Catalunya marca la diferència · Tribuna.cat\nDimarts, 22 de novembre del 2011 | 16:17\nCatalunya marca la diferència\nCarme Forcadell, Catalunya, Marca, Diferència, Partit Popular, ICV, CiU, Carme Chacon\nEl resultat de les eleccions espanyoles demostra, un cop més, que Catalunya no és Espanya per més que ens hi vulguin encabir, el component nacional i identitari pesa molt més del que volen i diuen i, per això, malgrat el gran triomf a Espanya el resultat del Partit Popular, a Catalunya, ha quedat força lluny de les seves pretensions.\nEl socialistes han pagat el desgovern i les mentides de Zapatero, però també els errors de la cap de llista, Carme Chacon que, després d'haver-se passat tota la legislatura fent de ministra de defensa, sense preocupar-se de l'escó que representava, allunyada de Catalunya i dels seus electors, es pensava que podria recuperar la credibilitat, apareixent aquí durant la campanya electoral i encara fent constants viatges a Madrid per atendre el seu ministeri.\nEn política els errors es paguen, en tenim molts exemples, i algú li hauria hagut de dir que per recuperar la confiança perduda en els darrers quatre anys calia alguna cosa més que un parell de setmanes de campanya i uns quant mitings electorals. Ara ja té clar que no es servirà més de Catalunya, que els vots catalans ja no li serviran d'aval per governar Espanya o per dirigir el PSOE.\nCiU ha guanyat de manera contundent, fent una campanya basada en les polítiques econòmiques desplegades per sortir de la crisi i en el pacte fiscal\nLa presidenta del PP de Catalunya, Alícia Sánchez Camacho, ha dit que Convergència no ha guanyat aquestes eleccions, perquè són eleccions espanyoles i que tampoc no són decisius a Madrid mentre que el PP català si és decisiu a Catalunya. No sé com ho analitza, perquè la realitat és que CiU ha guanyat de manera contundent, fent una campanya basada, en bona part, en les polítiques econòmiques desplegades, amb el vist-i-plau d'Europa, per sortir de la crisi i en el pacte fiscal. Aquest triomf demostra que els ciutadans entenen les retallades malgrat la pressió social i les crítiques sindicals, però posarà en un compromís el president Mas si no pot complir les seves promeses d'aconseguir el pacte fiscal.\nIniciativa per Catalunya ha estat l'altra guanyadora en passar d'un a tres escons, hi ha jugat molt a favor d'aquest triomf l'encert en la tria del cap de llista. Joan Coscubiela ha fet una bona campanya i ha convençut una bona part de l'electorat més sindicalista i de l'esquerra dels socialistes.\nI també ERC, malgrat els discrets resultats, ha sortit reforçada d'aquestes eleccions, ha aturat la davallada electoral, ha escenificat la voluntat de canvi i d'unitat de l'independentisme i ha començat a recuperar la confiança dels votants. El nou president espanyol hauria de prendre bona nota d'aquests resultats perquè, a Catalunya ─tot i la crisi econòmica, l'atur i les retallades─ els temes nacionals i identitaris continuen sent decisius per guanyar les eleccions.


Deixa sense efecte la decisió del 155 i convoca un ple del Patronat que presidirà Torra\n5 min. Barcelona 12/06/2018 13:02\n651x366 La consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Elsa Artadi, amb la consellera d'Agricultura, Teresa Jordà, a la sala de premsa del Govern / RAFA GARRIDO La consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Elsa Artadi, amb la consellera d'Agricultura, Teresa Jordà, a la sala de premsa del Govern / RAFA GARRIDO\nEl consell executiu s'ha reunit aquest dimarts en la reunió habitual de la setmana després que al matí la Policia Nacional hagi escorcollat algunes dependències de la seu del departament d'Economia i el Centre de Telecomunicacions de la Generalitat.\nPer dissoldre el Diplocat, el govern espanyol va impulsar un expedient de regulació d'ocupació amb el qual va fer fora la majoria dels treballadors. Ara, Artadi ha explicat que estan estudiant la via per restituir les persones cessades. El Govern manté la intenció de "seguir enfortint la presència de Catalunya a Europa i al món", tot i que la portaveu de la Generalitat ha exposat que encara no s'ha decidit de quina manera es recuperarà l'ens, llargament criticat per l'unionisme per la seva implicació en el Procés. Artadi ha subratllat, però, que donen el "màxim suport" a la tasca "excel·lent" que estava fent fins ara.\nArtadi ha recordat que la dissolució del Diplocat no la va prendre ni l'acord del Senat del 27 d'octubre de l'any passat ni tampoc els tribunals, sinó que va ser una decisió de la Moncloa durant els mesos del 155. De fet, aquesta decisió és als tribunals. Van presentar un recurs contenciós-administratiu l'ACM i l'Ajuntament de Barcelona, entre d'altres, i ara se'ls hi sumarà la Generalitat. La via judicial anirà en paral·lel a la restitució de l'organisme, que ja ha acordat aquest dimarts el consell executiu.\nCiutadans responsabilitza Sánchez de la reactivació del Diplocat\nUn cop s'ha fet públic l'anunci de la reactivació del Diplocat, els grups de l'oposició ja han expressat la seva opinió. La líder de Ciutadans, Inés Arrimadas, ha criticat aquesta decisió i ha posat el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, com a "responsable" que els independentistes recuperin estructures com la del Diplocat suspeses pel 155. "El govern de Sánchez els ha donat llum verda", ha afirmat.\nPer la seva banda, la portaveu del PSC, Eva Granados, ha demanat al Govern que la reactivació del Diplocat serveixi per "atraure inversions", però que deixi de servir "d'instrument de propaganda independentista". "Que serveixi per a alguna cosa més que per traslladar un ideari independentista", ha criticat Granados.\nDes dels comuns, la seva portaveu, Elisenda Alamany, ha indicat que Catalunya necessita "acció exterior" però que aquesta discussió ha de ser política i no dirimir-se als tribunals. "I això és el que va passar amb l'aplicació del 155", ha criticat.\nSutrias és restituït com a director de Patrimoni\nPel que fa als escorcolls d'aquest dimarts, la Policia Nacional actua per ordres del jutjat d'instrucció número 13 de Barcelona, que investiga els preparatius del referèndum de l'1 d'octubre. Segons fonts de Vicepresidència, el director de l'Idescat, Frederic Udina, està declarant davant la policia a la comissaria de la Verneda. També ha estat detingut el cap de gabinet tècnic de la secretaria general d'Economia, Dani Gimeno, present en l'escorcoll que s'ha fet al seu despatx i al seu ordinador.\nLa d'aquest dimarts no ha sigut una operació tan mediàtica com la que la Guàrdia Civil va practicar el passat 20 de setembre també a la conselleria d'Economia. Aleshores, una de les persones detingudes va ser Francesc Sutrias. Aquest dimarts el Govern ha decidit restituir-lo en el seu càrrec de director general de Patrimoni. Sutrias és un dels alts càrrecs que segueixen investigats també al jutjat d'instrucció número 13 de Barcelona.\nUn altre dels alts càrrecs que torna al Govern és Lluís Juncà, que la passada legislatura va exercir primer com a cap de l'oficina del vicepresident i, després, com a secretari general de la Vicepresidència. Un càrrec, aquest últim, en el qual només va durar uns dies, ja que va ser cessat de manera fulminant tan bon punt es va activar el 155.\nOperació de la Policia Nacional pels preparatius del referèndum de l'1-O\nConfiança, de moment, en el cap dels Mossos\nLa renúncia del major dels Mossos, Josep Lluís Trapero, a tornar a ser el cap de la policia catalana manté de forma provisional Ferran López en el càrrec. Elsa Artadi ha assegurat que el Govern manté la confiança en l'actual cap dels Mossos –nomenat pel govern espanyol durant el 155 després del cessament del major Josep Lluís Trapero–. "Mentre sigui el cap dels Mossos, no podem fer una altra cosa", ha dit Artadi quan ha estat preguntada sobre aquesta qüestió en roda de premsa. En tot cas, ha assegurat que el conseller d'Interior, Miquel Buch, està estudiant quins nomenaments i cessaments farà, però ha deixat clar que "no hi haurà cap purga política".\nL'executiu s'ha reunit a dos quarts de deu del matí i la portaveu, Elsa Artadi, ha comparegut a les 13 h acompanyada de la consellera d'Agricultura, Teresa Jordà, que ha explicat l'estratègia mediterrània de Catalunya.


La reproducció de les abelles | Apicat\nAbellot en vol.\nSEXUALITAT I REPRODUCCIÓ DE LES ABELLES\nLa reproducció sexual on un òvul es fecundat per un espermatozoide i a continuació es produeix la posta d’un ou és el mecanisme més freqüent per la dispersió poblacional dels insectes i que coneixem com oviparisme .\nLa còpula de la reina amb l’ abellot es produeix com a conseqüència d’un festeig previ. La reina verge, de només cinc dies de vida, surt del rusc per realitzar els anomenats vols nupcials . En el festeig intervenen molts mascles; la majoria intervindran com un seguici sonor que protegeix un segon grup d’abellots que persegueixen la femella fèrtil. En un moment determinat, algun dels mascles aconsegueix la cacera de la reina, produint-se la còpula en ple vol o caient posteriorment al terra. Generalment l’aparell genital del mascle, que anatòmicament recorda a un arpó, queda enganxat en la vagina de la reina i es produeix la mort del fecundador en el seu desaparellament.\nEl retorn de la reina cap a la colònia podria provocar la caiguda d’esperma en el vol de tornada. La mucositat del semen i el penis clavat a la vagina en forma de tap impedeixen en part les pèrdues. Es tracta de guanyar temps i possibilitar que els espermatozoides vius s’emmagatzemin correctament a l’espermoteca. A continuació la reina serà deslliurada del bloqueig vaginal gràcies a l’eficiència de les obreres més joves.\nLa posta de la reina de les abelles es produeix a l’interior de la colònia, en uns dipòsits inclinats anomenats cel·les . La reina encaixa el seu abdomen dins del recipient, compressió que afavoreix la sortida de l’òvul acompanyat d’espermatozoides. L’espermoteca disposa d’una vàlvula muscular que actua d’aixeta economitzadora d’espermatozoides. La fecundació es produeix quan un d’aquests espermatozoides penetra dins de l’ou a través d’un petit orifici anomenat micropil . D’aquests ous fecundats naixeran sempre abelles femelles.


Notícies – Pàgina 6 – Physics!\n[custom_frame_center shadow=”on”][/custom_frame_center] El 8 d’abril de 1911 Heike Kamerlingh Onnes va descobrir la superconductivitat. 100 anys després, des de PhysicS! volem recordar aquesta fita històrica de la física. Amb la sessió “La Màgia de la Levitació” oferim a l’alumnat una breu visió històrica del que van ser els inicis de la física de baixes temperatures.\nsetembre 4, 2011\tNo hi ha comentaris\n[custom_frame_center shadow=”on”][/custom_frame_center] Us presentem un senzill muntatge de cost pràcticament nul que us pot servir tant per a l’estudi de la segona llei de Newton com del principi d’Arquímedes o la força centrípeta. També pot ser una bona eina per il·lustrar el principi amb el que funcionen els receptors de l’equilibri que tenim a l’oïda


Un dia en les carreres: VI. La revolta de Tunísia (Dijous, 13 de gener)\nVI. La revolta de Tunísia (Dijous, 13 de gener)\nEls turistes, aliens als disturbis, compren souvenirs i contemplen l'horitzó\n“De debò, que no passa res”\nAhir els núvols van alliberar la seva càrrega sobre la costa turística de l'est de Tunísia. Sussa, una barreja de Lloret i de Peníscola, va clarejar encostipada; les imponents muralles de la medina medieval, d'un color ocre molt pàl·lid; i la llimada pedra que recobreix els carrers antics, és particularment relliscosa per a tota mena de peus. Especialment, per al peu europeu, les bambes ianquis o els pesats sabatots dels jubilats russos.\n–Papa, ¿què t'agrada més, el camell o la tortuga?\nPer descomptat que és el marit, no son pare, i la pregunta no obté resposta.\n–La veritat, no sé si haig de comprar el camell o la tortuga– diu la senyora francesa parlant sola mentre el president d'aquest país està aculat en el seu palau de Cartago. A Sussa no hi ha un sol policia als carrers. Com que plou, els turistes no prenen el confortable sol africà de gener i s'han tancat en uns magatzems de souvenirs. S'anomena Soula Shopping , your holiday shopping place.\n–No, no passa res, estem comprat moltes coses, tranquil·la. De debò, que no passa res. Ja veuràs què mono, m'he comprat un vel àrab preciós, turquesa– diu una altra francesa pel mòbil–... i una gel·laba –afegeix–. La senyora parla amb el telèfon en una mà i amb una cistella en l'altra, on va posant petits objectes, un cendrer amb motius àrabs, un clauer amb un alacrà tancat en fals ambre, l'escultura d'un rei Neptú que esperona dos cavallets de mar, un plat de ceràmica de colors, unes babutxes vermelles, un moneder de cuir brillant,unes arracades aparatoses i un mocador amb lluentons.\nAl seu costat, un turista rus intenta fer lloc en el cotxet del seu fill que ara va omplint de souvenirs. El vailet s'entreté amb l'escala mecànica, i vigila qui puja i qui baixa, mira les armes morunes de l'establiment i demana que li comprin alguna cosa, el que sigui, una espasa, una simitarra, un pistolot, alguna cosa per controlar aquesta frontera imaginària en l'escala automàtica. Al seu costat hi ha els jocs d'escacs. Les ambientacions són diverses. Enlloc de blanques i negres pots escollir un enfrontament egipci: Un faraó contra un altre faraó. Si s'opta, en canvi, per l'Edat Mitjana tenim Ricard Cor de Lleó contra Saladí.\n–Papa, compro el camell o la tortuga? –insisteix la senyora.\nQuan per fi deixa de ploure el sol ja declina per les muntanyes, per Kasserine, en l'epicentre d'aquesta revolta i per on el 14 de febrer de 1943 les divisions 10a. i 21a. Panzer van entrar en l'Algèria aliada i van posar en dubte, per uns moments, la derrota de l'Afrika Korps. Els alemanys d'avui s'apleguen en les terrasses de les gelateries, miren els menús dels restaurants i es dediquen a una administració contemplativa de les seves vacances bastant insòlita. A Sussa, com a totes les ciutats d'aquesta costa, no hi ha noies per veure però sí que hi ha molt de peix per descarregar, escombraries en gairebé totes bandes i una malenconia especial. Els turistes han abandonat avui la ciutat vella perquè gairebé totes les botigues han tancat per la intifada i, no sabent què fer, miren l'horitzó, s'entretenen comptant les ones del mar, escodrinyen els curiosos souvenirs que han acabat comprant i, de vegades, només de vegades, es queden mirant, pensatius, els vells àrabs que també són aquí, per passar l'estona, amb una altra manera de vestir, és clar, amb un altre aspecte, és clar, però idèntica quietud.\nFora de servei fins que arribi l'estiu hi ha ni més ni menys que sis vaixells pirates de gran tonatge ancorats en el port. Buits. Vaixells pirates segons el model del Carib, amb gran luxe de decoració que anuncien, per a quan faci bo “Natació, pesca, amanida amb peix, escalopa, pa. Possibilitat de veure els dofins. Espectacles. Dansa oriental. Folklore”.\nEn la sorra de la platja s'aixeca solitària una cabana estil de la Polinèsia. A la teulada les banderes que van posar l'estiu passat, l'alemanya, la francesa, la britànica, l'holandesa. Fetes esquinçalls.\n(Publicat a La Vanguardia el 13 de gener del 2011)\nEtiquetes de comentaris: Afrika Korps, Kasserine, Neptú, Ricard Cor de Lleó, Saladí, Sussa, Tunísia


Màgia al Bar l'Amistat, el dia 9 de març\nRESERVA AL 93.752.02.50\nThe Beatles en concert, el 16 de març al Bar l'Amistat\nCalçotada Especial Barça - Madrid, el 2 de març\nEl proper dia 2 de març,\nal Bar de l'Amistat organitzem\nuna Calçotada Especial pel\nClàssic Barça - Madrid,\ntornada dels quarts de final de la Copa.\nVine a dinar amb tota la culerada i a les 16h el gran partit.\nBar l'Amistat | 93.752.02.50\nMenú Sopar Festa d'hivern 2013\nMenú del Sopar de la Festa d'Hivern (23 de febrer de 2013)\nPastís de Verdures gratinat\nPastís de Profiterols amb Xocolata calenta\nAigua, Vi i Copa de Cava\n(En fer la reserva cal triar entre un dels primers i un dels segons)\nFesta d'Hivern: 23 de Febrer de 2013\nPel proper dissabte dia 23 de febrer de 2013 el Centre l’Amistat us proposa una “FESTA D’HIVERN”. per a la qual us volem oferir dues opcions:\nOPCIÓ A: UNA NIT DE BALL a la SALA GRAN (TEATRE)\nUNA NIT DE BALL a la SALA GRAN (TEATRE) convertida per aquest esdeveniment, com molts de vosaltres ja coneixeu, en una magnífica pista per gaudir ballant la música en viu i en directe a càrrec d’un reconegut músic amb teclat electrònic.\nEl ball començarà a les 22,30h i comptarà amb servei de bar a la mateixa sala.\nPREU : Soci/es GRATUÏT | No soci/es 5 €\nOPCIÓ B: SOPAR al BAR- RESTAURANT L’AMISTAT\nSi ho desitgeu el BAR- RESTAURANT L’AMISTAT, a partir de les 21h, us proposa un sopar per la ocasió, amb un menú el qual us adjuntem el detall, a un preu de 20 €.\nVEURE EL MENÚ AQUÍ\nRESERVA D'ENTRADES: 18 DE FEBRER DE 19 A 20:30h\nEl Bar Restaurant del Centre l’Amistat té una capacitat màxima de 80 persones. Si us agrada la proposta, i voleu assistir-hi en alguna de les opcions cal que tingueu present la data del dia 18 de febrer, des de les 19 a les 20,30 hores estarem al Bar del Centre l’Amistat per a la venda de tiquets per reservar taula per al sopar, o per recollir els tiquets del ball.\nTambé efectuarem durant el ball un sorteig consistent en un CAP DE SETMANA a una casa de turisme rural, en aquest cas “CAN SADURNÍ” (mitja pensió, dissabte sopar i dormir, diumenge esmorzar) en una casa magnífica en un entorn de paisatge immillorable, situada a (Planoles, Ripollès ).\nEl mateix dia 18 de febrer, en recollir els tiquets de sopar o ball us farem entrega del número del sorteig, i bona sort a tothom, és un regal realment magnífic !!!\nRecordeu tal com dèiem anteriorment, que per al sopar l’aforament és de 80 persones per tant hem de ser rigorosos en l’ordre a l’hora de la venda de tiquets, i lamentant-ho molt (si fos el cas) no podrem acceptar més gent de la que realment hi cap pel bé de tots.\nEl nostre desig seria que fóssim molts, i que per una opció o l’altra ens trobéssim al Centre l’Amistat per passar una bona vetllada entre amics.\nVols aprendre a ballar? Fe d'errates\nVols aprende a Ballar?\nConcert de Sant Esteve de l'ORQUESTRA SINFÒNICA BARCELONA FILHARMONIA\nAquest mes 4338


Crema un cotxe en plena matinada a Camp Clar, a Tarragona\nEls Bombers van rebre l'avís prop de la una de la matinada\ndissabte, 19 d’octubre 2019 - 10:35h\nEls disturbis al centre de Tarragona van aclaparar la majoria de la vintena d'avisos que els Bombers de la Generalitat de Catalunya han tingut la nit d'aquest divendres, 18 d'octubre. Ara bé, com és obvi, també han hagut de donar resposta a successos d'altra mena, com el que s'ha produït en plena matinada al barri de Camp Clar, a la zona de Ponent de la ciutat.\nEl foc s'ha originat en un vehicle del carrer del riu Corb a Camp Clar\nPer causes que encara es desconeixen, un vehicle estacionat en una esplanada del carrer del Riu Corb d'aquest barri tarragoní ha començat a cremar. El cos de Bombers ha rebut l'avís per aquest succés quan tot just mancaven quatre minuts per a la una de la matinada. La virulència del foc, causada probablement per la presència d'algun material inflamable al maleter del cotxe, ha allargat més del que és habitual les tasques d'extinció de l'incendi.\nPoca estona més tard, els Bombers han rebut un avís per un nou incendi a la rambla de Ponent: un veí els alertava d'un possible foc en un contenidor. En arribar-hi, però, el cos no va trobar cap contenidor en flames ni calent, amb símptomes d'haver patit cap atac.\n📹 VÍDEO: Encaputxats sortint d'una furgona de Policia Nacional a TGN\n🔴 TGN: Noves convocatòries del CDR per avui i demà


Màquina! en casset | Àlex Gómez-Font\nInici » Màquina! en casset\nMàquina! en casset\nLa sorpresa és majúscula. No tenia coneixement que s’haguessin fet cintes de casset de Màquina!. Més concretament de Màquina! En directo. Per tant això és tot un descobriment. Ara bé, es tracta d’una cinta del tot estranya, curiosa i molt poc cuidada tot i tenir la seva gràcia. L’edició original de Màquina En directo és una carpeta amb un doble disc. En aquest cas és una sola cinta on només s’han extret cinc temes de l’original. Per tant, és incomplet. Els temes triats són el “Cold duck time” que pertany a la cara A, el “Chains” de la cara A, el “Time is over” de la cara B, la “Sonata” de la cara D i “I can only fly but very well” també de la cara D.\nEls tres temes primers provenen del directe i els han posat a la cara A del cassette. A la Cara B hi han posat els dos temes afegits d’estudi. Per acabar de reblar el clau, a la versió original en doble vinil el “Cold duck time” apareix mal escrit com a “Could that time”, en aquesta versió de cinta ho van copiat encara pitjor i li posen: “Colud that time”.\nAquesta cinta de casset es va editar l’any 1973, un any després de l’original en vinil. I tot i que al llom figura com a Diabolo, tot fa pensar que deuria ser una edició estranya amb llicència sospitosa. Malgrat tot, és una troballa curiosa i divertida.


COVID-19:El Ministeri de Mobilitat i Transports suma els aeroports de Menorca i Eivissa als que poden rebre vols internacionals\n16 maig 2020Conselleria de Mobilitat i Habitatge\nCOVID-19:El Ministeri de Mobilitat i Transports suma els aeroports de Menorca i Eivissa als que poden rebre vols internacionals NNota Informativa\nEl Ministeri de Mobilitat, Transport i Agenda Urbana ha anunciat avui horabaixa que els aeroports de Menorca i Eivissa se sumen als aeroports que poden rebre vols internacionals com a punts d’entrada a l’Estat espanyol.\nEl ministre José Luis Ábalos ha avançat avui horabaixa que demà signarà la resolució per a què, a partir de dilluns, els aeroports de Menorca i Eivissa (juntament amb els de Tenerife Sur, Alacant-Elx i Sevilla) siguin també punts d’entrada a Espanya.\nAhir divendres, es va designar com a únics punts d’entrada a Espanya per vía aèria de passatgers internacionals des d’avui dissabte els aeroports de Palma, Barcelona, Gran Canària, Madrid i Màlaga. Tot i així, ja es va indicar que, d’acord amb les comunitats autònomes, aquest llistat es podia ampliar.\nEl Govern de l’Estat considera que els aeroports designats tenen capacitat d’atenció a situacions d’emergècies de salut pública internacional.\nLa inclusió dels aeroports d’Eivissa i Menorca s’ha produit atenent la petició del Govern de les Illes Balears.\nEl Govern de les Illes Balears ha indicat, en la seva petició al Ministeri, que l’evolució de la pandèmia a les Illes, i la capacitat de reacció del sistema sanitari, permet sumar els aeroports d’Eivissa i Menorca al de Palma com a punts d’entrada.\nTot i que l’activitat de vols internacionals als aeroports de Menorca i Eivissa és molt reduïda en aquests moments, des del Govern de les Illes Balears es considera que tancar del tot l’entrada de vols dificultaria la recuperació de l’activitat tot just sigui posible reprende la normalitat en el trànsit aeri.\nA més a més, es recorda que des del Govern de les Illes Balears es van establir controls sanitaris als aeroports dels del primer moment, en col·laboració amb els cossos i forces de seguretat de l’Estat en el control al passatge.\nS’ofereix al Govern de l’Estat la col·laboració amb Sanitat Exterior per dur a terme el control sanitari als passatgers que arribin en vols internacionals a Eivissa i Menorca.\nCal recordar que el Govern de l’Estat ha ordenat una quarentena de 14 dies per a tots els passatgers que arribin amb vols internacionals i també que ha prorrogat les causes per les quals els pot viatjar.\nÚnicament es pot viatjar per retorn a la residència, motius de feina, sanitaris, tenir cura d’algú depenent o situación análoga.\nEs mantén el port de Palma entre els vuit ports de l’Estat que serán també punt d’entrada de trajectes internacionals.\nL’objectiu de fixar únicament aquests punts d’entrada és minimitzar els riscos d’importació de casos de coronavirus durant el procés de desescalada.\nLa mesura que limita els punts d’entrada a Espanya per via aèria o marítima estarà vigent fins al proper dia 24 de maig, termini que és prorrogable.


farmaciajoansans.com | Agost 2016 - farmaciajoansans.com\nEt falta potassi? 4 senyals per descobrir-ho\nRampes, falta d’energia constant… La manca de potassi pot afectar als nervis, a les cèl·lules musculars del sistema digestiu, el cor i els altres músculs. La major part del que tenim al cos es troba al les cèl·lules. Descobreix si et falta potassi amb aquestes 4 senyals. Els nivells de potassi en sang es mantenen fàcilment…\n22 Agost, 2016 Deixar un comentariAlimentació, blog, PrevencióPerFarmàcia\nEls medicaments sense recepta no són, com generalment es creu, inofensius Dies enrere estava llegint una revista del sector farmacèutic. Hi apareixien unes estadístiques comparatives sobre el nivell de consum d’analgèsics entre Espanya i altres països de la comunitat europea. Resumint, l’estudi explicava que aquí prenem més analgèsics: en més quantitat i en dosis més altes.…


Rellotge Rosefield The Mercer Blanc-Or Rosa |Rosich Joiers\nRellotge Rosefield The Mercer en color or rosa de 38mm. Col·lecció de rellotges d'estil exquisit que es caracteritzen per les seves polseres de malla milanesa. Un model per portar còmodament en el teu dia a dia. De corretja d'acer inoxidable xapada en or rosa i esfera blanca. Un rellotge Rosefield d'elegància i tendència unides.\nDETALLS DEL MODEL MWR-M42\nCaixa Or rosa a ultra-fina de 8 mm. Diàmetre: 38 mm\nCorretja de malla d'acer inoxidable en or rosa. Aquesta corretja s'adapta de forma manual a diferents mides, des d'un perímetre mínim de 15 cm fins a un màxim de 21 cm. Intercanviable amb corretges dels rellotges Mercer, Bowery i Gramercy.\nDial blanc closca d'ou amb detall d'agulles i números en color or rosa.


L'ajuntament de Finestrat aposta per la cultura en el context urbà i natural amb la convocatòria “Finestrat Art Públic” - LOBLANC\nGenerar un espai de creació i posada en valor del context urbà i natural de Finestrat i donar suport al talent artístic. Amb aquests objectius naix la iniciativa FINESTRAT ART PÚBLICO (FAP). Un certamen de propostes artístiques promogut des de l’Ajuntament de Finestrat en col·laboració amb la Universitat Miguel Hernández d’Elx, i que pretén donar suport al treball dels artistes al mateix temps que acosta l’art contemporani a tots els sectors de la població. El regidor de Cultura, Héctor Baldó, va presentar el certamen al costat del coordinador artístic, Miguel Alejos.\n“Finestrat Art Público és la confluència de 2 objectius d’aquesta Regidoria de Cultura: dotar als espais públics de la nostra localitat de manifestacions artístiques perfectament integrades i, al mateix temps, ajudar i promocionar el treball d’artistes en actiu, amb especial interés en els estudiants de Belles arts en la Universitat Miguel Hernández”, va explicar l’edil de Cultura, Héctor Baldó.\nEls enclavaments proposats des de l’Ajuntament per a albergar aquestes obres són l’Àrea recreativa de la Font del Molí, la Plaça de la Unió Europea, La Placeta, el Mirador del carrer Sant Josep, el carrer Hostal i la Plaça de l’Àmfora de la Cala. “Per a tots aquests espais ens agradaria que les propostes presentades tinguen en compte les singularitats de Finestrat, el seu patrimoni cultural, natural i paisatgístic i també que posen en valor la importància de les relacions socials en la nostra comunitat, afavorides per l’ús de l’espai públic a través de l’art contemporani”, va indicar l’edil. Les bases del certamen també contemplen la possibilitat que els participants suggerisquen l’espai per a dur a terme el seu projecte, la qual cosa es valorarà per comissió avaluadora que es constituirà per a designar els premis a partir del 30 de juny.\nEn paraules del coordinador del certamen, Miguel Alejos, “la I Convocatòria Finestrat Art Público està dirigida a artistes interessats a desenvolupar una intervenció artística site specific, urbana i de caràcter efímer que reflexione sobre l’aproximació de l’art contemporani a l’espai públic i context de Finestrat, una proposta molt a l’ordre del dia en aquests últims temps. D’aquesta manera, la localitat es converteix en espai expositiu i també en camp de treball i experimentació on els artistes poden abastar una infinitat de possibilitats”. El certamen inclou la possibilitat d’incorporar activitats paral·leles, obertes a la participació de tots els públics i vinculades a cada projecte artístic “com poden ser tallers, performance, projeccions…etc, en funció de les necessitats de cada obra”, segons va explicar el coordinador en la roda de premsa.\nLes persones interessades a participar poden presentar les seues propostes fins al dia 30 de juny. Hi ha dues modalitats de participació: general i, amb l’objectiu de promocionar a joves talents, hi haurà una modalitat específica oberta a l’alumnat del Grau o Màster en la Facultat de Belles arts d’Altea. Els projectes són de format lliure i engloben des de pintura i escultura, pràctiques contemporànies de vídeo-art, instal·lació, performance, etc., tenint en compte sempre la seua perdurabilitat perquè el període previst d’exhibició serà de 2 anys.\nLes bases del certamen es publicaran en la pàgina web municipal www.ayto-finestrat.es Per a més informació, poden enviar un email a l’adreça finestratartepublico@gmail.com\nLa Universitat d’Alacant dedica un seminari a “La Literatura Hispanoamericana a l’Aula: Maestro Benedetti i altres Propostes Didàctiques”\nMr. Kilombo en concert a La Llotja d’Elx amb la seua gira Cabecita Loca\nGarcía Solera: 94 anys d’humanisme molt interessants


Tipus de teulades i solucions fotovoltaiques a mida\nCom ja hem comentat en diverses ocasions, si tens una teulada tens una gran oportunitat per connectar-te al sol i generar la teva pròpia energia. Ara bé, quin tipus de teulada és la millor per connectar-se al sol? Què passa si tinc una teulada plana? Quina és la millor orientació? Totes aquestes preguntes te les resolem a continuació, explicant les característiques i solucions per cada tipus de teulada.\nAquest tipus de teulades, sense cap mena d’inclinació, permeten instal·lar els panells tal com ho faríem a terra. Obligats a inclinar el panell, ho podrem fer en la inclinació i orientació òptima per aconseguir el rendiment més gran segons la trajectòria del sol. Aquest tipus, també ens permetrà ajustar l’orientació dels panells quan ens convingui.\nAquesta tipologia de teulada ens permetrà també instal·lar les plaques orientades a l’est i a l’oest, garantint una producció d’energia verda durant tot el dia.\nTeulades inclinades i amb orientació a l’oest\nLes teulades inclinades a l’oest permeten ens garanteixen una producció durant les hores centrals i finals del dia, és a dir, des del migdia fins que se’n va el sol. Durant aquestes hores és quan els habitatges concentren la seva major demanda d’energia.\nTeulades inclinades i amb orientació a l’est\nEn aquest cas, ens trobem en la inversa que les teulades inclinades a l’oest. Així doncs, la producció es concentrarà en les primeres hores del dia, des que surt el sol fins al migdia. Tot i això, no vol dir que durant les hores de la tarda no es produeixi gens d’energia, ja que les plaques poden produir energia fins i tot amb els dies que fa núvol.\nTeulades inclinades i amb orientació al sud\nLes teulades inclinades al sud són les que garanteixen una producció òptima durant tot el dia, perquè absorbeixen la radiació solar durant les hores de màxima radiació. Aquesta inclinació també ens permet gaudir d’una producció d’energia verda durant l’hivern, quan el sol està més baix.\nTeulades inclinades i amb orientació al nord\nAquesta inclinació és la menys aconsellable, pel fet que no està enfocada amb la trajectòria del sol. Tot i això, existeixen recursos i solucions per adaptar aquestes teulades i instal·lar els panells fotovoltaics en la direcció correcta.\nTeulades a dues aigües\nTambé ens trobem en teulades a dues aigües, és a dir amb dues orientacions. Serà ideal si aquestes teulades a dues aigües estan orientades a l’est i oest, ja que ens permetrà aconseguir una producció elevada durant totes les hores de sol.\nAndreu Solar ha realitzat diverses instal·lacions de plaques fotovoltaiques d’aquest tipus:\nParets (instal·lacions verticals)\nA vegades, podem veure instal·lacions de plaques fotovoltaiques a les parets dels edificis, per aprofitar aquella zona molt ben orientada per la trajectòria solar.\nTinguis la teulada que tinguis, buscarem la millor solució perquè et connectis al sol i gaudeixis de l’energia verda a casa teva. Contacta amb nosaltres i el nostre equip tècnic estudiarà el teu cas en detall.


Informació general (actualitzada a 06.06.2017)\nEn aquesta mena de contractes, les clàusules les redacta una de les parts – l’empresari o empresària – sense que hi intervingui en la seva redacció l’altra part, és a dir, la persona consumidora.\nEncara que alguna de les parts del contracte es pacti entre els subjectes que hi intervenen (per exemple, el preu, la forma de pagament, el nombre de quotes...) la resta de clàusules que s’han imposat unilateralment per part de l’empresari o empresària tenen la consideració de condicions generals de la contractació. Així doncs, l’empresari o empresària que consideri que les clàusules han estat pactades individualment ho ha de provar.\nMolt cops l’empresari o empresària introdueixi dins del contingut de les clàusules determinats aspectes que el beneficien directament i que, per tant, perjudiquen o manlleven drets a les persones consumidores. Precisament, totes aquelles clàusules en les quals hi ha aquest desequilibri entre la persona consumidora i l’empresari o empresària tenen la condició de clàusules abusives.\n2. Quins requisits han de complir les clàusules que no s’han negociat individualment?\nLes clàusules dels contractes sempre s’han de redactar de forma concreta, clara i senzilla de manera que s’entenguin i sense que es facin reenviaments a textos o a documents que no es facilitin abans o durant la realització del contracte. A més, han de tractar-se de clàusules accessibles i alhora llegibles. En darrer lloc, han de garantir la bona fe en la contractació i l’equilibri de les posicions jurídiques entre l’empresari o empresària i la persona consumidora.\nAbans de contractar, les persones consumidores tenen dret que se’ls lliuri, amb un temps suficient i raonable perquè en puguin prendre coneixement, un model de contracte amb les condicions generals que s’hi contenen.\nA més, si el contracte es formalitza a distància (per exemple, per telèfon o per Internet), l’empresari o empresària ha de facilitar a la persona consumidora que ho sol·liciti, per escrit o en suport durador (per exemple, un correu electrònic), una còpia de les condicions generals que regeixen el contracte.\nL’harmonització comunitària és de mínims, és a dir, els estats membres poden fer una llista de clàusules més àmplia que les previstes a la Directiva esmentada. Aquest ha estat el cas de l’Estat espanyol on, al llarg dels anys, s’han anat incorporant noves clàusules que es consideren abusives.\nA banda de la normativa estatal, cal també tenir en compte les previsions recollides a la Llei 22/2010, de 20 de juliol, del Codi de consum de Catalunya i, per exemple, en el cas dels habitatges, la Llei 18/2007, de 28 de desembre, del dret a l’habitatge.\nSón les pràctiques utilitzades per les empreses – ja siguin actes, omissions, conductes o manifestacions - no consentides expressament per les persones consumidores i que són contràries a la bona fe i provoquen un desequilibri de drets i obligacions entre les parts contractants. Es diferencien de les clàusules pel fet que no vénen contingudes en cap document sinó que es tracta de comportaments empresarials.\nPer exemple, una comunitat de veïns contracta el manteniment de l’ascensor. El contracte fixa que es prorroga automàticament cada any i que disposen de tres mesos abans que finalitzi el contracte per comunicar a l’empresa la voluntat de rescindir-lo (“el contracte de manteniment es prorrogarà de forma automàtica per un termini d’un any i en el cas que es vulgui rescindir s’ha de realitzar un preavís en el termini de tres mesos anteriors a la seva finalització”.\n- Les clàusules que reservin a favor de l'empresari/ària facultats d'interpretació o modificació unilateral del contracte, llevat, en aquest últim cas, que concorrin motius vàlids especificats al contracte.\nPer exemple, en el cas del subministrament energètic, el contracte disposa que l’empresa no assumeix els danys o perjudicis que es puguin ocasionar a la persona consumidora per una manca temporal de subministrament (“l’empresa subministradora no es fa responsable dels danys i perjudicis que puguin arribar a produir-se per una desconnexió temporal del servei”).\n- Les clàusules que suposin la imposició d'una indemnització desproporcionadament alta, a la persona consumidora que no compleixi les seves obligacions.\n- Les estipulacions que imposin obstacles onerosos o desproporcionats per a l’exercici dels drets reconeguts a la persona consumidora al contracte.\nEsdevé abusiu, per exemple, el fet que en un contracte de telefonia s’estableixi que per contractar únicament caldrà efectuar una trucada telefònica al número gratuït proporcionat per l’empresari/ària, mentre que per donar-se se baixa només s’admetrà l’enviament d’un burofax a la seu central de l’empresa i no serà possible, en cap cas, fer-ho telefònicament al mateix número gratuït que s’havia facilitat per contractar (en cas que la persona consumidora desitgi donar-se de baixa del servei haurà de trametre un burofax al número ... a la seu social de l’empresa...).\nPer exemple, en un contracte d’ús de targeta de crèdit o dèbit d’una entitat bancària, en el cas que el contracte prevegi que l’entitat s’exonera de qualsevol mena de responsabilitat en tots aquells casos en què el client/a faci servir el número secret, llevat que demostri que el va haver d’utilitzar sota coacció, esdevé abusiva perquè inverteix la càrrega de la prova i trasllada al/a la titular de la targeta tot el risc per l’ús indegut.\nTambé esdevindria abusiu el fet que l’empresari/ària exigís a la persona consumidora que un cop transcorreguts 3 mesos des de l’adquisició del producte hagués de provar que el seu funcionament defectuós no ha estat conseqüència d’un mal ús (els productes adquirits estaran garantits en un termini de 3 mesos des de la data de la seva compra).\nSeria el cas que, en el cas de la compra venda d’habitatges, una clàusula imposi a la part adquirent l’obligació de satisfer totes les despeses, impostos i arbitris que derivin del contracte de compra venda inclòs l’impost sobre l’increment dels terrenys de naturalesa urbana (la part compradora, en aquest contracte, es fa responsable del pagament de qualsevol mena de despesa que en derivi inclòs el pagament de l’impost sobre l’increment dels terrenys de naturalesa urbana).\n- L’estipulació que obligui la persona consumidora a subrogar-se en la hipoteca de l’empresari/ària o imposi penalitzacions en els supòsits de no-subrogació.\nPer exemple, un contracte de compra venda d’immobles estableix que la persona consumidora està obligada a subrogar-se en el préstec hipotecari que va subscriure el promotor i, a més, haurà d’assumir la comissió de cancel·lació en el supòsit que vulgui subscriure un altre préstec amb una altre entitat financera (la part compradora es compromet a subrogar-se en el préstec hipotecari que ha subscrit la venedora...).\nLes clàusules abusives són nul·les de ple dret i es tenen per no posades. Ara bé, com que ens trobem davant d’un contracte que han signat dos privats: l’empresari/ària i la persona consumidora, si aquesta pretén obtenir l’abusivitat d’una clàusula o clàusules haurà d’exercir un procediment judicial contra l’empresari/ària a fi que un jutge/jutgessa o tribunal pugui manifestar l’abusivitat de la clàusula o de les clàusules i, en conseqüència, que esdevinguin inaplicables al contracte subscrit.\nA banda d’això, la persona consumidora es pot dirigir a l’Administració de consum per fer-los conèixer l’existència d’eventuals clàusules abusives als contractes. En aquest sentit, l’Administració de consum té competències per poder tramitar expedients administratius sancionadors contra les empreses que hagin incorporat clàusules abusives als contractes. Nogensmenys, l'Administració de consum no pot, en cap cas, declarar inaplicable una clàusula abusiva d'un contracte formalitzat entre un empresari/ària i una persona consumidora atès que aquesta potestat correspon exclusivament als jutjats i tribunals.\nLa normativa preveu que, a banda que la persona consumidora pugui dirigir-se individualment davant dels jutjats i tribunals o bé formular denúncia a les administracions de consum, es puguin exercitar unes accions col·lectives anomenades de cessació que tenen com a finalitat que els jutjats o tribunals dictin una sentència que condemni la part demandada al cessament de la conducta i a prohibir la seva repetició futura.\nPoden interposar aquestes accions: l’Agència Catalana del Consum i la resta de les administracions de consum de les comunitats autònomes; l’Administració de consum estatal; el Ministeri Fiscal; i les entitats d’altres estats membres de la Unió Europea que tinguin per objecte la protecció dels interessos de les persones consumidores.


Projecte educatiu - La Salle Premià\nAl servei de la persona\nEl Centre La Salle és un àmbit d’aprenentatge i desenvolupament de les persones, de totes les seves potencialitats creatives, tant en la seva dimensió individual com social. Els educadors exerceixen el seu paper mediador entre l’alumne/a i l’aprenentatge, li faciliten l’adquisició de les competències bàsiques i dels coneixements, els procediments i les actituds per al seu desenvolupament harmoniós, i la incorporació responsable i crítica a la societat.\nL'escola té la voluntat de garantir a l'alumnat amb condicions socioeconòmiques desfavorides un accés equitatiu a aquestes activitats i serveis, amb el suport de les administracions.\nFinançament amb fons públics\nA La Salle Premià volem potenciar un ensenyament del segle XXI basat en pedagogies innovadores que posin l’alumne en el centre del procés d’aprenentatge per poder treure el millor de cadascú, des d’una perspectiva basada en els valors, les emocions i la motivació constant.\nA través dels programes d’innovació, a La Salle Premià volem que els alumnes despertin les intel·ligències col·lectives, l’equilibri interior, l’aprenentatge cooperatiu i d’altres factors que el portin a ésser una persona complerta en el món adult.\nLes NOFC explica els elements relacionats amb l’estrucutra organitzativa del centre, com ara les funcions atribuïdes al claustre, l’estructura i funcions dels òrgans de coordinació docent i tutoria. També els criteris i mecanismes pedagògics, els procediments organitzatius i altres elements de l’organització i funcionament.\nLes NOFC han de regular aspectes relacionats amb la participació de la comunitat escolar en la vida del centre i han de concretar les normes de convivència i l’aplicació de mesures per a la promoció de la convivència i dels mecanismes de mediació, i la definició de les faltes lleus dels i les alumnes i l’establiment de mesures correctores i sancionadores.\nEls projectes i programes d’innovació que el centre desenvolupa també han de quedar recollits en les NOFC. Especialment, les concrecions organitzatives i els processos que es duran a terme per possibilitar l’aplicació, la implementació, el seguiment i l’avaluació corresponent.\nEl Projecte Educatiu, que és la màxima expressió de l’autonomia dels centres, recull la identitat del centre, n’explicita els objectius, n’orienta l’activitat i hi dona sentit amb la finalitat que l’alumnat assoleixi les competències bàsiques i el màxim aprofitament educatiu, d’acord amb el marc proporcionat pel Decret 102/2010, de 3 d’agost, d’autonomia dels centres educatius, que situa la presa de decisions en l’àmbit del centre per enfortir la institució escolar i el lideratge educatiu.\nEl Projecte Educatiu del Centre és el document estratègic marc de la institució escolar que en defineix el funcionament en l’àmbit curricular, organitzatiu, de gestió de les etapes que s’hi imparteixen i de gestió del personal que hi treballa, que s’adapta a la realitat de l’alumnat i a l’entorn. En aquest sentit, concreta, interpreta i aplica el que estableix la normativa vigent als trets característics del centre, d’acord amb les necessitats educatives de l’alumnat i dels objectius del centre.\nDescarregar el PEC


ARA Barcelona. 25/10/2011 00:00\nSi amb l'escàndol de la milionària desviació de fons d'una filial de la SGAE -que va acabar amb la cúpula de l'entitat detinguda i acusada d'apropiació indeguda, estafa i administració deslleial- la imatge de l'entitat de gestió no va quedar prou perjudicada, ahir qui en va ser president del 1995 al 2011, EduardoTeddyBautista, va presentar una demanda contra l'entitat per acomiadament improcedent. Segons va confirmar el portaveu de la junta actual a Efe, Sabino Méndez, reclamaria una indemnització d'1,2 milions d'euros.\nBautista va dimitir com a president del consell de direcció de la SGAE el 12 de juliol passat. Només feia 12 dies que la seva candidatura havia tornat a guanyar les eleccions, tot i que un 43% dels vots van ser per als opositors. L'endemà dels comicis la Fiscalia Anticorrupció va enviar la policia a escorcollar la seu madrilenya de la SGAE, el luxós Palacio de Longoria, i va decapitar-la, en el marc del cas Saga. Quan va renunciar al seu lloc, Bautista va deixar tots els càrrecs a la societat i les filials. Per això, per a Méndez ara és "un contrasentit" que denunciï l'entitat si la dimissió va ser voluntària. Malgrat tot, no queda clar fins a quin punt la renúncia va ser temporal o un cessament forçat.\n"A la junta de demà estudiarem quina solidesa jurídica té la demanda i decidirem quines iniciatives tirem endavant", va dir el portaveu, que ja coneixia la intenció de Bautista però es pensava que era una decisió "presa en calent i que no ho acabaria fent". "El que puc avançar és que ens hi trobarà en contra", va dir, encarant-se a l'antic cap.\nEl demandant, Teddy Bautista, s'enfronta a 10 anys de presó pels delictes d'apropiació indeguda i administració fraudulenta.


0001.-Lectura i aprovació, si és el cas, de l'Acta de la sessió ordinària de 28 d'abril de 2016.\n0002.-ALCALDIA. Dóna compte de les resolucions de l'Alcaldia-Presidència i de les regidories delegades corresponents al període comprés entre el 16 d'abril i el 15 de maig de 2016, a l'efecte del que extablix l'art. 46.2, apartat e), de la Llei 7/85.\n0003.-ALCALDIA. Dóna compte dels acords adoptats per la Junta de Govern Local en sessions de 22 i 29 d'abril i 6 i 13 de maig de 2016, a l'efecte del que establix l'art. 46.2, apartat e), de la Llei 7/85.\n0004.-DESENVOLUPAMENT URBÀ, VIVENDA I MOBILITAT. Proposa iniciar el procés de consulta i sotmetre a informació pública la modificació puntual del PGOU per a la implantació del centre de salut a la carrera de Malilla/carrer de Bernat Descoll i zona verda a l'avinguda d'Ausiàs March-carrer d'Eslida.\n0005.-DESENVOLUPAMENT URBÀ, VIVENDA I MOBILITAT. Proposa iniciar el procés de consulta i sotmetre a informació pública la modificació puntual del PGOU per a l'ampliació del Col·legi Públic Primer Marqués del Túria.\n0006.-DESENVOLUPAMENT URBÀ, VIVENDA I MOBILITAT. Proposa desestimar el recurs de reposició interposat contra l'acord plenari denegatori de la resolució per mutu acord del Programa Actuació Integrada de la Unitat d'Execució Única del Sector M-5 Drassanes-Grau.\nExpediente .- E-03001-2007-000326-00 - Aprovat\n0007.-DESENVOLUPAMENT URBÀ, VIVENDA I MOBILITAT. Proposa declarar la caducitat i resoldre l'adjudicació del Programa d'Actuació Integrada Patraix-CHP UE-2.\nExpediente .- E-03003-2015-000017-00 - Aprovat\n0008.-DESENVOLUPAMENT URBÀ, VIVENDA I MOBILITAT. Proposa resoldre l'adjudicació del Programa d'Actuaciò Integrada Benimàmet unitat d'execució A.\nExpediente .- E-03003-2016-000002-00 - Aprovat\n0009.-DESENVOLUPAMENT URBÀ, VIVENDA I MOBILITAT. Proposa iniciar el procés de consulta i sotmetre a informació pública el Pla Especial de Protecció de l'Entorn dels Béns d'Interés Cultural Jardí Botànic de la Universitat de València, Temple Parroquial de Sant Miquel i Sant Sebastià i Porta de Quart (PEP-EBIC03).\n0010.-DESENVOLUPAMENT URBÀ, VIVENDA I MOBILITAT. Proposa aprovar l'adhesió de l'Ajuntament de València a la Xarxa de Ciutats que Caminen.\n0011.-HISENDA, COORDINACIÓ JURÍDICA, INSPECCIÓ GENERAL I DESENVOLUPAMENT ECONÒMIC SOSTENIBLE. Dóna compte de la Sentència del TSJ, desestimatòria del recurs PO 229/2010 interposat contra Resolució del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda que va aprovar definitivament la Modificació del PGOU, àmbit Grau-Cocoters, i el Pla Parcial Sector Grau, tenint en compte que el Tribunal Suprem ha desestimat la cassació amb imposició de costes als recurrents.\nExpediente .- E-00501-2011-000118-00 - Quedar assabentat\n0012.-HISENDA, COORDINACIÓ JURÍDICA, INSPECCIÓ GENERAL I DESENVOLUPAMENT ECONÒMIC SOSTENIBLE. Dóna compte de l'Informe de l'interventor general sobre l'execució del Pla d'Ajust previst a l'art. 7 del Reial Decret-Llei 4/2012, de 24 de febrer, corresponent al primer trimestre de 2016.\nExpediente .- E-00407-2016-000008-00 - Quedar assabentat\n0013.-HISENDA, COORDINACIÓ JURÍDICA, INSPECCIÓ GENERAL I DESENVOLUPAMENT ECONÒMIC SOSTENIBLE. Proposa aprovar la 4a relació d'expedients de reconeixement extrajudicial de crèdits i obligacions de 2016.\nExpediente .- E-05501-2016-000028-00 - Aprovat\n0014.-HISENDA, COORDINACIÓ JURÍDICA, INSPECCIÓ GENERAL I DESENVOLUPAMENT ECONÒMIC SOSTENIBLE. Proposa aprovar la 3a modificació de crèdits extraordinaris i suplements de crèdit del Pressupost de 2016.\nExpediente .- E-05501-2016-000029-00 - Aprovat amb esmenes\n0015.-HISENDA, COORDINACIÓ JURÍDICA, INSPECCIÓ GENERAL I DESENVOLUPAMENT ECONÒMIC SOSTENIBLE. Proposa aprovar la 2a modificació de l'annex d'aplicacions pressupostàries amb subvencions nominatives 2016.\nExpediente .- E-05501-2016-000031-00 - Aprovat\n0016.-DESENVOLUPAMENT HUMÀ, EDUCACIÓ, JOVENTUT, ESPORTS I CULTURA. Proposa aprovar inicialment el Reglament del Consell Local d'Inmigració i Interculturalitat.\nExpediente .- E-02201-2016-000096-00 - Aprovat\n0017.-DESENVOLUPAMENT HUMÀ, EDUCACIÓ, JOVENTUT, ESPORTS I CULTURA. Proposa aprovar inicialment el Reglament del Consell Municipal de Cooperació.\n0018.-Moció subscrita conjuntament pel segon tinent d'alcalde, Sr. Peris, i la delegada d'Educació, Sra. Oliver, sobre l'adhesió de la ciutat de València al projecte Ciutat de les Xiquetes i dels Xiquets.\nExpediente .- E-02101-2016-000242-00 - Aprovat\n0019.-Moció subscrita pels Srs. Ribó, Calabuig, Peris i Fuset, en nom de l'equip de govern, sobre el nou full de ruta per a ciutats i pobles europeus per a crear municipis productius, sostenibles i resilients per a una Europa habitable i inclusiva.\nExpediente .- O-C1503-2016-000061-00 - Retirat\n0020.-Moció subscrita pel Sr. Benlliure, regidor del Grup Ciutadans, sobre prevenció d'incendis en el bosc de la Devesa del Saler.\nExpediente .- O-89CIU-2016-000099-00 - Aprovada proposta alternativa\n0021.-Moció subscrita per la Sra. Jiménez, regidora del Grup Ciutadans, sobre el desenvolupament reglamentari de la Llei 7/2011, de 1 d'abril, dels Servicis de Prevenció, Extinció d'Incendis i Salvament de la Comunitat Valenciana.\nExpediente .- O-89CIU-2016-000100-00 - Rebutjat\n0022.-Moció subscrita pel Sr. Monzó i el Sr. Grau, portaveu i regidor respectivament del Grup Popular, sobre la planificació educativa a la ciutat de València.\nExpediente .- E-89POP-2016-000013-00 - Rebutjat\n0023.-Moció subscrita pel Sr. Novo, regidor del Grup Popular, sobre la remodelació de les places de la Reina, de Ciutat de Bruges, de l'Ajuntament i de Sant Agustí.\n0024.-Moció subscrita pel Sr. Monzó, portaveu del Grup Popular, sobre la defensa de la unitat d'Espanya.\nExpediente .- E-89POP-2016-000013-00 - Aprovada proposta alternativa\n0025.-Moció subscrita pels Srs. Ribó, Calabuig, Peris i Fuset, en nom de l'equip de govern, sobre l'adhesió de l'Ajuntament de València al Fons Valencià per la Solidaritat.\nExpediente .- O-C1503-2016-000062-00 - Retirat\n0026.-Moció subscrita pel Sr. Giner, portaveu del Grup Ciutadans, sobre instar l'alcalde a defendre els interessos del comerç valencià.\nExpediente .- O-89CIU-2016-000101-00 - Rebutjat\n0027.-Moció subscrita pel Sr. Camarasa, regidor del Grup Ciutadans, sobre la col·locació de pantalles en direccions de servici.\nExpediente .- O-89CIU-2016-000102-00 - Rebutjat\n0028.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Campanar.\nExpediente .- O-89CIU-2016-000087-00 - Contestada\n0029.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de la Saïdia.\n0030.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Camins al Grau.\n0031.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Poblats Marítims.\n0032.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Quatre Carreres.\n0033.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Jesús.\n0034.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de l'Olivereta.\n0035.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Ciutat Vella.\n0036.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte del Pla del Real.\n0037.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de l'Eixample.\n0038.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte d'Extramurs.\n0039.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Patraix.\n0040.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte d'Algirós.\n0041.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Benimaclet.\n0042.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Rascanya.\n0043.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Benicalap.\n0044.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Pobles del Nord.\n0045.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Pobles de l'Oest.\n0046.-Pregunta subscrita pel Sr. Benlliure, del Grup Ciutadans, sobre la neteja en el districte de Pobles del Sud.\n0047.-Pregunta subscrita pel Sr. Giner, del Grup Ciutadans, sobre la situació del PEPRI del Cabanyal.\nExpediente .- O-89CIU-2016-000080-00 - Contestada\n0048.-Pregunta subscrita pel Sr. Igual, del Grup Popular, sobre les despeses de manteniment d'edificis municipals, primer trimestre 2016.\nExpediente .- E-89POP-2016-000013-00 - Contestada\n0049.-Pregunta subscrita pel Sr. Igual, del Grup Popular, sobre la despesa en energia elèctrica, primer trimestre 2016.\n0050.-Pregunta subscrita pel Sr. Igual, del Grup Popular, sobre les despeses per subministrament de combustible, primer trimestre 2016.\n0051.-Pregunta subscrita pel Sr. Igual, del Grup Popular, sobre les despeses en telefonia, primer trimestre 2016.\n0052.-Pregunta subscrita pel Sr. Igual, del Grup Popular, sobre les despeses en subministraments postals, primer trimeste 2016.\n0053.-Pregunta subscrita pel Sr. Igual, del Grup Popular, sobre les despeses en neteja de dependències municipals, col·legis i mercats, primer trimestre 2016.\n0054.-Pregunta subscrita pel Sr. Igual, del Grup Popular, sobre les despeses del servici alié de prevenció de riscos laborals, primer trimestre 2016.\n0055.-Pregunta subscrita per la Sra. Picó, del Grup Ciutadans, sobre la promoció del Dia dels Museus.\nExpediente .- O-89CIU-2016-000094-00 - Contestada\n0056.-Pregunta subscrita per la Sra. Picó, del Grup Ciutadans, sobre diversos fullets en valencià.\n0057.-Pregunta subscrita per la Sra. Picó, del Grup Ciutadans, sobre la falta de personal als museus municipals.\n0058.-Pregunta subscrita per la Sra. Picó, del Grup Ciutadans, sobre el VI centenari de la defunció de Sant Vicent Ferrer.\n0059.-Pregunta subscrita pel Sr. Giner, del Grup Ciudadans, sobre el futur de Fira València.\n0060.-Pregunta subscrita pel Sr. Estellés, del Grup Ciutadans, sobre els apartaments turístics.\nExpediente .- O-89CIU-2016-000093-00 - Contestada\n0061.-Pregunta suscrita pel Sr. Estellés, del Grup Ciutadans, sobre el barri de Natzaret.\n0062.-Pregunta subscrita por el Sr. Estellés, del Grup Ciutadans, sobre la remodelació de l'avinguda del Port.\n0063.-Pregunta subscrita pel Sr. Novo, del Grup Popular, sobre l'aparcament de la plaça de Ciutat de Bruges.\n0064.-Pregunta subscrita pel Sr. Novo, del Grup Popular, sobre el PAI de Benimaclet Est.\n0065.-Pregunta subscrita pel Sr. Novo, del Grup Popular, sobre el Cabanyal-el Canyamelar, un any després.\n0066.-Pregunta subscrita pel Sr. Novo, del Grup Popular, sobre vivendes d'emergència per a desnonats.\n0067.-Pregunta subscrita pel Sr. Novo, del Grup Popular, sobre el cessament d'activitat de la gasolinera al carrer del Camp de Túria.\n0068.-Pregunta subscrita pel Sr. Novo, del Grup Popular, sobre la rehabilitació dels edificis situats a la plaça del Doctor Collado, 2 i 3.\n0069.-Pregunta subscrita pel Sr. Novo, del Grup Popular, sobre la regularització de les concessions de la façana marítima.\n0070.-Pregunta subscrita pel Sr. Estellés, del Grup Ciutadans, sobre l'anell ciclista.\n0071.-Pregunta subscrita pel Sr. Estellés, del Grup Ciutadans, sobre el Punt de Trobada Familiar.\nExpediente .- O-89CIU-2016-000097-00 - Contestada\n0072.-Pregunta subscrita pel Sr. Estellés, del Grup Ciutadans, sobre la situació laboral del servei de grues.\n0073.-Preguntes subscrita por el Sr. Estellés, del Grup Ciutadans, sobre la situació de la competència deslleial en el sector del taxi.\n0074.-Pregunta subscrita pel Sr. Estellés, del Grup Ciudadans, sobre el Balneari de l'Albereda.\n0075.-Pregunta subscrita per la Sra. Bernal, del Grup Popular, sobre els horaris d'atenció al públic del tanatori municipal.\n0076.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre les sancions imposades per contaminació acústica.\n0077.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre les sancions imposades per incompliment de l'Ordenança de neteja urbana.\n0078.-Pregunta subscrita per la Sra. Simón, del Grup Popular, sobre els canvis de jurisdicció del Sr. alcalde.\n0079.-Pregunta subscrita per la Sra. Simón, del Grup Popular, sobre el perfil institucional en Twitter.\n0080.-Pregunta subscrita pel Sr. Grau, del Grup Popular, sobre els contractes menors adjudicats per la Fundació Esportiva Municipal.\n0081.-Pregunta subscrita per la Sra. Simón, del Grup Popular, sobre el cost de les pancartes que es despleguen al balcó de la Casa Consistorial.\n0082.-Pregunta subscrita per la Sra. Simón, del Grup Popular, sobre la retallada del programa 'La Dipu et beca'.\n0083.-Pregunta subscrita per la Sra. Picó, del Grup Ciutadans, sobre les ajudes a famílies d'acolliment.\n0084.-Pregunta subscrita per la Sra. Bernal, del Grup Popular, sobre el Centre d'Avifauna Exòtica.\n0085.-Pregunta subscrita per la Sra. Puchalt, del Grup Popular, sobre el Teatre el Musical.\n0086.-Pregunta subscrita pel Sr. Monzó, del Grup Popular, sobre l'IBI.\n0087.-Prgunta subscrita per la Sra. Ramón-Llin, del Grup Popular, sobre incerteses informatives del govern municipal.\n0088.-Pregunta subscrita per la Sra. Bernal, del Grup Popular, sobre el Museu del Silenci.\n0089.-Pregunta subscrita pel Sr. Monzó, del Grup Popular, sobre l'ICIO.\n0090.-Pregunta subscrita per la Sra. Bernal, del Grup Popular, sobre els nius de cotorres.\n0091.-Pregunta subscrita pel Sr. Monzó, del Grup Popular, sobre els tributs que afecten el sector empresarial.\n0092.-Pregunta subscrita per la Sra. Bernal, del Grup Popular, sobre les propostes d'inversions als barris en els Pressupostos de 2017.\n0093.-Pregunta subscrita pel Sr. Grau, del Grup Popular, sobre la nova pàgina web de la Universitat Popular.\n0094.-Pregunta subscrita per la Sra. Ramón-Llin, del Grup Popular, sobre la implantació del Sistema de Depòsit, Devolució i Retorn (SDDR) de l'envàs.\n0095.-Pregunta subscrita pel Sr. Grau, del Grup Popular, sobre l'obertura de les noves escoles infantils municipals.\n0096.-Pregunta subscrita pel Sr. Mendoza, del Grup Popular, sobre el carril bici al carrer de Colón.\n0097.-Pregunta subscrita pel Sr. Grau, del Grup Popular, sobre el cost de la Primavera Educativa per a l'Ajuntament de València.\n0098.-Pregunta subscrita per la Sra. Ramón-Llin, del Grup Popular, sobre el projecte europeu Transition Cities.\n0099.-Pregunta subscrita per la Sra. Ramón-Llin, del Grup Popular, sobre queixes i actuacions fetes en matèria de neteja.\n0100.-Pregunta subscrita pel Sr. Grau, del Grup Popular, sobre la puntuació de la renda familiar en les noves bases del Xec Escolar.\n0101.-Pregunta subscrita per la Sra. Ramón-Llin, del Grup Popular, sobre una reunió amb ANECOOP i la Fundació Sabor i Salut.\n0102.-Pregunta subscrita pel Sr. Giner, del Grup Ciutadans, sobre les mesures adoptades per a evitar la venda de taronges furtades.\n0103.-Pregunta subscrita per la Sra. Ramón-Llin, del Grup Popular, sobre la previsió d'instal·lació de nous contenidors soterrats.\n0104.-Pregunta subscrita pel Sr. Giner, del Grup Ciutadans, sobre les denúncies formulades pel furt de taronges.\n0105.-Pregunta subscrita pel Sr. Giner, del Grup Ciutadans, sobre el programa de formació especialitzat per a la Policia Local sobre taronges.\n0106.-Pregunta subscrita per la Sra. Puchalt, del Grup Popular, sobre el personal de l'Orquestra de València.\n0107.-Pregunta subscrita pel Sr. Giner, del Grup Ciutadans, sobre els apartaments turístics.\n0108.-Pregunta subscrita per la Sra. Bernal, del Grup Popular, sobre la realització de la Primavera Educativa al jardí del Túria.\n0109.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre les sancions imposades per infracció de l'Ordenança de Parcs i Jardins.\n0110.-Pregunta subscrita per la Sra. Puchalt, del Grup Popular, sobre el romanent de 2015 del Palau de la Música.\n0111.-Pregunta subscrita per la Sra. Ramón-Llin, del Grup Popular, sobre el cobriment del canal Xúquer-Túria.\n0112.-Pregunta subscrita per la Sra. Bernal, del Grup Popular, sobre la Nit de Sant Joan.\n0113.-Pregunta subscrita per la Sra. Ramón-Llin, del Grup Popular, sobre la recuperació de la vegetació submergida de l'estany de l'Albufera.\n0114.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre les actuacions de la Policia Local al barri de Natzaret.\n0115.-Pregunta subscrita pel Sr. Mendoza, del Grup Popular, sobre la ubicació d'aparcaments dissuasoris als afores de la ciutat.\n0116.-Pregunta subscrita per la Sra. Ramón-Llin, del Grup Popular, sobre el projecte CoSuDS d'estalvi d'aigua de pluja.\n0117.-Pregunta subscrita pel Sr. Grau, del Grup Popular, sobre la convocatòria de subvencions al desenrotllament de projectes esportius d'entitats sense ànim de lucre.\n0118.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre infraccions comeses per Ca Revolta.\n0119.-Pregunta subscrita pel Sr. Grau, del Grup Popular, sobre noves activitats i matrícula en la Universitat Popular.\n0120.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre llicències per taules i cadires.\n0121.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre les llicències d'obertura d'establiments hostalers.\n0122.-Pregunta subscrita pel Sr. Mendoza, del Grup Popular, sobre el projecte d'un carril bici i altre d'EMT en l'avinguda del Port.\n0123.-Pregunta subscrita pel Sr. Monzó, del Grup Popular, sobre la Comissió de Control de Contractació.\n0124.-Pregunta subscrita per la Sra. Ramón-Llin, del Grup Popular, sobre la reunió mantinguda amb l'Associació Amics del Carme.\n0125.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre la Festivitat de la Mare de Déu de 2016.\n0126.-Pregunta subscrita per la Sra. Puchalt, del Grup Popular, sobre l'atenció a les persones usuàries del Banc Solidari d'Aliments.\n0127.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre les llicències d'obertura de bars amb ambientació musical.\n0128.-Pregunta subscrita per la Sra. Bernal, del Grup Popular, sobre el procés de consulta ciutadana d'inversions en barris.\n0129.-Pregunta subscrita per la Sra. Simón, del Grup Popular, sobre dades en matèria de Turisme.\n0130.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre pintades en l'entorn d'edificis protegits.\n0131.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre les autoritzacions expedides als mitjans de comunicació durant les Falles de 2016 perquè desenvoluparen el seu treball al balcó de l'Ajuntament.\n0132.-Pregunta subscrita per la Sra. Puchalt, del Grup Popular, sobre el programa Housing First.\n0133.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre l'Exposició del Ninot 2016.\n0134.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre la venda ambulant il·legal.\n0135.-Pregunta subscrita per la Sra. Puchalt, del Grup Popular, sobre l'atenció a les persones refugiades.\n0136.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre la figura del mediador Falles-veïns.\n0137.-Pregunta subscrita per la Sra. Ramón-Llin, del Grup Popular, sobre la Declaració de Ciutats Sostenibles.\n0138.-Pregunta subscrita per la Sra. Puchalt, del Grup Popular, sobre la situació de la targeta VLC amb Tu.\n0139.-Pregunta subscrita per la Sra. Puchalt, del Grup Popular, sobre el temps d'atenció als centres municipals de servicis socials.\n0140.-Pregunta subscrita per la Sra. Ramón-Llin, del Grup Popular, sobre una reunió per tractar temes relatius a la plaça d'Andújar.\n0141.-Pregunta subscrita pel Sr. Mendoza, del Grup Popular, sobre les noves línies de l'EMT.\n0142.-Pregunta subscrita pel Sr. Crespo, del Grup Popular, sobre la Creu de Maig que s'instal·lava a l'Ajuntament de València.\n0143.-Pregunta subscrita per la Sra. Puchalt, del Grup Popular, sobre el Palau de la Música.\n0144.-Pregunta subscrita per la Sra. Simón, del Grup Popular, sobre el turisme de creuers.\n0145.-Declaració institucional de tots els grups polítics municipals sobre el nou full de ruta per a ciutats i pobles europeus per a crear municipis productius, sostenibles i resilients per a una Europa habitable i inclusiva.\n0146.-Declaració institucional de tots els grups polítics municipals sobre l'adhesió de l'Ajuntament de València al Fons Valencià per la Solidaritat.\n0147.-Pregunta formulada in voce per la Sra. Picó, del Grup Ciutadans, sobre l'actuació de grups nacionalistes i independentistes i sobre el pressupost de la Fira de Juliol 2016.\n0148.-Prec formulat in voce per la Sra. Bernal, del Grup Popular, sobre protocols de prevenció en matèria sanitària oferits a través de la web municipal.\n0149.-Pregunta formulada in voce per la Sra. Simón, del Grup Popular, sobre la seguretat en l'accés a les unitats administratives en la PIAE.\n0150.-Prec formulat in voce per la Sra. Jiménez, del Grup Ciutadans, sobre l'absència d'una ambulància al Besamà a la Mare de Déu.


7.2.1 Classes de compostos\nEls compostos es classifiquen atenent sobretot a la categoria lèxica dels seus constituents i del mot resultant; també poden classificar-se segons la relació sintàctica que s’estableix entre els constituents i segons quin element és el seu nucli morfològic.\na) Segons la categoria lèxica del mot resultant (nom, adjectiu o verb), es pot parlar de compostos nominals, adjectivals i verbals, i en la majoria de casos els seus constituents també pertanyen a aquestes categories (aiguaneu, agredolç, colltòrcer), encara que n’hi ha que contenen un adverbi (malgastar, menysprear). El quadre 7.2 resumeix i exemplifica la classificació dels compostos segons la categoria lèxica.\nEls compostos provinents de la lexicalització d’un sintagma poden contenir també determinants (com el possessiu mon en monsenyor), quantificadors (com els numerals cent i mil en centpeus i milfulles, o els quantitatius poc i tot en pocavergonya i totpoderós), preposicions (com a, de i en en acompte, maldecap i semprenflor), pronoms (com me’n en menfotisme) o conjuncions (com i en allioli i vistiplau).\nTambé es poden considerar compostos els quantificadors numerals formats per coordinació o juxtaposició de diferents numerals, especialment en el cas de les combinacions de desenes i unitats (vint-i-dos, trenta-quatre) i d’unitats i centenes (cinc-cents).\nb) Segons la relació sintàctica que s’estableix entre les bases lèxiques, es distingeixen els compostos d’estructura coordinant i els compostos d’estructura subordinant. En un compost com aiguaneu, la relació és de coordinació i té el sentit additiu que trobem en aigua i neu. En canvi, en comptagotes la relació és subordinant, com la que s’estableix entre un verb (comptar) i el seu argument (gotes). Semblantment, en un cas com terraplè, la relació és de modificació i equivaldria a la que s’estableix en sintaxi en la seqüència ple de terra. La relació pot fer-se explícita, com en capipota, en què la conjunció de coordinació i explicita la coordinació entre les bases, o en maldecap, en què la preposició de explicita la relació de subordinació de cap respecte a mal.\nc) Atenent al nucli morfològic, els compostos poden ser endocèntrics o exocèntrics. En els compostos endocèntrics, una de les bases lèxiques s’identifica amb el nucli i és, per tant, el constituent que determina la categoria lèxica del compost, el que aporta el significat bàsic i en delimita les propietats gramaticals. Per exemple, en el compost endocèntric camacurt el nucli és la base adjectival curt, la qual assigna al compost la categoria d’adjectiu, el seu significat bàsic ‘curt’, ja que camacurt té el significat de ‘curt de cames’, i la flexió completa de gènere i nombre (camacurt, camacurta, camacurts, camacurtes). En els compostos exocèntrics, en canvi, no hi ha cap element que es pugui identificar amb el nucli del compost i, per tant, que permeti delimitar les seves propietats categorials, semàntiques i gramaticals. El compost paraigua, per exemple, és un nom masculí i comptable que designa un determinat tipus d’objecte, però cap d’aquestes propietats no s’obté a partir de la base verbal para ni de la base nominal femenina no comptable aigua.\nEls compostos que no provenen de la lexicalització d’un sintagma són majoritàriament endocèntrics i solen tenir com a nucli el constituent de la dreta. Fan excepció els compostos nominals del tipus «verb + nom», com el ja esmentat paraigua, que són exocèntrics. Els compostos provinents de la lexicalització d’un sintagma són exocèntrics, tant si els constituents estan subordinats (aiguardent, centpeus, maldecap, pocavergonya) com si estan coordinats (allioli, capicua, vaivé, vistiplau).


Londinium | Aracne fila i fila\nViatgem a Londinium!\nAquest curs 2015-16, els alumnes de 4t d’ESO, hem anat de viatge de fi de curs a Londres, com es fa habitualment. Podeu trobar més informació a ipm.cat, la web oficial de l’institut.\nEl viatge a Londres (Londinium) va ser molt divertit, tot i que també molt cansat. Vam visitar moltes coses típiques de Londres: com el Tower Bridge, el Buckingham Palace junt amb el canvi de guàrdia…. Però sobretot el que més vam visitar van ser museus, on vam trobar un munt de referents clàssics tant llatins com grecs.\nEls museus que vam visitar van ser el Natural History, National Gallery, British Museum i finalment el Tate modern. D’aquests vam fer fotografies d’escultures, pintures… Que ens recordaven a la història llatina i grega. Recopilant algunes d’aquestes fotografies hem fet dos collages; El primer de quatre monuments del British Museum, relacionats amb la història grega; El segon muntatge, tres fotografies del National Gallery, que fan referència a tres mites del llibre Narracions de mites clàssics.\nEn el collage podem veure com fan referència a la mitologia grega, amb el monument del Pantheon, l’entrada, l’escultura del principi…\nAquest és el muntatge del National Gallery, on es poden observar tres mites:\nLa fotografia de dalt representa l’escena en la qual Eneas, mare de Venus, amb el desig de protegir el seu fill de Juno, envià Cupido, disfressat d’Eneas, per aconseguir que Dido s’enamori d’ell. El quadre inferior a l’esquerra, representa una escena del mite de Medusa.\nFinalment, la pintura situada a l’inferior a la dreta, representa el rapte d’Europa.\nAriadna Casas i Laura Robles, 4t.\nThis entry was posted in Classical Culture, General, Llatí 4t and tagged Londinium, Londres, Viatge on 7 juny 2016 by ariadna.casas.\n“Londinium V: Bye bye London!”\nPer cloure la sèrie d’articles sobre Londres i, tal com he anat anunciat als lliuraments anteriors, ens acomiadarem de la ciutat britànica amb un monogràgic sobre el British Museum, visita obligada per a qualsevol amant de les clàssiques i de l’art en general que la visiti.\nEl Museu britànic va ser fundat el 1753, quan el naturalista Sir Hans Sloane va donar la seva col·lecció privada a la nació britànica, per a “all studious and curious Persons”. Durant aquesta primera etapa la seu de la institució es trobava en una mansió propera a la ubicació de l’edifici actual. El gran nombre d’adquisicions d’antiguitats gregues i egípcies que va tenir lloc a principis del segle XIX va crear la necessitat de traslladar les col·leccions d’història natural a un altre edifici, que va esdevenir seu del Museu d’historia natural, i construir un nou allotjament, molt més gran, per a les antiguitats. Així doncs, el 1857 s’inauguraven l’edifici quadrangular i la sala de lectura circular que ara coneixem. El 1997 va començar una restauració del pati interior i la biblioteca circular que va culminar el 2000 amb el cobriment del pati amb una cúpula de Norman Foster i la reobertura de la sala de lectura com a espai d’exposicions i d’atenció al visitant fins que torni a tenir també el seu ús primigeni, l’any 2012 segons les previsions.\nEn més d’una ocasió, tant a El Fil de les clàssiques com a l’Aracne fila i fila, se us ha demanat una reflexió sobre la polèmica actual en relació a la conveniència que els tresors arqueològics, especialment els marbres del Partenó, es puguin visitar tots junts al nou Museu de l’Acròpolis recentment inaugurat a Atenes. Aquest article, en canvi, us proposa un exercici de recapitulació basat en peces de la col·lecció permanent del museu, del qual heu de respondre aquelles preguntes que conegueu a partir de la feina de classe i del bloc, a Grec o a Llatí. En alguns casos us anirà bé repassar l’exercici sobre la vida quotidiana que s’incloia a Londinium IV i en les preguntes referents al Partenó us recomano consultar aquest article, amb els vídeos que inclou.\nTanmateix, és impossible una visita al Museu britànic sense que el dubte sobre la correcta ubicació de les peces plani per la ment d’aquell qui, badoc, es passeja enmig de tantes meravelles de la humanitat. I encara es fa més evident quan, en entrar a la gal·leria del Partenó, el mateix museu reparteix uns tríptics per donar la seva versió sobre la polèmica. Els administradors diuen que mai no havien argumentat que els marbres havien de romandre a Londres pel fet de no haver-hi un museu a Grècia digne d’allotjar-los i, tot rebatent un per un tots els arguments grecs, resumeixen així la seva posició:\nThe Trustees argue that the sculptures on display in London convey huge public benefit as part of the Museum’s worldwide collection. Our colleagues in Athens are, of course, fully able to conserve and preserve the material in their care and we enjoy friendly and constructive relations with them.\nEn aquest muntatge us deixo la meva visió de tot plegat. Es tracta d’un exercici de classe, no ens enganyem, i com a tal l’heu de treballar, però no deixo de ser una professora que es fa preguntes, sovint sense resposta, que sento la necessitat de compartir. No oblideu posar-vos els cascos perquè la música que acompanya les imatges no és casual. Qui m’explica per què l’he triada? Al crèdits finals en trobareu la referència…\nPer veure-ho més còmodament cliqueu aquí.\nEl anteriors lliuraments de la sèrie Londinium, a més del IV, anteriorment citat, els trobareu en aquests enllaços: I, II, III.\nThis entry was posted in General, Grec 1r, Grec 2n, Llatí 2n and tagged Actualitat, Arqueologia, Art, Londinium, Viatges, Vida quotidiana on 13 març 2011 by Teresa Devesa i Monclús.


Concert al Festival Mixtur 2013 – Barcelona Laptop Orchestra\nBrowse: Home / Concert al Festival Mixtur 2013\nblo / Monday 29 29UTC April 29UTC 2013 / Leave a comment / 2013\nAquest passat divendres a les 22h l’Orquestra va oferir una versió de BLO_2013 dins el festival Mixtur. Amb aquest títol l’Orm Finnendahl, que també ens ha assistit al concert, ha preparat una estructura d’improvisació col·lectiva que hem assajat en diverses sessions de treball intensiu amb el compositor. En aquest cas l’obra ha estat per quartet de laptops distribuïts per la sala improvisant en tuttis i per torns. El resultat ha estat molt gestual i colorista, en el magnífic entorn industrial de Fabra i Coats i un públic encuriosit i entussiasta. Aquí teniu una imatge de la sala abans d’obrir portes i una altra acabant de configurar un dels laptops amb l’Orm.\nEl concert l’ha enregistrat Mixtur i també l’Institut Goethe de Barcelona, que ha finançat el projecte de col·laboració artística amb l’Orm Finnendahl. Tan bon punt en tinguem l’enregistrament us ho farem saber!\nAquesta segona edició del festival Mixtur ha estat un esdeviment de referència en les músiques de recerca, les instal·lacions i el vídeoart a Barcelona, i durant tres dies ha ofert un programa de concerts realment impressionant en quant a varietat, quantitat i qualitat de les propostes. Des d’aquí el nostre agraïment al col·lectiu Mixtur per convidar-nos al festival i les més efusives felicitacions per l’èxit d’aquesta edició!\nTags: Barcelona, Barcelona Laptop Orchestra, Fabra i Coats, Mixtur, Orm Finnendahl\n← Concert a l’Auditori\nBarcelona Laptop Orchestra @ Festival Mixtur, April 2013 →


Cotxe de fusta amb aigua de Plan Toys\nColor Blau Vermell Groc\nUn cotxe de fusta ecològica amb aigua al seu interior.\nTé un disseny original de mig cercle i un compartiment mig ple de líquid de color.\nPots escollir entre el color groc, verd o blau o crear nous colors si els sobreposem.\nEs venen de manera individual. Tria el teu color.\nSupplier Ref : 5449Amarillo\nCategoria : Cotxes i transports\nCotxe de fusta amb aigua. Juguem-hi!\nMovem el cotxe que s'agafa molt fàcilment i observem com es mou l'aigua al seu interior. Juguem amb ell de forma simbòlica, contemplem els seus colors i transparències i ho fem rodar amunt i avall.\nCotxe de fusta amb aigua, Ens agrada perquè...\nS'ha elaborat amb materials sostenibles, amb tints vegetals no tòxics a base de soja i aigua. A més és resistent, durador i els seus colors ens criden molt l'atenció.


David Bueno i Torrens parla avui\nal Suplement de Cultura de El Punt Avui\nboniques paraules de\nPrimavera la Montseny, de Martí Boada.\n"Dietari d’un amant de la natura"\nSi la natura no ens porta la contrària –i en aquest aspecte, per sort, gairebé mai no ho fa–, després de l’hivern sempre arriba la primavera. Per això, després d’Hivern al Montseny. Diari d’un naturalista, Martí Boada ens ofereix Primavera al Montseny. Una aproximació al medi natural i humà. Doctor en ciències ambientals, profesor de la UAB i autor de més de cinquanta llibres de pensament i divulgació científica, ha rebut diversos premis, entre els quals hi ha el prestigiós Global 500 de les Nacions Unides.\nEn aquest llibre Martí Boada ens relata, amb una gran sensibilitat i una extraordinària erudició, les seves observacions al Montseny, gairebé dia a dia, des d’un 24 de març que va caure en divendres fins a un 23 de juny, també divendres (per la qual cosa, segons el calendari aquests divendres deuen correspondre a l’any 2006).\nEl llibre comença amb un cucut, l’observació d’un perelloner –un arbust caducifoli ramificat i espinós típic de la conca mediterrània–, l’arribada de les primeres orenetes i els primers aparellaments del gripau comú; i acaba amb una serp d’aigua, la nidificació d’una òliba, l’observació d’una merla roquera i la màgia de la nit de Sant Joan. A poc a poc anem veient com la natura, incansable, canvia i es transmuta, amb el pas dels dies, amb les activitats dels seus habitants, vegetals, animals i humans, fins a l’eclosió total de la primavera, que sabem també del cert que, arribada l’hora, donarà pas a l’estiu.\nCom diu el sociòleg i ornitòleg Joaquim Maluquer (1930-2011) al pròleg: “En Martí Boada pertany al Montseny, de la mateixa manera que en forma part el vell castanyer d’en Cuc.” I em fa l’efecte que tothom qui llegeixi aquest llibre se sentirà, també, una mica part d’aquest humanament i naturalísticament fascinant massís que és el Montseny.\nPublicado por Laertes en 10:53\nEtiquetas: David Bueno, Martí Boada, naturalista, Primavera la Montseny


El profund respecte que a Can Bas sentim per la pagesia ens ha dut a batejar una de les vinyes de cabernet sauvignon amb el cognom de la nissaga de pagesos que, després de la fil·loxera, va conrear aquest tros durant més d’un segle. Llur actitud és per a nosaltres un exemple.\nLa parcel·la Monreal té un sòl argilós sostingut sobre un terreny calcari, pobre en matèria orgànica, ben drenat i on els ceps poden arrelar en profunditat. Res la fa més especial, però, que la cura i la vigilància diària de les persones que l’han treballada durant decennis. Amb el temps, la seva actitud ha quedat impresa sobre la vinya.\nEl resultat és un vi que aglutina potència, complexitat i caràcter. Un Cabernet sauvignon que expressa una essència històrica, la tipicitat d’un terrer i l’autenticitat d’una actitud humana. No hi ha color, ni olor, ni gust que pugui traduir tal noblesa.\nEl Monreal és ideal per a plats de carn i guisats; casa amb els fumats i els formatges de reserva, amb l’ànec i els cuinats amb tòfona… però per sobre de tot és un vi que convida a tenir una actitud davant la vida. Òptim per obrir en una diada especial.\nEs recomana servir-lo entre 16ºC i 17ºC\nFitxa Tècnica Monreal 2014 (obrir pdf)\nFitxa Tècnica Monreal 2013 (obrir pdf)\nFitxa Tècnica Monreal 2012 (obrir pdf)


Gestió de les emocions (I)\nQuan parlem d’emocions habitualment ens referim a emocions negatives: por, inseguretat, desvalorització, desempara, frustració, impotència, impaciència... I aquesta mena d’emocions tenen sempre com a base un pensament previ que ens passa normalment desapercebut: no puc, no sé, això és impossible, no serveixo... Tot plegat ens porta a desplegar tot un dispositiu de pensaments que tenen com a objectiu neutralitzar el desenllaç final que la nostra ment més inconscient ja preveu, com seria per exemple en el cas de creure que no valc destinar molta energia en mostrar la pròpia vàlua personal. De tots els pensaments que despleguem al llarg del dia, si en tinguéssim realment una relació escrita, podríem veure tota l’energia que destinem a neutralitzar tot allò que en algun racó del nostre inconscient “preveiem” que serà. No saber dir que no pot tenir con arrel el pensament que “no valc”, i que motiva a demostrar que sí, com un de molts exemples que podríem posar que són generadors d’emocions negatives. La conseqüència són contraccions musculars i modificació de la respiració, amb la consegüent tensió física, acumulació d’aire residual, falta d’oxigen en el cos i estrès.\nA l’altre banda hi ha també la nostra capacitat de sentir les emocions en la seva essència més pura, sense pensaments: el cos, el que ens transmeten els sentits..., i a través d’ells l’emoció sense cap pensament previ, com seria l’emoció davant d’una posta de sol, d’una música, o la imatge d’una persona estimada. En qualsevol d’aquestes no hi ha pensament anterior a l’emoció, el pensament en tot cas ve després i ens serveix per a posar paraules i expressar el que hem sentit.\nLes primeres són generadores d’estrès, les segones l’alliberen, i tant les unes com les altres tenen la seva expressió a través del cos. La consciència corporal és el primer pas cap a la gestió de les emocions que anomenem negatives, a través de la respiració i la capacitat de relaxació física i mental que tots tenim. Però també és el primer pas per a desenvolupar en nosaltres la capacitat de viure plenament el nostre potencial emocional més positiu (continuarà)\nrosa daniel December 6, 2015 Comment\nGestió de les emocions (II)\nrosa daniel December 17, 2015\nIoga i empresa\nrosa daniel November 22, 2015


La Policia Local de Palafrugell comença a requisar tovalloles sense propietari que ocupen espai de bany a les platges La República\nACN Tamariu – Palafrugell.-La Policia Local de Palafrugell ha començat a retirar les tovalloles de les platges que ocupaven espai de bany, i portaven més de 30 minuts sense el […]\nACN Tamariu – Palafrugell.-La Policia Local de Palafrugell ha començat a retirar les tovalloles de les platges que ocupaven espai de bany, i portaven més de 30 minuts sense el propietari al costat. La mesura pretén “ser just” amb aquells usuaris que sí que gaudeixen del mar i, al mateix temps, fomentar la rotació a les vuit platges de la localitat. La majoria dels banyistes estan “a favor” de la mesura ja que permet “evitar abusos” dels qui només pretenen guardar lloc, mentre que el consistori destaca que fomenta la rotació de persones. I és que cal tenir en compte que les de Palafrugell són platges petites que al migdia ja han omplert l’aforament. De fet, en els darrers sis caps de setmana els agents cívics les han hagut de tancar per excés de persones.\nLa mesura de l’Ajuntamet de Palafrugell de requisar les tovalloles que ocupen espai de bany a les platges ha tingut una bona rebuda tant de banyistes com de comerciants de Tamariu, Calella de Palafrugell i Llafranc. La polèmica iniciativa s’ha pres arran de les queixes d’alguns usuaris que veien que no podien entrar a les platges perquè l’aforament estava complert, però en canvi, hi havia molt d’espai ocupat per tovalloles. “Hi ha gent que té molt de morro i marxa a fer un cafè al bar o a donar una volta i deixa els estris per no perdre el lloc. Trobo just que es faci això”, assenyala la Núria Dalmau, una banyista.I és que una de les imatges més habituals a les platges de Llafranc, Tamariu i de les sis de Calella de Palafrugell és la dels agents cívics tancant l’aforament perquè se supera el límit permès. Aquesta mesura, implantada per tal d’evitar contagis per coronavirus, fa que es formin cues de banyistes esperant que d’altres marxin.El problema, però, era que en molts casos alguns usuaris deixaven la tovallola a primera hora i no la treien durant molta estona, fet que provocava les queixes. Per això, l’Ajuntament va publicar un ban aquest divendres advertint que la policia requisaria les tovalloles que portessin més de mitja hora soles a la sorra.Els agents cívics vigilenEl procediment és conjunt entre els agents cívics i els policials. El primer és qui detecta que algú ha deixat els estris com para-sols, neveres o tovalloles a la sorra durant més de mitja hora i avisa la policia que ho acaba intervenint i ho deixa a l’Oficina de Turisme, on ha de passar a recollir-ho el propietari.D’aquesta manera es fomenta “la rotació” de persones a les platges, un fet que interessava l’Ajuntament. L’alcalde de Palafrugell, Josep Piferrer, explica que de seguida que van notar aquesta problemàtica van voler actuar. “Ens trobàvem que a les vuit del matí hi havia gent que venia a les platges i que hi deixava la tovallola. Estem parlant d’espais petits i calia fer-hi alguna cosa”, remarca el batlle.Els comerciants també es mostren satisfets, com la Paqui Ruiz, que ven embotits en una parada propera al passeig de la platja de Tamariu. “A nosaltres ens interessa que hi hagi gent al carrer i si es tanca la platja això no existeix”, concreta.Tot i l’acceptació generalitzada hi ha qui ho veu desproporcionat. És el cas de la Mari Carmen Fernández que ve de Sant Joan de Mollet i creu que és “desmesurada” la mesura. “Potser vas a donar una volta o estàs més de mitja hora a l’aigua”, argumenta.


Bolcat de pila: Les etapes de la educació espanyola\nAhir en el diari 20 minuts venia un mini reportatge sobre el mareig que porta el professorat i els estudiants per tanta reforma educativa seguida (i encara falta la entrada en vigor de la normativa de Bolonia).\nEl cas es que entrevistaven 3 persones que havien estudiat en generacions diferents.\nLa primera era una persona gran que havia estudiat sobre durant la dècada dels 50-60 i que estava molt contenta amb l’educació i la formació que li havien donat al seu col•legit (evidentment religiós). Evidentment eren col•legis separats per sexe. Els càstigs encara no eren físics sinó que anaven per punts, renovats setmanalment. Si algú perdia tots els punts no solament es quedava a ajudar les senyores de la neteja sinó que a demes tenia un 0 en totes les activitats de totes les assignatures de la setmana (càstig similar al que jo he patit i que funcionava força be). Els professors s’implicaven molt mes amb els alumnes (que també tenien un respecte als mes grans que facilitava el diàleg).\nEl segons entrevistat era un home que va estudiar durant la dècada dels 70-80. Del sistema per punts es va passar als "capotes" i les estirades d’orella. Seguia havent mes implicació per part del professorat però sense arribar al nivell anterior, i el col•legi feia una feina mes disciplinaria que educativa.\nLa ultima era una noia que havia estudiat en la dècada dels 80-90, amb la qual em sento identificat, doncs vaig acabar primària al 92 (sinó recordo malament) i penso com ella.\nEl nostre col•legit era religió. Al començament, com qualsevol nen petit et creus tot el que t’expliquin...inclús que hi ha un ser superior amb forma "humanoide" que tot ho veu i tot ho controla. Però amb dir-te això no en tenien prou i a demes t’explicaven que viu en els núvols i que sempre t’ajudarà i et donarà suport en els moment mes difícils (desprès resulta que funciona pitjor que qualsevol servei d’atenció al client d’una operadora de ADSL, ja que aquest últims almenys fan un servei psicològic, escoltant-te i presten un mínim d’interès per el teu problema). Com amb qualsevol conta també ha d’haver-hi un dolent.\nUn altre ser (com no, també amb aspecte "humanoide") de color vermell i amb cua que viu per sota del metro, en un lloc que fa molta calor (inclús diuen que mes que el dissipador de un AMD) i que es molt dolent (com l’acudit anterior). A mi aquest m’agradava mes, podria ser dolent però estava rodejat de súcubes, i el conta no deia res de que no tinguessin sexe, no com les "lisiades" àngels.\nVaig arribar a tal punt d'autoconvenciment (sobretot de que seria molt feliç amb una NES al prestatge de la meva habitació) que em vaig batejar, i al poc ja varem celebrar la meva primera (única i ultima) comunió (amb mi mateix, es clar). El cas es que ens anàvem fent grans i com a conseqüència anàvem perdent la fe (per les següent comunions ja no havia premi). Els professors i els parroquians ho sabien perfectament però tot i amb això no ens van dir mai res, ells ens donaven el sermó 3 o 4 cops l’any, nosaltres fèiem veure que escoltàvem i al final de cada mes pagàvem (aquest cop si, religiosament). L’ensenyança era molt bona en tots els aspectes, des de el professorat fins el material.\nEs ben cert que jo vaig sortir escarriat, però no es culpa seva... mi vaig esforçar molt. Al ser un col•legi concertat, el estatus dels alumnes era mitja - alt, per tant no havia gaire mala gent i podies deixar les coses mes o menys tranquil•les a les taquilles. L’educació era flexible però ferma a la vegada. Si trencaves algú o feies una ganberrada t’ho feien pagar o carretejar amb lo trencat fins que acabessis el curs i et posaven una falta. A les tres faltes t’expulsaven i no podries tornar al centre. Però per l’altre banda també eren flexible i al cap de 3 anys les faltes s’esborraven.\nPerò deixant de vista el meu cas particular, havia moltes famílies que portaven als seus fills a escoles publiques sense cap tipus de complexa, doncs l’educació era bona.\nEl cas es que, ara per el que veig i m’expliquen (encara recordo com el meu professor de Matemàtiques i Física s’esplaiava en hores lectives a expressar tot el seu odi cap als alumnes que per aquelles dates començaven la ESO) això ha degenerat fins al punt de perdre el respecte al professor. Per aquelles dates no ens portàvem tants anys de diferencia amb la gent que començava la ESO, per tant totes les culpes del mal funcionament dels alumnes anaven a parar al sistema educatiu.\nSistema d’avaluació molt tou, temari curt, poca disciplina...\nAra el sistema segueix sent igual de dolent, però amb la diferencia que ja esta entrant una nova generació d’alumnes i lluny de millorar, empitjora.\nPer una banda (i no la única, com desprès explicaré) la allau d’immigrants que han arribat en els últims anys, sobretot sud-americans. El cas es que aquesta gent te una cultura diguem que "diferent" i els seus fills (en la majoria dels casos) son lo mes semblants a bandolers potencials. Dels pocs que es passen per les aules, bona part van a robar, intimidar i aprofitar-se de bons nanos (cada vegada en queden menys). La resta es passen tot el dia al carrer sense fer res productiu o delinquint. Per acabar-ho d’adobar hi ha gent (de totes les cultures) que els segueix i el imiten perquè creuen que aquest bandolers son gent "guai" (com passa amb la gent que fuma).\nPer l’altre (i que també pateixen els pares del bandolers potencials) esta el nou model de societat. Un model que esta canviant per culpa del encariment de la vida en general, i perquè no dir-ho del afany de tenir mes que el veí. Ara per poder mantenir el lloguer o l’hipoteca (i poder viatjar, tenir un bon cotxe per anar a comprar el pa, un home cinema, la psp, la ps3... i totes aquestes coses tant vitals per la vida) d’un pis es necessiten 2 sous mitjans. Això implica que la mare (també podria ser el pare, però històricament i per un major sentit maternal sempre ha estat la figura femenina la que s’ha encarregat d’aquestes tasques) del noi/a hagi de treballar a jornada complerta per poder pagar el pa (que va a buscar amb el cotxe). Això representa que els pares no poden estar per l’educació dels fills i deleguin aquesta gran responsabilitat a d’altres que ni es la seva feina ni son els mes adequats (professors, tv, videojocs, carrer ...etc). Hi ha uns valors que nomes poden ensenyar els pares ja que son els únics amb prou autoritat per fer-ho. No se li pot demanar a un professor (en el millor dels casos) que ensenyi a comportar-se a un alumne i menys amb la massificació en les aules que hi ha actualment. Molt menys quans els propis pares li permeten que faci el que vulgui quan esta a casa, doncs ells estan massa cansats de treballar 8 hores (mínim) per una misèria com per posar-se a discutir o escoltar al seu fill.\nTot això s’ha tornat tant insostenible que els ajuntaments s’estan plantejant seriosament col•locar vigilància (privada o del cos dels mossos d’esquadra) en els col•legits, un punt extrem que jo sàpiga no s’havia arribat mai en cap país civilitzat. Francament ho trobo una mica subrealista i molt trist, però tampoc he pensat cap solució a curt termini.\nAixí doncs, per mi, hi ha mes de un culpable d’aquesta situació.\nQue serà de la següent generació de nou vinguts?. Quins valors els podran ensenyar els que ara en tenen manca d’ells?\nPublicat per Nau a 9:10 a. m.\nMolt bo. Com les escoles segueixin aixi semblaran penitencieries jejeje. Ramirez Power\n9:22 p. m., d’octubre 30, 2005


Vocabulari del Joc - Espanya Pro Snooker Espanya\nInici/Vocabulari del Joc\nVOCABULARI DE SNOOKER\nAquí teniu alguns dels termes més utilitzats en Snooker.\nboles Objectiu: les 15 Rojas i les 6 de color.\nPot: embocar, és a dir, introduir la bola objectiu en la tronera\nTronera: cada un dels forats o obertures perquè per ells entrin les boles.\nMarc: comprèn el període des del començament de el joc, amb totes les boles posades sobre la taula i amb cada jugador jugant al seu torn, fins que el frame s'acaba.\njoc: és un nombre de frames pactat o estipulat.\nPartit: és un nombre de jocs pactat o estipulat.\nIctus: és el cop (el tret) i es produeix quan el striker colpeja la bola blanca amb la corona / punta de el tac.\nTrencar: trencament, és a dir, una sèrie de boles embocadas en successius cops fets per un únic jugador en qualsevol torn durant el frame.\nBall On: qualsevol bola que pugui ser aconseguida pel primer impacte de la bola blanca, o qualsevol bola que no pugui ser aconseguida però pugui ser embocada.\nPilota nominada: bola nominada; és la bola de color objectiu que el jugador que tira anuncia, o indica per petició de l'àrbitre.\nFalta: falta; és qualsevol infracció de l'Reglament.\nSnooker: es diu que la bola blanca està en situació de snooker quan un cop directe en línia recta a totes les boles on estigui, totalment o parcialment obstruït per una bola o boles que no són "on".\nFalta i una senyoreta: quan la bola blanca no pot contactar primer amb una bola on i l'àrbitre considera que el jugador que tira no ha fet un intent prou bo per colpejar la bola on.\nTocant pilota: quan a terme d'un cop la bola blanca està en contacte amb una bola o boles on, o que podrien ser "on".\nMarcador: àrbitre "marcador"; ha de mantenir la puntuació en el marcador i assistir a l'àrbitre en l'exercici de les seves funcions. Actuarà també com a gravador, si fos necessari.\nGrabadora: àrbitre "gravador"; ha de mantenir un registre de cada cop jugat, mostrant les faltes quan procedeixi i quants punts són sumats per cada jugador o equip segons es requereixi. Anotarà també els totals de l'break, o els descansos.