No puc pagar les meves factures, què em pot passar? | Consumer\nNo puc pagar les meves factures, què em pot passar?\nEl tall del subministrament i la inclusió del deutor en fitxers de morosos són algunes de les possibles conseqüències\nCada vegada són més les famílies que tenen grans dificultats per fer front al pagament de serveis com l’electricitat, el gas o el telèfon. Amb la crisi, malgrat els intents per arribar a fi de mes, abonar els rebuts suposa un problema i, en general, es dona prioritat als grans desemborsaments com el de la hipoteca o el lloguer de l’habitatge, de manera que es relega a un segon pla el pagament de factures menors com la llum, l’aigua calenta o el mòbil. Però l’impagament d’aquests rebuts pot portar amb si efectes negatius com a corts en el subministrament o la inclusió del consumidor en llistes de morosos. No obstant això, encara que no s’hagi fet front al pagament, en determinades circumstàncies la suspensió del servei no és possible.\nLa mala situació econòmica ha provocat un augment dels retards i dels impagaments de les factures vençudes per part dels consumidors. Però la crisi no és l’única causant: encara que la morositat es deu en la majoria dels casos a la falta de liquiditat, altres vegades és un error en la tramitació per part del banc el factor que genera els desagradables resultats que porta amb si no pagar les factures dels principals subministraments. Què succeeix en cas d’impagament?\nIgual que ocorre amb altres serveis, l’abonament de les factures de la llum es pot realitzar per domiciliació bancària, amb el pagament en l’entitat o si s’acudeix a l’empresa amb la qual es té contractat el subministrament, una opció cada vegada menys utilitzada.\nEl termini per ingressar els diners és d’uns 20 dies des que s’emet la factura, la qual cosa dona a l’usuari la possibilitat de no fer coincidir aquest desemborsament amb uns altres com el de la hipoteca o la comunitat de veïns.\nEls impagaments s’han de, en ocasions, a un error en la tramitació per part del banc\nPerò encara que es compti amb certa flexibilitat, no sempre és possible pagar en el temps establert i l’abonament es fa amb retard o ni tan sols es realitza. Què ocorre en aquest cas? Si el client deixa de pagar la factura, encara que sigui solament un mes, la companyia elèctrica té dret a suspendre el subministrament de l’usuari, però abans és necessari que doni una sèrie de passos.\nEn primer lloc, abans de tallar la llum, l’empresa amb la qual el client té contractat el servei ha de posar-se en contacte amb ell per avisar-li de les conseqüències de l’impagament.\nEl requeriment ha d’enviar-se a l’adreça de l’usuari per via postal i a través d’un mitjà que permeti tenir constància del seu enviament i recepció, com pot ser una carta certificada amb justificant de recepció.\nEn aquest document, la companyia haurà d’indicar la data en la qual va a procedir a la suspensió del subministrament en el cas que l’usuari no aboni els diners que deu.\nPerquè l’empresa distribuïdora pugui tallar la llum al domicili del consumidor, és necessari que passin almenys dos mesos des que s’efectua el requeriment.\nLa interrupció no pot fer-se en jornades festives, en aquelles en què no estigui operatiu el servei d’atenció al client, ni en les seves vespres.\nLes despeses de la desconnexió els assumeix l’empresa, però per tornar a tenir servei elèctric, l’usuari ha de pagar els diners que deu a la companyia i, a més, un recàrrec pel reenganxament. Al moment en què faci efectiu l’abonament, la distribuïdora té un dia per retornar l’enllumenat a l’habitatge.\nQuan els tallen la llum, els usuaris han de pagar pel restabliment del servei\nAlgunes fonts assenyalen que el tall del subministrament és un negoci molt rendible per a les elèctriques hagut de, entre altres aspectes, a l’import que han de pagar els usuaris pel restabliment del servei i a l’elevat nombre de clients que han de sotmetre’s a aquest procediment si desitgen tenir de nou llum en el seu habitatge.\nA Catalunya, segons el Codi de Consum, des del 23 de juliol de 2011, l’empresa no pot tallar el subministrament elèctric al seu client, encara que aquest hagi deixat de pagar un rebut, si hi ha una reclamació en marxa en relació amb aquesta factura. D’aquesta manera, l’usuari no ha d’abonar un import que considera injust, com succeïa abans, i després posar la queixa. Ara té la possibilitat de paralitzar el procediment mitjançant la reclamació.\nAlguna cosa similar pansa quan l’impagament es relaciona amb la factura del gas. En deixar d’abonar un rebut, l’usuari té 20 dies per fer-ho efectiu. L’empresa pot suspendre el subministrament als consumidors mitjançant un requeriment com el qual han de fer les elèctriques i en el mateix termini. Quan la notificació es rebutja, s’especifiquen les circumstàncies de l’intent d’avís i s’entén per efectuat el tràmit.\nL’única cosa que canvia pel que fa a l’energia elèctrica són els terminis de restitució del servei, que en el cas del gas s’amplien a un màxim de 48 hores, enfront de les 24 de l’enllumenat. A més de la quantitat deguda, també cal abonar la reconexión del subministrament. Aquest import, segons estableix el Reial decret 1434/2002, equival al doble de l’abonat pel dret d’enganxi vigent, com a compensació per les despeses de desconnexió.\nTelèfon fix i Internet\nSi un abonat deixa de pagar el telèfon de manera total o parcial durant més d’un mes des que rep la factura, la companyia pot tallar-li el servei, sempre que hi hagi un avís previ a la suspensió temporal. Una vegada que es realitzi, el client solament podrà rebre trucades entrants, a excepció de les realitzades de cobrament a destinació, però no tindrà la possibilitat de fer trucades, excepte les efectuades a serveis d’emergències.\nLes companyies telefòniques poden tallar el servei de forma definitiva si no es paga durant més de tres mesos\nQuan la interrupció s’executi per haver deixat d’abonar la factura corresponent a l’accés a Internet o a serveis de tarificació addicional, solament se suspendran aquests serveis. Una gran part de les reclamacions a les companyies telefòniques es deu a trucades que figuren en el rebut del telèfon a preus superiors als habituals -com els nombres que comencen per 905-, que sovint l’usuari nega haver fet. L’impagament d’aquestes trucades no amenaça la continuïtat de la línia telefònica.\nEn ocasions, els retards en el pagament del rebut del telèfon no ocorren de manera puntual per un oblit o per la impossibilitat de realitzar el desemborsament en un moment determinat. Quan la demora en l’abonament és superior a tres mesos, o s’ha realitzat una suspensió temporal del contracte per mora en el pagament dels serveis corresponents en dues ocasions, l’operador pot interrompre de forma definitiva la línia i procedir a la resolució del contracte.\nEl protocol que segueixen les principals companyies de telefonia mòbil per un impagament és similar entre elles, encara que pot variar el termini que donen per pagar les factures. També és semblant al que s’empra a la xarxa fixa.\nQuan un rebut no s’abona al seu venciment, el client haurà de pagar un interès equivalent al legal dels diners, més un 2%, a més de les despeses ocasionades per l’impagament. Les empreses de telefonia es reserven la possibilitat d’efectuar el cobrament de forma immediata de tota la quantitat deguda, amb càrrec a les targetes de crèdit o dèbit que hagi facilitat el client.\nSi el consumidor no abona les quantitats que deu, la companyia pot restringir les trucades sortints, la connexió de dades o suspendre la prestació dels seus serveis. L’usuari solament podrà cridar al 112, nombre d’emergències vàlid en tots els països de la UE, on podran rebre informació sobre la posició geogràfica de l’emissor. També s’interromprà l’enviament de SMS, encara que podran rebre’s, igual que succeeix amb les trucades entrants.\nSi el client paga el deute, l’empresa restableix el servei en el dia laborable següent al del pagament\nSi el client paga el deute, l’empresa restableix el servei dins del dia laborable següent al mateix en el qual es tingui constància que l’import degut s’ha satisfet. Com ocorre amb la telefonia fixa, l’impagament dels serveis de tarificació addicional o Internet no dona lloc al tall de la línia, amb el que es poden fer trucades que no suposin un cost addicional i enviar missatges.\nEn el cas de Vodafone, deixa constància en els seus contractes que si el client ha interposat una reclamació davant la Secretaria d’Estat de Telecomunicacions i per a la Societat de la Informació, la companyia no suspendrà ni interromprà el servei mentre la reclamació se substanciï, “sempre que el client consigni fefaentment l’import degut lliurant el corresponent resguard a Vodafone”.\nLes companyies poden tallar el servei de forma definitiva si el client no paga per un període superior a tres mesos o ja han suspès el contracte de manera temporal per impagament en dues ocasions.\nInclusió en fitxers de morosos\nAlgunes empreses de telefonia mòbil informen als seus clients que, en cas de no abonar-se el pagament del servei en el termini previst per a això, l’operadora podrà comunicar les dades de l’impagament a fitxers relatius al compliment o incompliment d’obligacions dinerarias, és a dir, als arxius de morosos. Abans de fer-ho, es realitza almenys un requeriment de pagament al client de la quantitat deguda.\nAquesta és una conseqüència més de l’impagament dels rebuts de la llum, el gas o el telèfon. La inclusió de la persona en la llista de morosos pot portar aparellada la denegació de la concessió d’un préstec, d’una hipoteca, i fins i tot, d’una targeta de crèdit, ja que abans de tramitar-ho, bancs i caixes d’estalvi consulten aquests fitxers per conèixer la solvència dels seus clients.\nEncara que la Llei estableix que el deute ha de ser certa, vençuda i exigible perquè una persona passi a formar part d’aquest tipus d’arxius, en alguns casos les companyies telefòniques donen les dades de clients que s’han canviat d’empresa sense respectar la permanència i incompleixen així la legislació, ja que no abonar aquesta quantia no suposa un deute cert. Quan l’usuari es trobi immers en una reclamació judicial, arbitral o administrativa, tampoc se li pot incloure en la llista de morosos per aquest impagament.\ngas-ca impago-ca luz-ca moroso-ca rebuts telèfon


Narinant.cat: viatges al Kirguizistan\nFeu click AQUÍ, i comprobeu tot el que podeu trobar per "VIATGES AL KIRGUIZISTAN" a Google.\nAmu Daria, Associació per a la promoció cultural de la Ruta de la Seda patrocina aquesta pàgina d'informació per viatjar a Kirguizistan\nEn la seva web podeu trobar un ampli ventall d'informacions sobre la història o la cultura, així com consultar els tràmits d'entrada, els allotjaments o el transport. I si voleu podeu demanar suport per l'organització del vostre viatge a info@larutadelaseda.cat. No dubteu a consultar la web del nostre patrocinador si esteu pensant en descobrir la seva hospitalitat.\nPodeu trobar allotjament a les principals ciutats del Kirguizistan amb aquestes centrals de reserves:\nAlbergs a Kirguizistan\nEn concret a la seva capital, Bixkek, i a la població de Cholpon-Ata a la riba del llac Issyk Kul.\nSi voleu molts més llibres sobre el Kirguizistan o la Ruta de la Seda podeu consultar la secció de llibres de l'associació Amu Daria on trobareu un ampli ventall i novetats. A més, alguns d'ells estan acompanyats amb crítiques literàries o opinions.\nBLOCS de viatge\nRelats, llegendes i imatges del Kirguizistan i d'un viatge de vuit mesos per Àsia.\nLa viatgera i escriptora Núria Borràs ens relata les seves experiències per la Ruta de la Seda i el Kirguizistan (2007).\nUna parella viatgera que ha estat dos anys rodant pel món... i els seus consells pràctics sobre el Kirguizistan (2007).\nLa Núria i en Lluís, dos experimentats viatgers, ens descobreixen els secrets del Kirguizistan (2007).\nDe Khiva a Beijing passant pel Kirguizistan (2007).\nExpedició Lenin 2006\nCrònica de l'expedició del Club Excursionista d'Esparraguera al pic Lenin a l'agost del 2006.\nKirguizistan en bicicleta\nRelat de les aventures de l'Enric Rodrigo durant l'estiu de l'any 2006.\nEn Xavi Tarafa i l'Enric Rodrigo en bicicleta des de Samarcanda pel Pamir i fins a Sary-Tash al Kirguizistan (2005).\nTambé podeu visitar la secció de Kirguizistan de El bloc dels Viatges o Viatgeaddictes on es van incorporant periòdicament nous relats i blocs.\nEl temps al Kirguizistan\nAmb aquestes centrals de reserves, podreu reservar el vol fins al Kirguizistan amb qualsevol companyia:\nEspecialistes en Senderisme i viatges individuals (en combinació amb Uzbekistan)\nExpedicions i trekkings\nKirguizistan a la Viquipèdia\nKirguizistan a l'Enciclopèdia\nNotícies a partir de la paraula "Kirguizistan".\nInformació detallada sobre el Kirguizistan i els països d'aquesta Ruta: cultura, art, viatges, allotjament, transport, llibres, etc.\nGuia del Kirguizistan\nLa web Més Enllà de Núria Borràs i Lluís Bono ens ofereix una guia amb informació pràctica per organitzar el viatge al Kirguizistan: visats, salut, seguretat, gastronomia, horaris, transports, allotjaments, etc.\nBixkek (Bishkek) a Viquipèdia\nOix (Osh) a Viquipèdia\nKarakol a Viquipèdia\n"Els viatgers de la Gran Anaconda" éra un programa de Catalunya Ràdio dedicat als viatges i al coneixement del món.\nActualitat del Kirguizistan\nSecció d'actualitat del Kirguizistan de la web d'Amu Daria, associació per a la promoció de la Ruta de la Seda.\nSolidaritat amb el Kirguizistan\nSecció d'amistats de la web d'Amu Daria, associació per a la promoció de la Ruta de la Seda, on trobar informació sobre Kyrgyz Community Based Tourism Association(xarxa d’agències locals d’ecoturisme vinculades a les comunitats i les petites poblacions del Kirguizistan), Altyn Oimo (Cooperativa de dones de la població de Bokonbaevo dedicada a la manufactura artesana de teixits seguint les tècniques tradicionals transmeses d’avies a mares i filles) o l'Associació Hispano-Kirguís Sumalak (amb seu a Madrid i un espai ideal per saber de l'actualitat del país).\nSupermercat que ven especialitats russes i d'Àsia Central un espai de trobada de la comunitat russa a Barcelona.\nTEIXITS TRADICIONALS a cholpon-ata


La Biblioteca de Torreforta, poc espai i molta empenta | FET a TARRAGONA\nLa Biblioteca de Torreforta, poc espai i molta empenta\n14 de febrer, 2019\nImatge d’una de les activitats organitzades a la Biblioteca de Torreforta (Cedida).\nL’estrena, el juliol de 1990, de la Biblioteca de Torreforta, va esperonar els ànims dels veïns d’aquest barri tarragoní, que van començar a travessar la plaça del Tarragonès carregats de llibres per a donar-los a la biblioteca. Amb la inauguració d’aquest equipament, s’havia assolit, d’una vegada per totes, una de les reivindicacions històriques del barri. La directora de la Biblioteca de Torreforta, Montserrat Recasens, recorda com, en aquells temps primerencs, els 337 metres quadrats que ocupa l’espai eren vistos pel personal bibliotecari com una immensitat. “Ara se’ns ha quedat petita”, assegura, en canvi. Durant el passat 2018, la Biblioteca de Torreforta va rebre 75.767 visites.\nLa de Torreforta continua sent l’única biblioteca ubicada als barris de Ponent de Tarragona, un nucli de població que, si ens atenem a les dades demogràfiques de 2016, compta amb més de 40.000 habitants. El Mapa de la Lectura Pública de Catalunya, actualitzat el 2014, ja va advertir de les mancances de la ciutat en aquest àmbit. A banda de la creació de les biblioteques de proximitat de Campclar, Sant Pere i Sant Pau, Sant Salvador, Llevant, el centre i la part baixa de la ciutat, el Pla de Biblioteques de Tarragona (2017-2022) també preveu el trasllat de la Biblioteca de Torreforta a una zona en desús del mercat del barri, una mesura que, de fet, es va aprovar en ple municipal l’any 2015. Segons fonts del consistori, en les pròximes setmanes s’hauria de licitar la redacció del projecte d’adequació de la nova biblioteca.\nInaugurada l’any 1990, és l’única biblioteca dels barris de Ponent. L’any passat va rebre 75 mil visites\nLa Biblioteca de Torreforta és, en aquest context, un far de la lectura a la ciutat. Mancat d’espai, és ben cert, però replet de l’empenta i la il·lusió de les persones que hi treballen. “És un luxe treballar en un lloc que fomenta la imaginació i la creativitat”, manifesta Recasens, que també remarca la importància de la biblioteca en la cohesió d’una societat que sembla reflectir uns usos com més va més individualitzats. “La biblioteca no és un equipament aïllat, sinó que ha d’estar molt vinculat a l’entorn”, afirma la directora, que amb l’onada migratòria de l’any 2005 va comprovar com el perfil dels usuaris de la biblioteca es transformava per complet.\n“L’altre dia, en un club de lectura sobre Maria Aurèlia Capmany, estàvem reunides persones de fins a 12 països diferents. Vam aprofitar per a parlar del paper de l’home i la dona en cadascuna de les nostres societats d’origen. Va ser molt enriquidor”, explica Recasens. La biblioteca d’aquest barri de Ponent és també un punt de trobada intercultural i intergeneracional. Així ho demostren, per exemple, el programa Tecnoyayos, en el qual adolescents del Col·legi la Salle de Torreforta ajuden un grup de persones grans a aprendre a utilitzar les noves tecnologies, i els tallers familiars, en els quals els nens comparteixen lectures amb els seus pares.\nL’equipament dirigit per Montserrat Recasens és un punt de trobada intercultural i intergeneracional\nUna de les propostes de la qual Recasens està més satisfeta és el club de poesia amb la gent gran, entre la qual figuren persones que no van ser escolaritzades. Es fa difícil resumir en poques línies el conjunt d’activitats que es porta a terme des de la Biblioteca de Torreforta al llarg d’un sol any: exposicions, clubs de lectura, visites escolars, conferències, presentacions, tallers, cessió de llibres a les escoles de Ponent… A Torreforta, tenen el costum, fins i tot, de decorar la sala infantil cada any amb els motius d’un conte infantil. Enguany l’espai per als infants està presidit per la Hilda, un personatge femení d’una obra de l’escriptora Bel Olid que ajuda a desmuntar tòpics sobre els rols de gènere. A la Biblioteca de Torreforta d’iniciativa no en falta pas. Usuaris i personal, no obstant, coincideixen a declarar que urgeix disposar d’un equipament adequat, amb més metres quadrats.\nImatge d’un club de lectura (Cedida).


IB3N | Comença a Eivissa la vacunació massiva\nIB3 Notícies > societat > Comença a Eivissa la vacunació massiva\nComença a Eivissa la vacunació massiva\nNomés s'utilitzaran 2 de les 10 línies de vacunació habilitades durant els pròxims deu dies, quan es preveu vacunar 1.900 persones\nComença la vacunació massiva amb AstraZeneca a Eivissa, tot i que ho fa a un ritme més lent de l’anunciat inicialment. Es fa al recinte de Fires a Vila avui han estat cridades a vacunar-se aquí 190 persones de 55 anys residents a Eivissa, una xifra allunyada de les més de 3.500 vacunacions diàries que pot assolir el dispositiu. Avui només s’utilitzaran 2 de les 10 línies de vacunació habilitades i així serà durant els pròxims deu dies, quan es preveuen vacunar unes 1900 persones, amb 190 persones diàries. El motiu: no han arribat les dosis esperades i ara mateix només hi ha a Eivissa 3.500 dosis d’AstraZeneca. Les previsions són però, que a l’abril ja es pugui treballar amb les 10 línies i vacunar unes 2.300 persones cada dia. Ara mateix hi ha a Eivissa 3.407 persones immunitzades.


Catalunya defensant….fins que no quedi res per defensar?\n8 de març de 2012 Política\nAvui al diari Ara , a la secció Premium o al paper, hi ha un article de Xavier Bosch amb el títol “Catalunya defensant….”. Explica que potser s’hauria de canviar de l’himne dels Segadors l’estrofa que diu “Catalunya triomfant” per “Catalunya defensant“. Sempre Catalunya s’ha de defensa de tot, fins i tot toca defensar-nos del que ja teníem concedit. De les inversions aprovades en infraestructures que mai es fan, de la gestió del Prat, de què l’Espoli sigui inferior, de la immersió lingüística….\nDesprés Xavier Bosch posa l’exemple del Barça respecte a l’actuació arbitral i la designació de l’estadi a on es jugarà la final de la copa del rei. Acaba reflexionant sobre la solució a aquesta situació. Una solució que pot anar per la que dóna Guardiola “d’arribar a jugar encara millor per no dependre dels àrbitres ni de l’atzar. Un repte per a l’excel·lència I així ho vam fer contra l’Sporting, ja que en cap moment va semblar que juguéssim amb un jugador menys durant tota la segona part”. O una altre solució ” menys vistosa, més institucional, per la via de la diplomàcia, que és mirar que les estructures del futbol funcionin d’acord amb criteris més adequats al sentit comú i al segle XXI. El Barça ha optat per aquesta via. Educadament, planificadament i amb discreció”. En Xavier Bosch defensa aquesta via en comptes la d’entrar a sac o com ell diu “el Barça sortís a defensar-se a mossegades”, perquè no és el nostre estil.\nA mi tot això em fa pensar amb l’històrica del poble jueu. Si mirem la seva història de la diàspora, el poble jueu en molts llocs i durant molt de temps, ha estat malvist o perseguit. Tant la seva religió, llengua i cultura, com també físicament pel fet de ser-ho.\nAixò ha provocat que els jueus s’han hagut d’espavilar més que la resta. Tal com diu el Guardiola pel Barça, els jueus s’han hagut d’esforçar per ser els millors i dependre del mínim dels condicionants que la societat els imposava. Jo penso que per això han sortit molts genis jueus en les arts, ciència i negoci. El fet d’aplicar-se molt per poder arribar a l’excel·lència, ha provocat aquesta proliferació de talent i d’èxit. També igual com intenta fer la junta del Barça, segons explica en Xavier Bosch, els jueus han mirat d’actuar sibilinament dins dels mecanismes de poder d’on vivien i d’una manera discreta, poder defensar-se o canviar l’ambient hostil en que es trobaven vivint.\nPerò això no ha impedit que estiguessin a punt d’extingir-se com a poble i també físicament. Salvant la distància i que em perdonin els jueus per la comparació que vaig a fer, jo penso que els catalans ens semblem una mica a ells. Tenim la sort que hem conservat la terra, però al resta és més o menys el mateix. A Espanya hi ha una catalanofòbia que a vegades sembla la que a Alemanya hi havia els dies quan el nazisme va pujar al poder.\nEls catalans tenim també genis en les arts, tenim bons científics, tenim bons empresaris i no som pas dolents amb el negoci, però tot això no ha impedit que com a poble estiguem amenaçats a desaparèixer. Per sort, en ple segle XXI és impossible que l’equivalent al nazisme alemany, és a dir, el feixisme franquista, torni a aparèixer per impunement aplicar el genocidi cultural amb l’ús de la força repressora d’una dictadura. Però avui en dia, Espanya utilitza altres mecanismes més subtils: La justícia espanyola. Amb l’excusa d’unes lleis que els Espanyols les fan i desfan al seu gust, poden continuar la seva política de genocidi contra el poble català impunement perquè teòricament som una democràcia. Però això no vol dir res. Els jueus també eren més o menys perseguits en alguns països teòricament democràtics abans de la segona guerra mundial.\nEls catalans hem de tenir clar, igual que van fer els jueus, que si no tenim un Estat no tenim garantit la nostra supervivència, malgrat la nostra excel·lència en molts aspectes.\nI per aconseguir un Estat, potser caldrà igual que els jueus, embrutar-nos si cal les mans i fer el que faci falta utilitzant totes els recursos disponibles.\nNota: Jo no podré venir a l’Assemblea Nacional Catalana al Sant Jordi, però des d’aquí vull donar tot el meu suport i desitjo que sigui tot un èxit.


Música i moviment | Múxics | Mamuts\n3-6 anys Extraescolars Música, dansa i teatre ON-LINE Música\nEls infants són pura imaginació. Per això fem jocs amb la música com a centre: viatgem per la selva al ritme d'elefants, saltem pel bosc com esquirols o anem al circ a fer el pallasso... Tot té cabuda!\nLes sessions de Música i moviment tenen com a principal objectiu el desenvolupament de la intel·ligència musical dels nens i nenes sobre la base del seu benestar emocional i gaudi. Es creen espais de música, joc i activitat on es respecten els ritmes d'aprenentatge. Seguint la Music Learning Theory (E. Gordon) proveim d’un model ric que guia el desenvolupament de la musicalitat.\nLes activitats que es fan a les sessions ens ajuden a situar de manera individualitzada en quin moment del desenvolupament musical està cada infant. Les famílies, a més, tenen l'oportunitat de participar d'una sessió al trimestre. A part d'això, reben 2 informes al llarg del curs sobre el desenvolupament musical, que els donen una idea sobre l'evolució i el treball fet en classe.\nTots els cursos estan impartits per la Marta, psicòloga, educadora musical primerenca segons la Music Learning Theory per IGEME i musicoterapeuta en formació.\nGrups de 3-4 anys\nEns agrada que els adults participin en les primeres sessions del curs, fins que els nens i nenes donen senyals de voler estar sols i demanen més activitat, es desinhibeixen i comencen a gaudir d'estar amb els seus companys, canviant l'adult de referència cap a la professora. Fer aquest procés de manera progressiva ha estat un èxit en els nostres tallers.\nAmb la sortida de les famílies, la dinàmica de treball canvia i tot és més dinàmic. S'introdueixen nous jocs i continuem treballant amb materials diversos i estimulants. Es treballa a través del cant, el moviment, l'audició, la dansa i els jocs simbòlics, amb la música com a protagonista, amb un repertori molt ric i divers amb varietat de melodies i ritmes.\nGrup de 5-6 anys\nLa imaginació i el joc simbòlic són el centre d'aquesta classe. Es treballa a través del cant, el moviment, l'audició, la dansa i els jocs simbòlics, amb la música com a protagonista, amb un repertori molt ric i divers amb varietat de melodies i ritmes.\nEn aquesta etapa ja coneixem gran part del vocabulari musical i comencem a fer petites improvisacions sobre les melodies i ritmes proposats. També busquem una major precisió i que tots els elements musicals comencen a tenir més sentit. Així mateix, comencem a fer veus en les melodies i coordinem el cos amb la veu.\nAFORAMENT LIMITAT: 7-9 famílies per grup\n*Pels més petits hi ha un període d'adaptació fins que poden estar sols\nDilluns, de 18.05 a 19h (en família)\nDimecres, de 18.05 a 19h\nEl curs és anual.\n7-9 infants màxim\nPreu especial alumnes d'EBM La Fontana\nPl. d'Anna Frank, s/n (Centre Artesà Tradicionàrius)\n619 989 080\nAltres activitats de Múxics\n1 m-3 anys Cursos en família Música i dansa\nContacta amb Múxics!


El mail que va rebre el Barça en què l’alertaven que fitxaven un espia (Albert Llimós)\nRoures hi deia que l’informàtic havia venut informació de Mediapro a tercers\n3 min. Barcelona 15/07/2016 00:00\n651x366 Un correu electrònic que va enviar Jaume Roures, soci fundador de Mediapro, al Barça. / FERRAN FORNÉ Un correu electrònic que va enviar Jaume Roures, soci fundador de Mediapro, al Barça. / FERRAN FORNÉ\nEl Barça va comunicar fa uns dies que pretén anar tancant totes les carpetes que té obertes als jutjats. La judicialització en què viu permanentment el club perjudica la imatge de l’entitat i, per això, s’han anat assolint pactes -algun assumint delictes fiscals- per allunyar el Barça de la Ciutat de la Justícia. Queda molt camí. Una de les carpetes que continua oberta és la del presumpte cas d’espionatge de l’expresident Sandro Rosell al soci fundador de Mediapro, Jaume Roures. Un episodi entre els anys 2008 i 2011 en el qual el club està implicat perquè l’informàtic Robert Cama -que hauria comès aquest espionatge quan treballava a Mediapro-, està actualment en nòmina del Barça.\nAl mes de febrer Roures va presentar una querella per espionatge contra Rosell, Joan Carles Raventós -responsable de seccions del Barça-, Robert Cama, Socktel Servicios Informáticos -l’empresa de Cama-, Bonus Sport Marketing -l’empresa de Rosell- i el mateix Barça. La resposta del club va ser una auditoria de l’empresa KPMG per avaluar si hi estava implicat d’alguna manera. En la roda de premsa de balanç de la temporada passada Josep Maria Bartomeu va ser taxatiu quan va deixar ben clar que durant l’auditoria no es va trobar cap tipus de material rellevant. “Hem fet una revisió de tots els correus electrònics, cartes, ordinadors, correus, telèfons... No hi ha cap document, correu, no hi ha res, res relacionat amb aquest tema”, va dir el president del Barça el 30 de juny. Tal com va explicar l’ARA, a les oficines del Camp Nou no va arribar cap dels 47 correus electrònics que l’informàtic hauria enviat a Rosell i el seu nucli de confiança, mails personals i professionals de Jaume Roures que Cama hauria derivat cap a l’expresident.\nEl que tampoc apareix a l’auditoria, però, és el correu amb data de 9 de desembre del 2011 que Roures va enviar al llavors director general del club, Antoni Rossich. Es tracta d’un mail que l’empresari envia al club quan s’assabenta que el responsable de recursos humans del Barça pregunta per Cama a Mediapro. Roures avisa que l’informàtic ha venut “informació interna del grup a tercers” i ha “espiat els correus electrònics de la feina i personals, i els ha reenviat a gent de fora de la casa”. També alerta que feia servir la xarxa de Mediapro per fer circular “ material pornogràfic”, en aquest cas, “milers de pel·lícules”. Aquest correu, al qual ha tingut accés l’ARA, no es va incloure en l’auditoria de KPMG. El Barça ha declinat fer cap comentari sobre aquesta qüestió.\nQuan Rossich va rebre el correu electrònic d’avís, Cama ja feia mesos que treballava per al club a través d’un contracte mercantil -assessorant l’entitat en matèria informàtica- i, un cop va ser acomiadat de Mediapro, el mateix 9 de desembre d’aquell 2011, va entrar a treballar a les oficines del Camp Nou. Fonts coneixedores del cas admeten que no s’hi va poder fer res. El nom venia imposat des de dalt i es va haver de contractar Cama sense preguntar. Al Camp Nou continuen defensant que és un procediment que no l’afecta, i que aviat el club quedarà al marge del procés que ara mateix està al jutjat de primera instància número 8 de Barcelona.


Concert & Festa Fi De Gira "Poemitza't" d'ANDREU VALOR - Matisse Club\nConcert & Festa Fi De Gira “Poemitza’t” d’ANDREU VALOR\nSat - 23:00 H.\nConcerts, On cover\nAndreu Valor engega un 2018 amb l’energia obtinguda per un 2017 plagat de concerts i consolidació. Dos seran els projectes que editarà el cantautor valencià de Cocentaina [El Comtat].\nEl primer, un cd/dvd anomenat «Un concerts de 10 anys», gravació en directe del concert que tancava la gira en el seu desè aniversari en solitari, el passat desembre de 2017 a Cocentaina, el seu poble natal, envoltat de col·laboracions, un públic entregat i on va gestar un repertori recuperant cançons i presentant-ne d’altres noves.\nEl segon, «Poemitza’t» és un nou disc de cançons completament noves. Quinze temes basats en la poesia d’autors i autores, clàssics/ques i contemporanis/es del territori de parla compartida, passant per l’Alguer, Andorra, Fraga, la Catalunya Nord, les illes,\nCatalunya i el País Valencià. Un disc amb una renovació sonora, amb una base consolidada atribuïda als músics que l’acompanyen i un repertori amb el7 que desitja seguir parlant sobre la realitat social i individual que l’envolten amb l’essència d’un llenguatge poètic que ajude a millorar cada reflexió. Dignificar la vida. Generar espais d’esperança. Defensar la dignitat. Construir una llibertat real.\nAndreu Valor i Insa. Cocentaina [El Comtat].1978.\nAmb el desig de generar noves sonoritats i textures als nous projectes, de crear discos cuidats i farcits de detalls, d’assolir una maduresa en la interpretació i escenografia en cada nou concert i d’inventar espais d’evasió i atmosferes d’esperança. Després\nd’onze anys en solitari i prop de 600 concerts la il·lusió està intacta.\nDes de llavors ha editat set discos: En les nostres mans , A l’ombra de l’obscuritat , Malgrat la pluja , Coinspiracions [amb Joan Amèric en 2015], Bandautòrium  i els darrers dos treballs que presenta actualment: Un concert de 10 anys , cd/dvd en directe i Poemitza’t .\nEntrades anticipades: 10€\nEntrades taquilla: 12€


El Consorci TERRA edita un manual sobre com manipular el fem domèstic durant l'estat d'alarma | ARA Multimèdia\nEl Consorci TERRA edita un manual sobre com manipular el fem domèstic durant l'estat d'alarma\nQuè fer si hi ha una persona amb positiu per la Covid-19 i amb quarentena?\nEls guants de làtex han d'anar al contenidor de restes, no al d'envasos\nEl Consorci de RSU, TERRA, que agrupa a 37 municipis de les comarques de L'Alcoià, El Comtat i L'Alacantí, ha editat un manual molt visual per saber com manipular el fem durant l'estat d'alarma durant la Covid-19 a les vivendes.\nA la infografia es pot veure com manipular el fem domèstic en cas que hi haja un positiu per Coronavirus o en cas que estiguen tots bé. En cas que hi haja un positiu o amb quarantena, no s'han de separar els residus per reciclar i es depositaran tots al contenidor verd. Està prohibit fer la de recollida separada o deixar-los fora del contenidor. A la infografia inferir es fan algunes recomanacions per com tractar, concretament, els residus de la persona amb un cas positiu.\nSi, per sort, a una vivenda estan tots bé de salut, el fem domèstic cal tractar-lo com estava fent-se prèviament a l'estat d'alarma, és a dir, separant al màxim els residus i separant-los al contenidor corresponent. Cal destacar que els guants de làtex han d'anar al contenidor de restes, no al d'envasos. Si veus un contenidor ple, el més adequat és cridar al telèfon del servei de recollida de cada ajuntament i no deixar els residus fora. A més, és recomanable obrir el contenidor amb guants de làtex.\nEl Consorci TERRA agrupa al Pla Zonal de Residus 7 - Àrea de Gestió A2. Agrupa a 37 municipis de les comarques de L'Alcoià, El Comtat i L'Alacantí. Des del consorci també animen a quedar-se a casa durant l'estat d'alarma.\nEl consorci de residus té una nova agent: té 13 anys i el seu nom és Laura


Friendly Rentals P.Floyd Milà Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Della Spiga, 2, Centre, Milà, Itàlia, 20100 - Veure al mapa\nMés informació sobre Friendly Rentals P.Floyd\nSituat en el cor de City Center, Friendly Rentals P.Floyd és un lloc ideal des d'on descobrir Milà. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Friendly Rentals P.Floyd asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix ascensor.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Friendly Rentals P.Floyd és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Milà.\nTots els tipus de viatgers (21) Parelles (3) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants petits (4) Famílies amb infants grans (3) Grups (8)


Les comparses de Mataró participen en diverses festes majors de Catalunya - Ajuntament de Mataró\nLes comparses de Mataró participen en diverses festes majors de Catalunya\ndijous 04 octubre 2007\nAquest mes de setembre passat la Família Robafaves i d'altres comparses de la ciutat han sortit de Mataró per participar en festes majors de gran rellevància dins del calendari festiu de Catalunya, com són les de la Mercè a Barcelona i les de Sant Miquel a Lleida.\nEl dissabte 22 de setembre, els Nans van mostrar al públic els seus balls propis dins del Mercèdansa Maresme, que és la mostra de danses tradicionals catalanes de la Mercè i que aquest any ha comptat amb la comarca del Maresme com a convidada. Al matí els Nans van ballar a l'avinguda de la Catedral, i a la tarda a la plaça de Sant Jaume de Barcelona. L'endemà, el diumenge 23, la Família Robafaves, els Nans i els flabiolaires, l'Àliga i els Ministrils, el Drac, el Dragalió i els seus tabalers van participar a la cercavila de la cavalcada dels convidats, que cada any recorre els carrers del centre històric de Barcelona. Aquest any la cavalcada estava dedicada a racons de la Mediterrània, i juntament amb les comparses de Mataró hi havia figures d'altres poblacions del Maresme i també de Sícilia, Sardenya, Corfú, les Illes Balears i del Marroc.\nEl dissabte 29, la Família Robafaves (en Robafaves, la Geganta, el Maneló i la Toneta) van viatjar fins a Lleida per participar en el seguici popular de les festes de tardor, per Sant Miquel. D'aquesta manera els Gegants de Mataró tornaven la visita que els gegants de Lleida van fer a la capital del Maresme aquestes últimes Santes, i que van ser els protagonistes de la Postal de Gegants.\nEn les dues sortides les comparses de Mataró van anar acompanyades de l'alcalde de Mataró, Joan Antoni Baron, i del regidor de Cultura, Sergi Penedès.\nTambé el dia de Sant Miquel, dins dels actes de la Festa Major del barri de la Barceloneta de Barcelona, les Diablesses, el Drac i els seus respectius tabalers van participar en la Mostra de Foc i el correfoc. A més a més, la Momeroteta, el dia 19 de setembre, també va participar en la cercavila petita de les festes de Santa Tecla de Tarragona, actuant com a padrina del Bou petit de la ciutat.


Alberg Sant Anastasi de Lleida - Fent País\nAllotjament · Segarra\nL’alberg està situat al centre de la ciutat de Lleida i a la vora de la universitat i del centre comercial. Actualment té una capacitat de 138 places (habitacions de 4 llits) i funciona també com a residència d’estudiants durant el curs acadèmic.\nLa ciutat de Lleida té un centre molt atractiu per passejar, i com a ciutat universitària sempre s’hi respira un ambient molt distès, juvenil i alegre. També cal dir, que la ciutat exerceix de capital de tot el Pirineu més occidental, i que pot ser un bon punt de sortida per a començar a descobrir els paratges més muntanyencs de Catalunya.\nRambla d'Aragó 11 · Lleida · 25003 · Segarra\nNom: Lleida - Agència Catalana de la Joventut\nllençols inclosos. Les habitacions disposen de bany compartit o privat en funció de la disponibilitat. Els infants són fins a 14 anys. Reserva prèvia de mínim 48 hores de antelació.\nNit en tenda aèria al mig del bosc\nAlberg Torre Ametller de Cabrera de Mar


Stuani: "Encara tenim possibilitats, seguim vius"\nEl davanter de l'Espanyol també ha assegurat que malgrat la derrota contra el Reial Madrid a la Copa del Rei, "l'equip va deixar una bona imatge"\n2 min. Barcelona 23/01/2014 17:06\n651x366 Stuani, a la Ciutat Esportiva de Sant Adrià del Besòs / RCDESPANYOL.COM Stuani, a la Ciutat Esportiva de Sant Adrià del Besòs / RCDESPANYOL.COM\nChristian Stuani ha reforçat aquest dimecres les paraules de Joan Capdevila i ha destacat que, tot i el resultat, l'Espanyol va fer un bon partit contra el Reial Madrid. "L'equip va competir i crec que ho porta fent uns mesos. A la segona part vam deixar una bona imatge malgrat la derrota, però encara tenim possibilitats i aquesta era la idea, seguir vius. Això ens reconforta perquè sempre ho donem tot al camp", ha dit l'uruguaià.\nA més, com el lateral de Tàrrega, ha dit que potser no s'ha vist un bon futbol a Cornellà-El Prat, però el que importa són els resultats. "L'equip ha tingut moments bons i d'altres no tant, però ho hem pogut portar bé en els mal moments i hem tingut la sort de reprendre el camí de la victòria. Potser hi ha partits menys agradables de veure però que potser ens donen resultats bons i d'altres que juguem bé i no guanyem", ha dit el davanter.\nAlhora, ha afegit que el conjunt blanc-i-blau ara només pretén seguir sumant: "Volem aconseguir resultats i, a partir d'aquí, si podem millorar el joc millor que millor, però la plantilla està tranquil·la perquè sempre ha donat la cara i la gent ens ha de donar suport per sortir endavant junts i complir els objectius".\nPel que fa a la posició a la classificació, Stuani ha destacat que l'Espanyol es troba on es mereix. "En aquest moment, l'equip està on està per mereixements propis. Nosaltres sabem que hem passat per moments irregulars, però el nostre objectiu és mantenir la regularitat que vol l'equip i l'afició", ha confessat.\nPer últim, el davanter ha manifestat que és important sumar punts a Cornellà-El Prat i també fora de casa. I precisament ara venen dos partits seguits com a visitants (València i Betis) que Stuani considera fonamentals. "Hem aconseguit un avantatge important pel que fa a les posicions de descens i ens volem seguir allunyant. Són dos partits complicats, perquè tenen nous entrenadors, però confio en l'equip i en la il·lusió que tenim de seguir avançant a la taula", ha conclòs.


Pàgines web que ajuden gratis a estalviar energia | Consumer\nPàgines web que ajuden gratis a estalviar energia\nDiverses pàgines web ensenyen als consumidors a estimar la seva despesa energètica i a reduir-ho per estalviar diners i protegir el medi ambient\nImatge: Stephen Davies\nEstalviar energia significa pagar menys en les factures de l’electricitat o el gas i ajudar a conservar el medi ambient. Diverses pàgines web promogudes per institucions públiques i empreses privades ofereixen portals interactius que ajuden als consumidors de forma gratuïta a estimar la seva despesa en energia i aprendre com reduir-ho.\nSaber com estalviar energia, bo per a la butxaca i el medi ambient\nSaber com reduir el consum d’energia ajuda a pagar menys per les factures de la llum o el gas. Però no és l’únic avantatge. El medi ambient també ho agraeix:\nContribueix a lluitar contra el canvi climàtic: la producció energètica es basa en la seva majoria en l’ús del carbó o el petroli. Aquests combustibles fòssils emeten diòxid de carboni (CO2), un gas involucrat en el canvi climàtic. Quanta menys energia s’utilitzi, menys CO2 s’emet.\nRedueix la contaminació: a més de les emissions de CO2 i altres gasos d’efecte hivernacle (GEI), l’ús de combustibles fòssils suposa també l’emissió de substàncies i gasos nocius per al medi ambient i la salut. Alguns dels seus efectes, com les marees negres o la destrucció de zones verges per a la cerca i extracció de nous jaciments, són els més coneguts. I no cal oblidar que una part de l’electricitat consumida prové de les centrals nuclears, els residus radioactius de les quals o la possibilitat d’un accident poden provocar un impacte ambiental greu.\nPàgines web per estalviar energia\nSaber com reduir el consum d’energia estalvia diners i minva el canvi climàtic i la contaminació\nDiverses iniciatives públiques i privades proposen als consumidors pàgines web interactives gratuïtes per calcular la despesa energètica i aprendre a reduir-ho. Són les següents:\nAprèn com estalviar energia: aquest portal forma part del pla nacional “Estalvia energia”. Els seus responsables, l’IDAE (Institut per a la Diversificació i Estalvi de l’Energia, un organisme públic dependent del Ministeri d’Indústria, Turisme i Comerç) imparteix diversos cursos gratuïts per aprendre a estalviar energia en el treball, en l’ús dels electrodomèstics, en utilitzar el cotxe (l’anomenada conducció eficient o “ecodriving“) i en les instal·lacions de calefacció i aigua calenta sanitària (ACS), tant individuals com en comunitats de veïns.\nEl temps benvolgut de dedicació d’aquests cursos és de dues hores, excepte l’últim citat, al que se li calculen tres hores. Per accedir als mateixos, és necessari contactar amb els gestors de la pàgina web. Una vegada donats d’alta, el portal sol·licita un usuari i contrasenya.\nEstalvia la teva energia: es proposa l’objectiu de fomentar entre els propietaris d’habitatges la necessitat d’estalviar energia de forma eficient. És una iniciativa de l’empresa ETRES Consultors, especialitzada en el sector de la rehabilitació energètica, i es basa en una aplicació que informa de forma gratuïta dels consums energètics i costos associats actuals dels seus immobles. A partir d’aquí, calcula les potencials millores energètiques que es poden aplicar i l’estalvi que suposen, tant energètic com a econòmic.\nL’aplicació s’estructura en quatre passos per conèixer el consum energètic de l’habitatge i els possibles estalvis. Els usuaris han d’emplenar un senzill qüestionari sobre l’estat del seu habitatge (any de construcció, localització i instal·lacions) i reben un informe gratuït i sense compromís en el qual es resumeixen les actuacions de rehabilitació que podrien escometre per aconseguir el major estalvi energètic i econòmic possible. La web aporta també una estimació de la qualificació d’eficiència energètica de l’habitatge en la seva situació actual i amb l’aplicació de les millores energètiques que l’usuari ha seleccionat.\nTwenergy: aquesta comunitat web creada per l’empresa energètica Endesa disposa de diversos continguts per fomentar el consum responsable de l’energia. Una de les seves seccions és un test d’eficiència energètica gratuït amb el qual els seus usuaris aprenen a consumir energia de manera intel·ligent i a estalviar en les seves factures.\nEl test consta de vint preguntes sobre els diferents usos que els consumidors donen a l’energia en la seva llar, en l’oficina, als seus moments d’oci, en el transport i en el seu estil de vida. Una vegada respost el test, la pàgina web ofereix els consells promesos per estalviar energia i diners.


Una tardor ben musical\nAquest curs estem d’estrenes. Hem estrenat una nova web i ben aviat tindrem un bloc on compartirem amb vosaltres tota mena de continguts relacionats amb la música, les arts escèniques i l’ensenyament. Ara us avancem les activitats d'aquesta tardor\nAquesta tardor tenim una àmplia d’oferta d’activitats. Per començar, aquest dissabte 12 d’octubre, el Grup Instrumental d’Adults de l’EMM Nou Barris participarà a les Festes del Congrés i ho farà amb un Berenar Musical on aquesta banda amb tres anys ja d’història farà una exhibició de les seves habilitats sota la direcció de l’Alba Cucurella. Si us voleu acostar, recordeu: dissabte 12 d’octubre, a les 19.30 hores, a la placeta que hi ha davant del número 3 del carrer Vèlia).\nUnes setmanes després, l’Orquestra de Corda Nou Barris viatjarà fins al poble d’Àvia, al Bergadà, per interpretar, junt amb les corals de Casserres, Avià i Viladecans, l’obra ‘Come Ye Sons of Art’, de Purcell, a l’església parroquial. Si veniu, hi trobareu més de 100 cantaires a l’escenari i els nois i noies de la nostra orquestra. L’any passat ja vam fer aquest concert a Casserres i enguany, a més d’Avià, també es farà a l’església de Viladecans.\nEl plat fort musical de la tardor, arribarà el desembre. La Coral Nins, la Coral Xerrics i la Coral Xics de l’EMM Nou Barris faran una classe oberta l’11, el 12 i el 19 de desembre, respectivament, per ensenyar-nos com treballen setmana a setmana. La setmana abans de Nadal els Grups Instrumentals de les nostres escoles faran els seus concerts nadalencs. Del 16 al 2o podreu sentir les nostres orquestres de corda, orquestres de vent, grups d'instruments homogenis (saxos, flautes, percussió, guitarres, fagots, violoncels, combos) i grups de cambra de pianistes. També farem un concert que ja s'ha convertit en un clàssic, el concert de Nadales dels nostres alumnes de piano de l'escola que interpretaran nadales a solo, amb duos, amb trios, quartets, tots de pianistes.\nAbans, d’acomiadar-nos us recordem que enguany un dels nostres projectes més importants és l’intercanvi que farà l'Orquestra de Vent 2 amb l'orquestra de vent del Conservatori Fernando Remacha de Tudela el proper maig. Però d’això ja en parlarem un altre dia. Us mantindrem informats!\nGaudiu de la tardor!\nActivitats Nou barris.pdf


Inici - Tellfusta\nJoquines artesanals de fusta, realitzades en el nostre taller de Vulpellac. Cada peça està pensada amb l’objectiu de proporcionar un joc de qualitat als infants. Tots els nostres acabats estan lliures de productes tòxics, només treballem amb olis i tintes certificades per a joquines ecològiques.\nMés sobre joguines de fusta\nA Tell Fusta creiem en la importància de crear un espai idoni per jugar en la primera infància, tan a fires i festes, com a centres educatius. La promoció del moviment i el joc lliure forma part de la nostra filosofia, com a empresa i com a pares. També, oferim tallers relacionats amb les nostres joguines, taller de tampons, taller de tangram o un taller per adults per realitzar joguines.\nMés sobre espai joc\nEl puntal del nostre projecte és la fusteria. Som una empresa dedicada a la fusteria-ebanisteria des de fa més de 20 anys, en aquest cas en mans d’en Carles. Fusteria i ebanisteria tan per interior com per exterior. Especialistes en disseny, fabricació i instal·lació de tot tipus de projectes amb fusta.


Les 10 millors carreteres de Catalunya\nUs proposem una selecció de les millors carreteres de Catalunya per gaudir-ne amb tots els sentits i planificar futures escapades un cop s'acabi el període de confinament\nLes 10 millors carreteres de Catalunya Ferran Vital\nCatalunya és un país preciós, ple d’espais i paisatges singulars i una pila de carreteres meravelloses que ens fan descobrir racons màgics arreu del país. A continuació fem una selecció d'algunes de les carreteres que més ens agraden i que sovint fem servir en les nostres proves de cotxes i motos. Amb tot, recordem que l’objectiu és gaudir al màxim respectant la seguretat de la resta d’usuaris de la carretera, i que el més important és deixar-se endur pels paisatges que descobrim i tornar a casa amb un somriure d’orella a orella. Sense més, us deixem amb algunes de les millors rutes del país amb un criteri de distribució geogràfica (més o menys tothom trobarà rutes no gaire lluny de casa seva). Si us hi animeu, deixeu-nos algunes propostes en els comentaris per aprendre noves rutes arreu de Catalunya.\nDe Castellfollit de la Roca a Beget per la GIV-5221\nEls 28 quilòmetres que separen els pobles de Castellfollit de la Roca (Garrotxa) i Beget (Ripollès) travessant el bonic municipi de Montagut i Oix per la carretera GIV-5221 són un autèntic espectacle sensorial i un regal per gaudir conduint el nostre cotxe o moto.\nEl tram de carretera entre Castellfollit de la Roca i el nucli d'Oix està en més bon estat de conservació que no pas el tram entre Oix i Beget, on l’asfalt està en més mal estat i cal tenir especial cura els mesos més freds i humits de l’any per no patir una sorpresa desagradable en algun dels seus molts revolts, ja que les zones situades a l’obaga poden fer-nos patinar.\nDe Sitges a Castelldefels per les costes del Garraf\nÉs un dels trams de carretera més coneguts i populars de tot el país i dels que més trànsit de tot tipus han de suportar diàriament, cosa que n'ha disparat l’accidentalitat. Aquest tram, freqüentat per camioners i ciclistes, té uns 15 quilòmetres de llargada entre Castelldefels (Baix Llobregat) i la vila de Sitges (Garraf) i serpenteja entre penya-segats, platges naturals i cales de somni sobre el mar Mediterrani.\nLa C-31 per les Costes del Garraf Viquipèdia\nPerò precisament pel fet de ser un tram tan concorregut val la pena prendre’s les coses amb tranquil·litat i limitar-se a gaudir d’aquest balcó privilegiat sobre el Mediterrani. Fer aquest tram a primera hora del matí durant els mesos d’estiu, coincidint amb la sortida del sol i en una franja horària amb menys intensitat de trànsit, és un esclat de sensacions.\nDe Barcelona a Molins de Rei per 'la Molineta'\nTot i estar envoltada per un entorn totalment urbà, molts barcelonins o habitants de l’àrea metropolitana no coneixen la carretera BV-1468, que enllaça els barris alts de Barcelona amb Molins de Rei.\nDe Corbera a Cervelló encerclant la serra de l’Ordal\nTot i ser una carretera molt més tranquil·la que la popular Arrabassada o la carretera d’Horta a Cerdanyola, aquesta via, coneguda popularment com la Molineta, ens ofereix unes vistes magnífiques del delta del Llobregat i de la ciutat de Barcelona. Això sí, cal tenir ben present que és molt possible trobar-hi ciclistes i senglars i que cal estar molt atent i conduir amb especial prudència per evitar possibles accidents.\nDe Corbera a Gelida per la BV-2425\nPoc més de dotze quilòmetres separen els pobles de Corbera de Llobregat i de Gelida, però la carretera BV-2425 és una de les més apreciades pels conductors de l’àrea metropolitana. Un cop més, ens trobem en una carretera molt utilitzada i on no és estrany trobar-hi grups de ciclistes i fins i tot senglars o altres animals, ja que aquesta carretera travessa el vessant més obac i humit de la serra d’Ordal.\nDe Vilaplana a la Mussara\nEls amants dels ral·lis coneixen bé el tram de la carretera T-704 entre Vilaplana i la Mussara, a la zona més elevada del Baix Camp i en el vessant meridional de les muntanyes de Prades. El port de la Mussara és un dels més espectaculars de tot el país, no gaire apte si porteu acompanyants que es maregin amb facilitat.\nCarretera T-704 @RallyRAAC\nLes vistes durant l’ascensió i el bon estat de l’asfalt, envoltat d’un entorn natural privilegiat i poc transitat, el converteixen en un dels ports de muntanya més bonics del país, al meu entendre fins i tot per davant de la collada de Toses o el port de la Bonaigua, molt més populars i concorreguts que aquest port de poc més de 12 quilòmetres.\nDe Sort a Adrall per l'Eix Pirinenc\nLa carretera N-260, coneguda també com Eix Pirinenc, presenta un dels trams més bonics del país entre les poblacions de Sort (Pallars Sobirà) i Adrall (Alt Urgell). Aquesta carretera de muntanya, poc transitada i amb un magnífic estat de conservació, és poc menys que l’escenari perfecte per als amants de la conducció.\nDe la Llacuna a Vilafranca del Penedès per la BP-2121\nLa Pujada a la Llacuna és una mítica prova de ral·li, ben coneguda pels aficionats a l’automobilisme català. L’ascens per la carretera BP-2121 superant els contraforts de la serralada Prelitoral, el poc trànsit que suporta la carretera, la bellesa del seu entorn i el bon estat de l’asfalt fan que els poc més de 30 quilòmetres que separen les poblacions de la Llacuna (Anoia) i Vilafranca del Penedès (Alt Penedès) es converteixin en una passejada agradable amb un paisatge canviant que combina els boscos de pi i alzina de les zones més elevades amb les vinyes, omnipresents a les zones més planeres.\nDe Castellar del Vallès a Calders per la carretera de Prats\nLa carretera B-124, coneguda popularment com "carretera de Sabadell a Prats de Lluçanès" és una carretera de menys de 40 quilòmetres que travessa Castellar del Vallès, guanya alçada fins a Sant Llorenç Savall i corona la carena de les Elies, supera el Coll Blanc i inicia un descens en direcció a Monistrol de Calders per arribar fins a Calders, a la plana del Bages.\nLa B-124 al seu pas pel Coll Blanc Viquipèdia\nAquesta és una de les carreteres més populars entre els motoristes de la Catalunya Central i de l’àrea metropolitana de Barcelona, ja que suma tots els ingredients que ha de tenir una bona carretera secundària: bon asfalt, un traçat molt revirat i un entorn natural canviant que fa que l’experiència de conducció canviï molt en funció de l’època de l’any. Ara bé, la densitat de població entre Castellar i Sant Llorenç és elevada i hi ha pocs llocs per avançar amb seguretat i facilitat, ja que en tot el seu recorregut les rectes es poden comptar amb els dits d’una mà.\nDe Girona a Madremanya per la GIV-6703 (Santuari dels Àngels)\nLa ciutat de Girona té diverses rutes i carreteres interessants en els seus voltants, però potser la més popular és la que arriba a Madremanya passant pel Santuari dels Àngels per la carretera GIV-6703. Aquesta carretera, d’una gran bellesa natural, és la que presenta un estat de conservació més precari, amb un ferm desigual i irregular i un asfalt en males condicions. A més, els marges són molt estrets i és una carretera molt freqüentada per ciclistes. Convé prendre’s les coses amb calma i estar molt alerta per gaudir d’aquesta carretera gironina que travessa la part més septentrional del massís de les Gavarres.\nDe Tossa a Sant Feliu de Guíxols per "la carretera de l’any"\nLa carretera GI-682, coneguda popularment com la "carretera de l’any" a causa dels 365 revolts que cal gestionar al llarg del seu traçat, uneix les poblacions de Tossa (a la comarca de la Selva) i Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà) i passa per ser una de les carreteres de costa més boniques de tot el Mediterrani.\nDe Blanes a l’Estartit: descobrint el Baix Empordà\nMolta gent considera que aquesta carretera és la més bonica de tot el país. Realment és un regal per als sentits. En el paisatge conviuen el verd característic dels boscos de pi i alzina, el blau del mar i el marró ataronjat de les roques de la Costa Brava.\nAra bé, cal que estiguem molt atents al volant i no ens distraguem gens a l'hora de conduir, ja que aquest tram –tot i estar molt ben asfaltat i amb dos carrils molt ben delimitats– té una gran densitat de trànsit tant de vehicles de motor com de grups ciclistes, sobretot els caps de setmana i durant els mesos d'estiu. Un cop més, prudència, paciència i gaudiu del serpenteig de la carretera, que us regalarà paisatges espectaculars en qualsevol època de l'any.\nBonus: quatre idees més\nEn aquesta llista no he volgut abusar de rutes ja publicades, com la fantàstica ruta de Solsona a la Seu per una de les carreteres més boniques d’Europa, les rutes pel Priorat, l’ascens a Escornalbou (Baix Camp), el pantà de Foix (Penedès), les Guilleries (Osona i la Selva), el Montseny (Osona i Vallès Oriental) o la Vall Ferrera (Pallars Jussà). Tot i que podrien figurar en aquest recull, són algunes idees més si volem perdre’ns en les carreteres més espectaculars de Catalunya.\ncotxes motos RUTES


Fluvià, Restaurant - TERRA CATALANA\nCatalunya // Alt Empordà // Bàscara // Restaurants\nTotal Restaurants 4 a Bàscara\nAutor: RESTAURANT FLUVIÀ\nAdreça: C/ Girona 27\nCodi Postal: 17483\nEl Bar Restaurant Fluvià també conegut com Ca la Cati és una empresa amb més de 30 anys d'experiència al servei del públic.\nEns trobaràs a Bàscara, una petita localitat empordanesa amb una ubicació estratègica com a punt de trobada o com a punt de partida per a fer la descoberta tant de la nostra comarca com de la resta de la nostra província.\nGràcies a la seva situació gairebé equidistant de Figueres, Girona, Banyoles i l'Escala, la vila de Bàscara s'ha convertit en un petit centre de rodalia.\nT'oferim servei de bar, restaurant, plats per a emportar i pensió i, a part d'això un excel·lent tracte familiar a molt bon preu. També us oferim/disposem de servei d'Internet.\nT'oferim servei de bar, restaurant, plats per a emportar i pensió. Per esmorzar t'oferim tot tipus de cafès, pastes del dia, la nostra coca, entrepans, esmorzars de forquilla...\nI per dinar, la nostra cuina elaborada amb aliments naturals, frescos i de màxima qualitat respon a la tradicional cuina catalana. Sempre hem apostat pels productes de la zona i ens enorgullim de poder dir que tots els nostres plats són d'elaboració pròpia. T'oferim el nostre menú diari amb un preu ajustat de 10€ on podràs escollir entre sis primers, sis segons i podràs gaudir de la nostra taula de postres. El preu són 10€ amb la beguda NO inclosa. El menú dels diumenges i festius consta de vuit primers, vuit segons i la taula de postres. El preu són 14'50€ amb la beguda NO inclosa. Els dimarts d'hivern sempre podràs trobar escudella i carn d'olla, els dijous durant tot l'any tenim paella i els divendres fideuà.\nBàscara disposa d'un entorn rural i d'un casc antic amb carrers empedrats digne de ser admirat. Gràcies a la seva situació gairebé equidistant de Figueres, Girona, Banyoles i l'Escala, la vila de Bàscara s'ha convertit en un petit centre de rodalies.\nDes del Nadal de 1973, "El Pessebre de Bàscara", pretén plasmar a mida natural i en un entorn adient un dels pessebres que tradicionalment fem a les nostres llars amb figures de fang. Evocació plàstica del naixement de Jesús en un paisatge generós amb penya - segats, fonts i coves naturals, una singular vegetació i regat per les aigües del riu Fluvià. Fragments de la vida quotidiana de la Palestina de fa 2000 anys escenificats en carrers i edificacions de regust medieval, per més de 300 actors de la Vila de Bàscara i rodalies.\nL'Hipodrom de Bascara\nEl Mercat del Tortell\nCada any, el diumenge abans del dia de Rams, a Bàscara s'organitza el Mercat de Tortells. El Mercat fa honor a un dels postres més tradicionals de la nostra gastronomia. En aquest mercat, a més a més de poder comprar un Tortell, també trobarem productes típics de la zona com formatges, mel, melmelades, productes d'artesania, antiguitats. Cada any es venen més de 2.000 tortells de tot tipus. El mercat de Tortells va néixer fa 800 anys quan El rei Alfons I el Cast d'Áragó concedeix al bisbe Ramon de Girona la facultat de celebrar perpètuament mercat setmanal a Bàscara tots els dimecres.\nEl Molí Nou de Calabuig és una gran casa rural, d'arquitectura singular, que va ser farinera la primera meitat del segle XX. Està situat al municipi de Bàscara, a l'Alt Empordà, en una zona de boscos i conreus, molt a prop del riu Fluvià, un dels més nets d'Europa. L'any 1987 va ser adaptada com a casa de colònies, per acollir a grups escolars que fan activitats de granja escola, i grups de joves i adults que fan trobades, colònies o celebracions diverses.\nEl Castell d'Orriols es remunta al S. XII. Uns espai ple d'història i de llegendes. Les cambres que van acollir a Napoleó en la seva estada a Espanya es avui freqüentat per singulars personalitats de l'aristocràcia, artistes, gourmets... En definitiva, un lloc únic pels "Ulises" contemporanis.\nLes Ruines d'Empuries (L'Escala)\nSituades a Sant Martí d'Empúries, a prop de la vila marinera de l'Escala, aquestes ruïnes grecoromanes són el jaciment arqueològic més visitat de Catalunya. Per la seva condició de punt d'entrada dels grecs a la península, Empúries va ser el lloc designat per rebre la flama olímpica dels Jocs de Barcelona l'any 1992. Els grecs es van establir aquí a principis del segle VI abans de Jesucrist, i més tard els romans van iniciar la romanització de la península (s. II a C) també des d'aquest lloc, no només per les raons estratègiques que els brindava el Golf, sinó també per la indubtable bellesa d'aquest enclavament.\nEl Museu Dalí (Figueres)\nSituat al costat de l'església de Sant Pere va ser inaugurat l'any 1974, obra de l'arquitecte Roca i Bros. En el museu es poden admirar obres des de les seves primeres experiències artístiques i les seves creacions surrealistes fins a les obres dels últims anys de la seva vida. Salvador Dalí (1904-1989) va ser enterrat sota la cúpula de vidre del museu. Gestionat per la Fundació Gala-Salvador Dalí, l'artista va llegar en el seu testament una enorme quantitat d'obres d'art, que es van repartir entre aquest museu i el Museu Reina Sofia de Madrid.


Pediatria General archivos - Pàgina 2 de 2 - ARCC Pediatria\nQuè puc fer per millorar la salut bucal del meu fill?\nVOLS EVITAR LES CÀRIES AL TEU FILL / FILLA? ALIMENTACIÓ A partir de l’erupció de la primera dent es desaconsella alimentar el lactant a la nit, ni pit ni biberó. Donar amb biberó només la llet, els sucs de fruita s’han d’administrar en\nConsells per comprar sabates als teus fills\nNo compris sabates que siguin grans perquè durin més, la longitud de la sabata ha de superar 1 centímetre la mesura del peu. No allarguis la vida de les sabates. Un calçat massa petit provoca lesions als peus i a les\nVacunes: sí o no?\nDocument de consens de societats i associacions científiques davant la “desinformació” sobre les vacunes Darrerament s’observa un augment de les declaracions contràries a la vacunació. En els mitjans de comunicació (premsa, ràdio i televisió) s’emeten arguments en contra de les vacunes per\nEl 80% de les malalties es contagia a través de les mans i, per aquest motiu, la seva higiene representa una mesura bàsica per reduir la transmissió de malalties. Rentar-se les mans pot evitar la transmissió de virus respiratoris com ara\nLa llet de vaca és dolenta?\nQuantes vegades hem sentit que la llet de vaca és dolenta, que no és un bon aliment, se l’ha arribat fins i tot a tractar com si fos verí. Aqui adjunt article del País on es rebaten totes les llegendes sobre


UGT i CCOO adverteixen que faltaran allotjaments per als temporers de la campanya de la fruita - Teleponent\nInici Agricultura i Ramaderia UGT i CCOO adverteixen que faltaran allotjaments per als temporers de la...\nUGT i CCOO adverteixen que faltaran allotjaments per als temporers de la campanya de la fruita\nImatge de la reunió per planificar la campanya de la fruita, celebrada el 16 de maig del 2018 a la subdelegació del govern de l'Estat a Lleida\nUGT i CCOO lamenten que tot i les advertències fetes l’any passat enguany seguiran faltant allotjaments per acollir tots els temporers que arriben a les comarques lleidatanes per treballar a la campanya de la fruita.\nPer la seva banda, les organitzacions agràries defensen que la immensa majoria dels empresaris “fan els deures” en matèria laboral i remarquen que més del 90% dels treballadors arriben ja amb un contracte aparaulat amb el pagès. Des de l’administració, però, asseguren que seguiran vetllant per al compliment de les obligacions que estableix el conveni del camp, especialment pel que fa a salaris i allotjaments.\nAixí mateix, CCOO i la UGT reclamen poder tancar abans de finals de mes un acord amb la patronal per a un increment del salari dels treballadors del camp. Malgrat que es preveu un descens de la producció fructícola en relació amb la campanya passada, des d’Unió de Pagesos, JARC i Asaja estimen que es mantindrà la contractació, que se situarà entorn als 22.000 treballadors a Lleida. Tot i això, s’espera un lleuger repunt de la contractació en origen.\nArticle anteriorEl Premi Jaume d’Urgell 2018 de Balaguer: al Museu de Lleida i Ventura Pons\nArticle següentUn mort en un xoc frontal entre una furgoneta i un cotxe a l’N-240 a Lleida


Les guarderies municipals de Parets del Vallès obren el període de preinscripcions\nLes sol·licituds s’han de fer ‘online’ del 10 al 21 de maig\n05 de de maig del 2021. 19:59\nEl període de preinscripcions per al curs 2021-2022 a les guarderies municipals de Parets del Vallès (Vallès Oriental) començarà dilluns 10 de maig i finalitzarà divendres 21 del mateix mes. Les sol·licituds s’hauran de fer online amb un certificat digital a través de la seu electrònica de l’Ajuntament.\nPer a qualsevol dubte sobre el tràmit telemàtic, les famílies interessades poden contactar amb l’Oficina d’Atenció Ciutadana (OAC) trucant al telèfon 935.738.888, a partir del 7 de maig. Per a més informació sobre les guarderies municipals, l’Ajuntament de Parets ha preparat un espai web destinat a completar la informació relativa als centres i a les inscripcions.\nParets vol crear un model de poble més sostenible\nA Parets hi ha tres guarderies municipals: El Gargot, El Cirerer i La Cuna. A més, el municipi també disposa d’una guarderia privada: La Xana.\nParets del Vallès Ajuntaments Guarderies


La majoria expressa el seu neguit per la llei del frau fiscal a diputats espanyols\nCosta, Montané i Mateu s'han reunit amb membres de les formacions d'Unidas Podemos i Ciudadanos\nLa reunió mantinguda avui amb diputats de Ciudadanos.\nActualitzada 02/03/2021 a les 21:28\nEls grups de la majoria s'han reunit avui amb més diputats espanyols per continuar amb la defensa de la feina realitzada pel Principat en matèria fiscal i transmetre el "neguit" en algunes mesures del Projecte de llei de mesures de prevenció i lluita contra el frau fiscal que actualment es troba a tràmit parlamentari al Congrés espanyol.\nEl president del Grup parlamentari liberal, Ferran Costa, i el conseller general demòcrata David Montané, acompanyats de l’ambaixador d’Andorra a Espanya, Vicenç Mateu, han mantingut trobades avui amb diputats de Ciudadanos i de Podemos que formen part de la ponència que està treballant aquesta llei. Costa ha valorat "molt positivament les reunions mantingudes i el retorn obtingut". "Les trobades ens permeten transmetre un missatge de tranquil·litat, ja que tots els partits contactats ens han expressat la seva voluntat de no perjudicar a Andorra", ha detallat Montané.\nEn la reunió amb el diputat d'Unidas Podemos, Txema Guijarro, aquest els ha matisat que s’ha de trobar un punt d’equilibri que faci compatible les mesures per evitar el frau fiscal i no perjudicar a Andorra. Guijarro ha comentat que el cas dels youtubers ha alterat la percepció que es té sobre aquesta llei que es planteja des del Govern espanyol amb la voluntat de reduir el frau fiscal que pateix el seu país. Per últim, també ha incidit que no es vol afectar a les bones relacions amb Andorra i que el text no s’ha redactat amb aquest objectiu.\nDe la seva banda, els diputats de Ciudadanos, Edmundo Bal i Mari Carmen Martínez Granados, han subratllat que el seu grup s’oposarà al criteri de baixa tributació per determinar si un país és paradís fiscal i que aquest només s'hauria d'aplicar a jurisdiccions poc cooperants. En aquest sentit cal remarcar que Bal, exadvocat de l’Estat que ha portat importants casos d'evasió fiscal, ha destacat "l'alta cooperació d'Andorra en investigacions per frau fiscal" i que aquest hauria de ser l’únic punt per catalogar un país com a paradís fiscal.


Marcar paquet o cagar-se a les calces ·\nAquesta setmana, el president d’ERC i actual cap de l’oposició, Oriol Junqueras, ha atret l’atenció dels mitjans amb més força del que és habitual des de fa uns mesos.\nTot arran d’unes unes polèmiques declaracions fetes a Brussel·les en què assegurava (a mode d’advertència al govern espanyol) que els catalans tindríem, en cas que fos necessari , la capacitat d’aturar l’economia catalana durant una setmana, i provocar així autèntics estralls en l’economia i el PIB espanyols.\nAquestes declaracions han provocat, per una banda, l’airada reacció dels mitjans de la caverna mediàtica espanyola, que d’un temps ençà han desplegat tot el seu repertori mediàtic contra una de les figures clau del procés sobiranista català. Aquesta reacció, però, era previsible per part dels que presenten una completa follia de sang i destrucció cap a tot el que pugui sonar a sobiranisme.\nPrevisible era, també , l’atac frontal de tots aquells mitjans de comunicació catalans que, o bé actuen de facto com a garants del statu quo i tremolen davant les previsions electorals d’Esquerra, o bé representen poders econòmics pels que una vaga (sigui per la raó que sigui) no és mai un concepte acceptable.\nEl que resulta més sorprenent, però, és que fins i tot el govern de Catalunya, que, de fet, és qui haurà d’aguantar el tràngol d’asseure’s a negociar amb el govern de Madrid, hagi desmentit i desautoritzat la idea de Junqueras.\nPer part espanyola, no hi ha hagut ni un moment de vacil·lació a l’hora d’escalfar l’ambient des de fa anys i plantejar de formes molt diverses i des de fonts molts variades totes i cada una de les forces coercitives que el govern té poder per aplicar, des de suprimir l’autonomia fins a enviar l’exèrcit. Unes forces coercitives que, com ells mateixos saben, són impossibles d’aplicar, ja que el primer perjudicat seria el mateix govern espanyol. No obstant això, el sol fet de fer que l’opinió pública i l’altra part negociadora les tingui present ja reforça la posició de Madrid i debilita la de la Generalitat.\nDavant d’aquestes constants amenaces, cal que els catalans, per dir-ho usant una expressió vulgar, “marquem paquet” i recordem que, posats a tirar pel dret, nosaltres, tot i no tenir tota una estructura estatal al darrere, també tenim les nostres mesures coercitives. Fer una vaga general d’una setmana és viable? Tant viable com suprimir l’autonomia, però si l’altra part vol ensenyar les urpes, nosaltres hem d’ensenyar les dents. A vegades, no cal fer una cosa, només cal recordar a l’altre que estaries disposat a fer-la.\nLa resposta del govern català davant de la ‘marcada de paquet’, però, ha estat, i permeteu-me tornar a recórrer a una expressió vulgar, ‘cagar-se a les calces’ i sortir a dir públicament que una mesura d’aquestes característiques per res del món arribaria mai a ser aplicada. Vaja, continuant amb el discurs oficial de ‘i si no, no patiu que serem bons nens’. Una gran estratègia negociadora, sens dubte.\nLa tasca que ha emprès Catalunya no és senzilla i el camí per recórrer serà llarg i pedregós. Hem de tenir present que l’ única manera que tindrem per arribar fins el final és anant a totes i deixant enrere pors i complexos que els nostres adversaris no tenen ni han tingut mai. Per exemplificar això, i aprofitant que aquesta setmana el president Mas ha viscut una intensa i polèmica visita a Israel, vull acabar amb unes paraules de l’exprimera ministra Golda Meir : “l’èxit de la nostra empresa arribarà quan tots entenguem quina és la nostra principal arma: no tenir alternativa a la victòria”.\nTags: Brussel·les, Economia catalana, ERC, Joan Plana, Oriol Junqueras\nPrevious Els antidreyfusistes catalans\nNext Coses que passen (quan hi ha manca de polítiques socials)


8 del millor llapis de llavis vermell busca la primavera de 2019 | CAT.Hair-Action.COM\nRecordeu que la moda tenia regles? Com cap blanc després del Dia del Treball, i no barrejar els metalls, i tenir que coincideixi amb les seves sabates amb la seva bossa? Llavors tot això va ser per la finestra, molt fora de la finestra, i ara em sento com el mateix està succeint a la terra de bellesa.\nÉs llavis vermells de les que parlo, i que solia ser estrictament caure territori / hivern. Ho sé perquè cada vegada que vaig escriure una revista de bellesa tendència d'anada i maquillatge, llavis vermells eren inevitablement allà. (Es compten com una tendència si tenen lloc cada any?) De tota manera, a continuació, a tots ens interruptor per pastissos bonics des de maig fins a agost. Per descomptat, les coses van començar a canviar amb el fúcsia i taronja sencera barra de llavis bogeria de 2016 i 2018. I ara, pel que sembla, la bellesa per fi ha posat al dia amb la moda. Llavis vermells han arribat oficialment com una opció vàlida de clima càlid. El que significa que en realitat no hi ha regles de color, o temporades més.\nSap què més vol dir? Hi ha un llavi vermell per a tothom. TOTS! Anem a fer una ullada a alguns exemples de pista i de la vida real (i per què funcionen) per inspirar-se.\nVermell taronja en Jason Wu\nHas sentit? Pantone diu taronja, bé, en concret, d'un to nomenat Mandarina Tango-és el color de l'any per a l'any 2019. Què apropiat llavors, que es va fer ressò aquí en aquest brillant tonalitat art pop. (Els llavis de la model que sigui encara millor. Ah, i la foto a la part superior és d'aquest espectacle també. Swoon.) He publicat tant només per demostrar que igual que vostè pot utilitzar vermell durant tot l'any, també es pot fer servir en qualsevol to de pell. Fins i tot un vermell ataronjat. Veure?\nVermell brillant en Jean Paul Gaultier\nM'encanta 1 ridículament brillant, 'vinil vermell a l'estil dels anys 70. Però bé, potser sense aquest pentinat. Per a mi, això és més d'una mirada a la nit, perquè crec que necessita una mica de drama ull (com aquestes llargues pestanyes) per equilibrar l'alt brillantor sota.\nRosella vermella a Christian Dior\nI aquest espectacle seria el meu favorit. Amor un llavi vermell rosella, l'amor d'un clau vermell rosella (amb una forma rodona, naturalment) i m'encanta encara més quan tots dos estan aparellats junts. És tan propi d'una dama i modern! Observi com la textura cremosa aquí és mat, però no del tot.\nVermell coral a Anna Sui\nAquesta versió és una espècie de mig camí entre el Jason Wu i el Christian Dior. Una suau, coral subtil que sembla que ha estat esborrat una mica. Aquest seria el camí a seguir si vostè no vol anar massa fosca o massa brillant. És molt boig homes, no?\nVermell metàl·lic en YSL\nTu saps que? Odiava aquest a primera vista, però ara es posa en mi. Anem tots a baixar el to dels ulls (i no blanquejar la Shiz fora de les nostres celles). Ara, no es pot imaginar el llavi d'una nit d'estiu amb els cabells cap amunt, la pell bronzey i les espatlles nus? És clar que pot. I jo crec que veurem més d'aquest tipus de textura metàl·lica en el futur.\nI ara, perquè els exemples de la vida real són sempre bo també, anem a veure alguns recents llavis vermells de la celebritat.\nVermell brillant sobre Emma Stone\nEms estava buscant una mica rentada amb el color de pèl més clar. Però ara, amb aquesta barra de llavis, estic realment aconseguir a bord amb ell.\nVermell mat a Lucy Hale\nAquest és un exemple perfecte de la vida real dels llavis Anna Sui. Color suau, i suaument esborrat perquè no hi hagi vores durs i el color és molt subtil.\nBé, ara prendre una respiració profunda i preparar-se per a la següent.\nCorall vermell al. Lindsay Lohan?\nSÍ. Creure-ho. Realment estic fent servir Lindsay com un exemple de la bellesa. Algú em pessigui. Vostè sap, encara tinc problemes (molts temes) amb la pell i el cabell, i el que s'ha posat en la pell, però he de donar crèdit on cal. I ella tipus de clavat aquest llavi.\nVa fer que va utilitzar per guardar el llapis de llavis vermell per a la tardor / hivern o ja estaves un infractor i que el porta durant tot l'any? Quin aspecte de la pista és el seu favorit? LiLo li donarà alguns accessoris de bellesa aquí, o fa que encara tenen un llarg camí per recórrer?\nLartista de maquillatge de Pixi, Amanda Bell, comparteix els seus secrets de bellesa


És el camí cap a l’autoconsum.\nLa transformació directa de la radiació solar en electricitat, produïda en uns dispositius anomenats panells fotovoltaics, on la radiació del sol excita els electrons del dispositiu semiconductor generant una petita diferencia de potencial.\nAquesta electricitat es pot emmagatzemar en bateries o bé enviar-la a la xarxa elèctrica.\nUna de les principals virtuts, a més de que no emet cap tipus de pol·lució durant el seu funcionament tot contribuint a evitar la emissió de gasos d’efecte hivernacle, és el seu aspecte modular, podent construir des de grans plantes fotovoltaiques al terra fins a petits panells per teulades.\nEnergies Renovables i Biomassa


El programa d’any escolar als Estats Units és el més popular entre els estudiants internacionals del món, amb més de 800.000, que trien ampliar la seva educación i experiència de vida en aquest país.\nEl sistema educatiu nord-americà és un dels que més es centra en motivar l’alumne a trobar i desenvolupar les seves habilitats, enriquint-se amb un programa acadèmic completíssim. Està centrat en “treure el millor” dels alumnes i en assessorar-los per les seves futures eleccions professionals. Sens dubte aquesta será una experiència gratificant que recordaran tota la vida. Col·laborem amb organitzacions úniques que porten coordinant aquest programa des de fa més de 16 anys, pel que tindreu a la vostra disposició un gran equip de professionals.\nEntre tots els nostres programes als Estats Units podem fins i tot oferir un programa a mida en el que es pot triar l’escola, el tipus de família o practicar els esports preferits.\nDes del primer moment estarem pendents dels vostres fills i de les seves necessitats, aconsellant-los sobre cada pas que donen, perquè puguin aprendre a fer-ho amb seguretat i encert. El més important és la seguretat i el benestar dels alumnes, a més de l’aprenentatge.\nCom estudiar un any escolar als EUA?\nA The Green Monkey oferim el programa d’Any Acadèmic als EUA amb allotjament en família i estudis a col·legis públics i privats. També oferim l’opció de escoles en règim d’internat. Depenent del tipus de programa, es podrà triar entre un llistat de col·legis i districtes.\nOn estudiar un curs escolar als EUA?\nLa localització de les escoles normalment dependrà de la disponibilitat, assignatures ofertes i les preferències de l’estudiant. Estudiarem cada cas de manera individual, podent així oferir un programa a mida. Treballem amb escoles a la majoria d’estats. És possible consultar el llistat de col·legis públics i privats amb els que treballem.\nDisponible a partir de 10 anys\nProgrames J1, F1 i Select Program


La Covid-19 buida d’actes un dels caps de setmana més festius de l’any - À Punt\nLa Covid-19 buida d’actes un dels caps de setmana més festius de l’any\nElx, Xàtiva, Burjassot, Culla i Bétera cancel·len o redefineixen les festes per la pandèmia.\nRepresentació del Misteri d'Elx en una imatge d'arxiu / À Punt NTC\n15 d'agost 2020 - 13:38\nLa coronació de la Mare de Déu de l'Assumpció és el moment culminant del Misteri d'Elx. Una imatge que enguany no es podrà repetir a causa del coronavirus. A la basílica de Santa Maria no poden entrar més de 200 persones per motius de seguretat i és impossible reviure este acte en què coronen la Mare de Déu com a reina del cel.\nLa tradicional celebració d’aquesta joia cultural, que manté viva l’única representació teatral medieval, l’han substituïda per actes simbòlics i À Punt Mèdia ha preparat una programació especial, amb el documental Elx en festa i la retransmissió del Misteri d’Elx de l’any 2019.\nPerò en aquest cap de setmana tan festiu, Elx no és l’única població que ha vist que la pandèmia alterava per complet la celebració de la seua festa.\nBurjassot (Horta) ha ajornat les mascletaes previstes per a dissabte i diumenge, i la Velà de Culla (Alt Maestrat) també es va suspendre aquest divendres davant de les noves mesures de contenció de la Covid-19. Tampoc hi ha festes en municipis com Serra, Paiporta o Xàtiva. I en les pròximes setmanes, la Tomatina que se celebra a Bunyol només es farà de portes a dins.\nLa catedral de València acull aquest dissabte la celebració de la solemnitat litúrgica de l'Assumpció de la Mare de Déu. Enguany no s'ha programat la tradicional processó vespertina per a evitar risc de contagi per la Covid-19, que serà substituïda per un recorregut claustral.\nA Bètera, tot i la cancel·lació de les festes, no han parat de cultivar les tradicionals alfàbegues. L'Ajuntament ha repartit aquest símbol de la localitat en nombroses institucions públiques, i també entre totes les persones que hi han col·laborat i han treballat en primera línia durant els dies més durs de la pandèmia: entre elles, el personal del centre de Salut, la Policia Local i els vora 50 voluntaris i voluntàries que cosiren mascaretes en els pitjors moments de la crisi. L'Ajuntament ha recomanat en un ban que el veïnat no isca a sopar al carrer, per a complir les mesures de seguretat.\nlocation el Baix Vinalopó location l’Horta location la Costera location l’Alt Maestrat


El nou tancament comarcal fa repensar les propostes dels wine bars per fer-los més propers | RTVVilafranca\nEstabliments com els wine bars, que volen facilitar que la gent es pugui acostar per conèixer els cellers del territori, pateixen els diferents canvis en la regulació que els obliga a readaptar-se.\nCada cop més cellers del territori aposten per sumar oferta gastronòmica i de degustació de productes, que ajuden a complementar la seva oferta enoturística. Aquests darrers mesos però, els constants canvis en les normatives de mobilitat han fet difícil la gestió d’aquestes espais.\nA Sant Martí Sarroca des del Celler Colet han apostat per fer un espai que permeti gaudir de la natura i dels bons vins, i buscant oferir també propostes alternatives, com explica el responsable de la Hisenda Romaní, Jordi Olivella.\nEn aquests mesos han passat per diferents tipus de confinament, i han mirat sempre d’anar-se adaptant i fer créixer els visitants de proximitat.\nLes sensacions en altres establiments són similars, conscients que aquestes mesos han fet que el nombre de visitants del mateix municipi i de la comarca hagi anat en augment, a causa dels confinaments. Carlota Roset, directora d’Enoturisme i Restauració de Família Torres, remarca que han patit força descens de visites i que el wine bar els ha facilitat acostar-se al públic local.\nSetmana Santa els ha anat força bé, però des de que a mitjans de setmana es va conèixer el nou confinament comarcal han començat a rebre anul·lacions de reserves tant de visites com al wine bar.\nCom en la majoria d’establiments relacionats amb el turisme i la restauració, els canvis en la normativa dificulten molt les previsions de propostes de cara a les properes setmanes, i fan que aquestes mirin d’acostar-se més al públic local.\nCarlota Roset, Família Torres, Hisenda Romaní, Jordi Olivella, wine bar\nEl Xamba guanya el Pratenc (62-47) i encara amb optimisme el final de la primera fase


VÍDEO: Èxit del Concert de Nadal a Can Trona amb la mezzosoprano Anaïs Masllorens – elgarrotxi.cat\nVÍDEO: Èxit del Concert de Nadal a Can Trona amb la mezzosoprano Anaïs Masllorens\n24 de Desembre de 2020 Redacció GARROTXA, MULTIMÈDIA 0\nÈxit del Concert de Nadal a Can Trona amb la mezzosoprano Anaïs Masllorens\nAquest dimecres al vespre, a l’auditori de Can Trona, va tenir lloc el concert de Nadal amb la mezzosoprano basenca Anaïs Masllorens i el pianista Marc Romero.\nEl repertori va ser variat i va comptar amb peces de compositors catalans, alemanys i francesos, amb peces emblemàtiques i alguna ària d’òpera, amb la intenció de fer un recorregut per la música al llarg del temps.\nEs van poder escoltar peces com el ‘Messies’ de Händel, ‘El Cant dels Ocells’, ‘El romanç de Santa Llúcia’ d’Eduard Toldrà adaptació d’un poema de Josep Maria Segarra o la peça ‘Nuit d’Etoiles’ que precisament donava títol al concert.\nEl concert va ser seguit presencialment per 65 persones, actualment l’aforament màxim permès, seguint totes les mesures d’higiene i seguretat marcades per les autoritat sanitàries i tot el públic que el va poder gaudir en streaming a través del canal de youtube de Can Trona i que va poder sentir l’escalf i la llum del Nadal.\nVÍDEO: Concert de Nadal a Can Trona amb la mezzosoprano Anaïs Masllorens\nEl Patge Reial reparteix bústies a les botigues de la Canya\nVÍDEO: En Jaumet fa cagar el Tió!


Manuel F. Dolz Zaragozá és Doctor en Sistemes Informàtics Avançats des de 2014 i actualment és investigador a la Universitat Jaume I. Durant la seva carrera, ha treballat com a investigador pre i postdoctoral a la Universitat d'Hamburg ia la Universitat Carlos III (UC3M) de Madrid per als projectes de la UE Exa2Green i RePhrase , respectivament. Manuel ha participat en altres projectes a nivell estatal i autonòmic d'R+D+I. Manuel ha rebut diferents subvencions postdoctorals competitives del Ministeri d'Economia i Competitivitat (Juan de la Cierva Formación), i va ser seleccionat en 2018 com a investigador distingit per la Generalitat Valenciana dins del Pla GenT. Els seus principals interessos de recerca són entorns de programació paral·lela, eficiència energètica i aprenentatge profund en arquitectures paral·leles d'altes prestacions. Ha col·laborat amb universitats nacionals (Universitat Politècnica de València i UC3M) i amb institucions internacionals (Deutsches Klimarechenzentrum-Universitat d'Hamburg, Alemanya, i l'Escola Normal Supériere de Lió, França). Manuel també participa en comitès de programa de conferències i tallers internacionals i ha revisat articles per a conferències internacionals i per a revistes amb impacte JCR, com per exemple, Journal of Parallel Computing, Journal of Supercomputing, IEEE Access and Future Generation of Computer Systems. En total ha publicat més de 80 articles en conferències i revistes nacionals i internacionals, sent 27 d'elles en revistes JCR.\nBecari/ària de la Generalitat de continuïtat investigadora (Dep. d'Enginyeria i Ciència dels Computadors)


La pedregada de dissabte va afectar 10.000 hectàrees de cultiu a Lleida - Diari de Girona\nLa pedregada de dissabte va afectar 10.000 hectàrees de cultiu a Lleida\nEs van registrar danys principalment en els cultius de cereals d'hivern d'un total de 12 municipis\nefe/ddg 16.05.2018 | 06:59\nLa pedregada caiguda el passat dissabte va afectar 10.000 hectàrees de cultius de fins a una dotzena de municipis de la comarca lleidatana de la Noguera (Lleida). Aquestes són les dades que va comunicar el director general de Desenvolupament Rural del Departament d'Agricultura de la Generalitat de Catalunya, Oriol Anson, en una reunió amb els alcaldes dels municipis afectats.\nLes dades disponibles fins ara indiquen que la tempesta va afectar, especialment, cultius de cereals, fruita dolça, ametllers, oliveres, vinya i farratges d'una dotzena de termes municipals, tot i que amb especial virulència a Castelló de Farfanya, Gerb i Os de Balaguer. També es va registrar una important afectació a localitats com Albesa, Algerri, Balaguer, Camarasa, Foradada, Artesa de Segre, Menàrguens, Àger, Alòs de Balaguer i la Sentiu.\nEn finalitzar la reunió, Anson va assenyalar que s'ha evidenciat la necessitat de millorar les condicions de les assegurances incorporant modificacions que optimitzin el sistema, ampliant i ajustant la cobertura i el seu període a la realitat de l'evolució de la collita i dels canvis en la climatologia. És per això que va assegurar que el Departament d'Agricultura «treballarà en aquesta línia».\nLa pedregada es va produir cap a les cinc de la tarda, amb pedres d'una mesura de 1,5 centímetres de diàmetre, encara que, cap al final, es va barrejar amb aigua i, de fet, la gran quantitat d'aigua va ser el que va generar les destrosses en aquests municipis. Els cultius de cereals d'hivern han estat els més afectats a causa del seu avançat estat de maduració.


Pezós - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Pesoz)\n43° 16′ 24″ N, 6° 51′ 43″ O / 43.27343885°N,6.86190698608°O / 43.27343885; -6.86190698608\nJosé Valledor Pereda\nPezós (en castellà: Pesoz) és un conceyu i una parròquia de la Comunitat Autònoma del Principat d'Astúries. Limita al nord amb Eilao, al sud amb Grandas de Salime, a l'est amb Allande i a l'oest amb Samartín d'Ozcos.\nÉs un dels municipis d'Asturies en els quals es parla gallec.\n5.1 Altres llocalitats\nEl seu relleu es correspon amb el general de la comarca, és a dir, abundància de la pissarra en la seva forma primària. El tipus és la Grauwacka, roca sedimentària d'antiga formació, quars i feldespat amb associacions residuals d'altres roques. La varietat de Grauwacka es combina amb totes les varietats de la pissarra comuna. El color de la Grauwacka sol ser marró, gris amb algunes línies verdes, blanques i vermelles i algunes pissarres gairebé negres. L'estructura d'aquestes pissarres varia molt, sent la més usual la qual es trenca en fulles regulars que al seu torn serveix per a la construcció de teulades de cases i limitar finques, resultant aquest material accessible econòmicament. La seva topografia és abrupta, però menys escabrosa que la del contorn geogràfic, amb altures inferiors als 800 metres, sent d'esment els Cordales de Leares i San Isidro, així com la lloma de Sequeiros, al nord i nord-oest.\nLa lloma de Pezós recorre el terme municipal de nord a sud, limitant les elevacions meridionals amb el Cordal de Grandas. Quan la seva xarxa hidrogràfica és de destacar els rius Agüeira i Navia, desembocant el primer en el segon. L'Agüeria neix en el port de La Gola, travessant el concejo en orientació sud-oest-nord-oest recollint al seu pas les aigües de l'afluent Ahio a Pezós, per a passar per terres veïnes de Samartín d'Ozcos i Grandas de Salime, desembocat al riu Navia en les proximitats de Pelorde. El Navia serveix de límit fronterer amb el concejo de Allande.\nGràcies al seu particular relleu la seva vegetació està repleta de bedolls i roures en la mitja muntanya, i castany en el fons. La repoblació de la meitat del segle passat, força una reculada de les espècies autòctones a favor d'unes altres com l'eucaliptus i el pi. Posseïx un microclima aïllat de les brises marines que pugen per les valls del baix Riu Navia, quedant com una sèrie de valls altes del Riu Agüeira amb certes característiques ambientals pròpies, amb hiverns bastant freds amb forts gelades i estius càlids. Té un aire relativament sec, el que permet que hagi estat un dels concejos vitícoles d'Astúries des d'antany. Actualment el principat d'Astúries recupera la història d'aquest vi com a part de l'atractiu històric i turístic de la zona. En els últims anys ha experimentat una important tendència demogràfica decreixent, fins a quedar per sota dels 200 habitants en 2007. Des d'aquest mateix any és el concejo menys poblat d'Astúries, desbancant d'aquest lloc al concejo de Yernes y Tameza.\nLa capital del concejo i gairebé l'aglutinadora de la totalitat de la població és Pezós. De terreny muntanyenc encara que de suau modulat i de cims lleugerament ondats. Amb greus problemes demogràfics en l'actualitat, la ramaderia és la font de vida de la majoria de la població. Es troba establerta en les confluències dels rius Agüeria i Ahio, establint-se els caserius al voltant del palau de Ron.\nLa població concejil segueix les línies traçades per a tota la comarca rural occidental. De les 900 persones que havia al començament del segle passat, s'ha arribat a les 256 al començament d'aquest, sent destacable l'augment originat a mitjan segle per la construcció de l'Embassament de Grandas de Salime i que va augmentar la població fins a límits insospitats avui dia, 2.154 habitants. A la pèrdua d'aquesta població que estava assentada temporalment en el concejo, també se sumarà després l'emigració a Europa i al centre industrial del principat, provocant un descens de fins a un 60% entre 1950 i 1960, que porta com a conseqüència l'envelliment prematur de la població, sent d'un 20% la quantitat d'habitants menor de 20 anys, presentant-se unes estructures demogràfiques bastant alterades.\nAquest municipi uniparroquial, concentra a la majoria de la seva població entorn de la seva capital, dispersant-se la resta en petits nuclis, molts d'ells pràcticament deshabitats. Econòmicament parlant, el motor que sustenta el concejo, és bàsicament el sector primari, i més concretament la ramaderia que genera el 80% de l'ocupació local. De règim d'estabulació hivernal, la producció té una orientació mixta làctia i càrnia, sent aquesta última la dominant, encara que per un estret marge. Respecte al sector secundari i de la construcció, poc o gens es pot dir de la seva influència que aquest té en el concejo, en ocupar tan sols un 2% de la població, sent la construcció l'activitat que major nombre d'ocupacions crea.\nFinalment pel que fa al sector terciari dels serveis, aquest representa en el concejo un 18% de l'ocupació, sent el petit comerç i la branca de l'administració les quals generen la gairebé totalitat de les ocupacions, sent desenvolupada aquesta activitat pràcticament per sencera en la capital del concejo.\nEs té constància que el territori de Pezós va estar ocupat des de temps remots, com ho demostren els castros de Santa Cruz i San Isidro, els quals ens mostraven el sistema que tenien per a defensar els assentaments i que no era altre que l'enfonsament de les fulles de pissarra. Se sap que aquests castros van començar al neolític, van seguir en l'edat del bronze per a tenir el seu apogeu en l'edat del ferro.\nHi ha indicis que en l'època de la romanització existien la zona explotacions mineres, la qual cosa apareix toponímicament documentada a As Furadías i Brañaveya. No obstant això, no és possible disposar de dades tant de l'època visigoda com del període de la monarquia asturiana. El primer document medieval del qual es té constància és el qual es refereix a la donació feta per part d'Alfons VII de Castella al bisbe d'Oviedo, d'uns territoris compresos entre els rius Eo i Navia i que es tenien com a part integrant de Castropol, fet aquest que dóna lloc a dubte, ja que en altra donació efectuada per Ferran II, aquest ho associa a Grandas de Salime.\nAquesta situació d'estar sota jurisdicció episcopal es manté durant la baixa Edat Mitjana i principi de l'edat moderna, arribant a la seva fi en l'època de la desamortització realitzada per Felip II en 1580, el qual ven els terrenys a Alonso de Navia Bolaño, provocant una resposta airada per part del poble, que no ho accepta i recorre la venda, no resolent-se la situació fins a 1585, en el qual es dóna la raó al poble. L'atorgant és Alonso del Camino sota els auspicis del representant reial Gutierre de Navia i Mon. A l'octubre d'aquest any s'aproven les primeres lleis i ordenances concejils i neix el concejo ja deslligat de la supervisió bisbal. No obstant això, a l'hora d'anar a la junta general del Principat, ho faria sota auspicis de Castropol. Aquestes ordenances no van ser modificades fins a 1779 en les quals se li va anar concedint al poble molt més protagonisme. Ja en temps més propers, hem de comentar les conseqüències que va sofrir el concejo amb la guerra de la Independència contra les tropes franceses, en la qual es van sofrir invasions a càrrec del general Bonet i el general Michel Ney en 1809. De les guerres carlines destacar que Pezós es converteix en lloc de passada de les partides de Casariego i Méndez.\nEn el segle XX destacarem la incidència que va tenir per al concejo la construcció de l'embassament de Grandas que va afectar positivament sobre la seva població i que a l'acabar-se provocà un descens demogràfic, amb unes conseqüències econòmiques i socials molt negatives per al concejo, del que s'espera que pugui sortir dintre de molt poc temps, ja que el municipi compta amb recursos com per a poder afrontar el futur amb més optimisme.\nSan Pedro d'Agüeira\nA Veiga da Sinza\nAs Bodegas de Cabanela\nEl Chao de Liares\nEl Molín de Pelorde\nEl Molín de Sequeiros\n↑ Aquest conceyu encara no té expedient toponímic oficial\nLlista d'alcaldes de Pesoz\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Pezós\nPàgina del Concejo de Pesoz Dades, i fotos de diferents indrets\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pezós&oldid=21921190»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 2 set 2019 a les 20:22.