EL NYAP DE FRIGORIFICS DEL TER ENCARA ES POT ARREGLAR | EL NYAP DE FRIGORIFICS DEL TER ENCARA ES POT ARREGLAR\nEL NYAP DE FRIGORIFICS DEL TER ENCARA ES POT ARREGLAR\nIndependents per Salt planteja aturar el projecte de modificació del pla general i fer un procés participatiu amb els veïns per dissenyar de nou l’espai.\nEn motiu del període d’al·legacions per a la nova Modificació del Pla General d’Ordenació Urbana per a la zona de Frigorífics del Ter, Independents per Salt (IPS) ha presentat un seguit de demandes per tal d’aturar i reformular la proposta que va portar a aprovació inicial l’equip de govern de l’Ajuntament de Salt.\nFerran Burch, portaveu d’IPS, creu que es un moment clau per aturar el nyap que es va aprovar amb l’anterior equip de govern i iniciar un procés participatiu amb els diferents agents implicats.\nLa modificació anterior, aprovada el 2009, va ser un dels pitjors exemples de governar d’esquenes a la població. Es va dur a terme sense escoltar les reivindicacions dels veïns i en canvi cedint a totes les demandes i interessos dels promotors. Ara, amb algunes modificacions, es repeteix la situació.\nDesprés d’incomplir tots els terminis per al desmantellament de l’activitat industrial i urbanització de l’espai, l’Ajuntament podria optar per revocar l’anterior modificació i iniciar des de zero i sense drets adquirits per als promotors, el disseny de la zona que avui encara ocupa l’empresa Frigorífics del Ter.\nPerò l’actual equip de govern ha considerat que el millor era mantenir les 207 vivendes a la zona, empetitir la mida de les vivendes i construir d’esquenes al barri mantenint el verd privat. I tot això, allargant els terminis de desenvolupament a la promotora fins a finals del 2020.\nPer totes aquestes raons, Independents per Salt seguirà defensant un desenvolupament del poble molt més lligat al seu entorn, sostenible i que millori la qualitat de vida dels seus veïns i veïnes. Aquesta modificació es portarà a aprovació definitiva en el transcurs dels propers mesos en un ple municipal i serà aquí, una vegada més, on es reflectirà el model de poble que defensa cadascú.\nSalt, 9 de maig de 2013


Pregunta alçada flama - Fòrum de BOMBERS - Bombers.es - La web dels BOMBERS\nPregunta alçada flama\nTEMA:\tPregunta alçada flama\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#64984\nAlgún ben parit em pot explicar per què la flama serà més alta quan "té gasos combustibles en el seu LSI" com diuen ells??\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#64985\nPerque hi ha la maxima quantitat de combustible (LSI) en la que es pot produïr combustió. A mes combustible, mes alçada de flama.\nEs com una foguera de troncs, com mes llenya posis al foc, mes alta sera la flama d'aquest. Es el mateix pero en aquest cas el combustible es gas.\nMescla estequiomètrica es la que crema de forma mes eficient (crema el 100% del combustible), no la que fa la flama mes alta (ho dic pq he vist que algú ho comentava en algun altre fil, pero no es correcta aquesta resposta).\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#64988\nT'ho pregunto des de la toal ignoràcia, perquè no tinc ni idea del perquè. Estic d'acrod amb el que dius de la mescla estaquiomètrica, però si estas a prop del LSI no es cremarà tot el combustible, així que no entenc perquè la flama serà més alta.\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#65009\nEn aquesta s'han flipat crec jo, coincideixo que la part mes alta de la flama estarà en el LSI, però no vol dir que per això la flama hagi de ser més alta.\nLa pregunta hauria de ser: En un recinte exterior, la part més alta de la flama...\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#65032\naquesta pregunta no te cap ni peus... algu la impugnara? Jo la tinc be, pero de casualitat, pero entenc perfectament si algú la vol impugnar\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#65053\nImagineu que tenim un encenedor d'aquests que es pot regular la flama, com mes pas de gas dones mes alta es la flama (% de gas mes a prop del LSI) i com menys pas de gas dones, mes petita es la flama.\nNo se, jo es que aquesta la veig molt clara. No veig que es pugui impugnar de cap manera\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#65056\nEl meu raonament ha sigut que si hi ha menys comburent, no pot cremar tot el gas de cop, i el que no pot cremar al principi, ho fara més amunt, quan trobi oxigen per fer combustio.\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#65061\ndimoni datac va escriure: Imagineu que tenim un encenedor d'aquests que es pot regular la flama, com mes pas de gas dones mes alta es la flama (% de gas mes a prop del LSI) i com menys pas de gas dones, mes petita es la flama.\nJo el teu exemple no el veig massa clar, com jo ho veig:\nEl regulador de l'encenedor que poses en l'exemple donarà més combustible o menys, i això l'únic que farà és que hi hagi més o menys mescla dins dels límits d'inflamabilitat (que per això hi ha la flama), però l'alçada més o menys alta de la flama no és una conseqüència que estiguin en els LSI sinó de la quantitat de mescla dins dels límits d'inflamabilitat que augmenta amb l'us de l'el regulador de combustible.\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#65062\nchicony va escriure: El meu raonament ha sigut que si hi ha menys comburent, no pot cremar tot el gas de cop, i el que no pot cremar al principi, ho fara més amunt, quan trobi oxigen per fer combustio.\nAquesta explicació si que és més coherent. Coincideixo\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#65065\nEls que defenseu lo de la mescla estequiomètrica, penseu q només és possible en laboratoris i això si que ho diuen els temaris...\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#65070\nAquest no és un bon exemple perque en el cas d'un encenedor és una flama de prémer la....\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#65071\nEsque la resposta diu , propera a la estaquiometrica no que sigui la ideal\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#65096\nSigui com sigui, que estiguin en els LSI la part alta d'algunes flames, no vol dir necessàriament que la flama sigui més alta per aquest motiu, ja que com en l'encenedor, pot dependre de la quantitat de mescla d'una zona o una altra.\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#65130\nm'agradaria impugnar també!!\nPregunta alçada flama\tfa 4 mesos 2 setmanes\t#65144\nHi ha 164 convidats/des i 5 membres en línia


Cauterització - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nCauterització és un terme clínic usat per descriure la cremada del cos usada per extreure una part d'ell. Les principals formes de cauterització usades avui dia són: electrocauterització i cauterització química. La cauterització pot també ser usada per marcar un humà, ja sigui de manera recreacional o forçada. Les cremades accidentals també són considerades com a cauteritzacions.\n1 Cauterització en el passat\n3 Generador electroquirúrgic\n3.2 Tall contra coagulació\n3.3 Monopolar contra bipolar\n4 Cremades amb corrent altern de HF\n5 Cauterització química\n6 Cauterització nasal\nCauterització en el passat[modifica]\nCauteritzadors calents eren aplicats a teixits o artèries per aturar el sagnat.\nEl verb cauteritzar es deriva del mot cauteri, el qual al seu torn prové del llatí cauterium"cremar o marcar amb ferro" i aquesta al seu torn del grec kauteriazein; de kauter "cremar o marcar amb ferro", de kaiein "cremar". La cauterització era usada per detenir hemorràgies, especialment durant alguna amputació.\nJa en segle xiv, Lisaneddin Mohàmmed-Ben-Abdal·là (polígraf de l'Espanya musulmana), descriu el procediment en el seu tractat: "Qüestions mèdiques, de la producció de la triaca, llibre de veterinària, de la sagnia i del cauteri", obra de la qual se'n conserva encara un exemplar a la Biblioteca Nacional de París.\nEl procediment era simple: una peça de metall era escalfada sobre el foc i aplicada a la ferida. Això provocaria que els teixits amb vasos sanguinis elevessin la seva temperatura de manera extrema ocasionant una coagulació de la sang i així controlar el sagnat, a costa d'un dany extens en el teixit. Temps després instrumentals metges especials van ser usats per a cauteritzar artèries. Abulcasis i després Ambroise Paré, van introduir la tècnica de lligadura d'artèries en lloc de la cauterització.\nL'electrocauterització (també anomenada cirurgia elèctrica, o electrocirurgia) és el procés de destruir teixit amb electricitat i és àmpliament usat en la cirurgia moderna. El procediment freqüentment és usat per aturar l'hemorràgia en petits vasos sanguinis (els vasos de major grandària són lligats preferentment), o per tallar a través de teixit suau per exemple greix abdominal (en una laparotomia) o en el teixit mamari en una mastectomia.\nLes fonts d'energia per a un sistema electroquirúrgic requereixen un voltatge, freqüència i forma d'ona, apropiats per al tipus de tall i coagulació requerits.\nPer prevenir el risc de xoc elèctric, s'utilitza corrent altern d'alta freqüència. La freqüència dels endolls domèstics és de 50 a 60 Hertzs depenent del país en què ens trobem, i a causa del seu alt amperatge causa greus danys en teixits i provoca una estimulació dels nervis més dolorosa. No obstant això l'estimulació en els nervis i músculs cessa als 100,000 Hertz, a causa que les variacions són massa ràpides perquè les cèl·lules puguin ser estimulades. El corrent aplicat en aquesta pràctica és d'alta freqüència, superior a 100 KHz.\nTall contra coagulació[modifica]\nPoden verificar diversos efectes a causa de l'electrocauterització en modificar el voltatge o el corrent així com el patró de polsos elèctrics. Quan s'usa un baix voltatge de corrent altern, la calor generada és tan intensa que el teixit es vaporitza a la punta de la sonda. L'efecte és anomenat tall. Quan s'incrementa el voltatge en forma de polsos, la calor produïda és menys intensa i la taxa és més baixa, el dany al teixit és més extens (a pocs mil·límetres de la sonda) i la sang coagula, en molts instruments d'electrocirurgia. Això es denomina "mode de coagulació"). Això també és usat per a l'ablació usualment per deixar una marca.\nMonopolar contra bipolar[modifica]\nHabitualment s'utilitzen dos tipus d'electrocauterització, la monopolar i la bipolar (també conegudes com a monotérmica i diatèrmica respectivament). Tots dos procediments involucren l'ús de corrents alterns d'alta freqüència i un parell d'elèctrodes, un anomenat actiu i l'altre de retorn. La diferència rau en la col·locació de tots dos.\nMonopolar: El corrent viatja de la sonda (actiu) on la cauterització ocorre i el cos del pacient actua com a "terra". Un coixinet de "terra" (retorn) és col·locada en el cos de la persona, usualment a la cuixa i condueix el flux elèctric cap a la màquina. L'aplicació acurada de l'elèctrode de retorn és imprescindible per evitar cremades extenses que poden ocórrer si no es detecta el posicionament adequat.\nBipolar: La sonda (actiu) i el "retorn" tots dos són col·locats en el lloc de la cauterització, usualment la sonda té l'aspecte d'un fòrceps en el qual cada extrem és un elèctrode, i cauteritza únicament els teixits entre els elèctrodes.\nS'utilitzen diversos tipus de sondes i per a diversos propòsits; una de les més comunes té l'aspecte d'una ploma però amb una terminació en forma d'espàtula o escalpel esvelt d'uns 5 x 30 mm. Aquest pot servir com a coagulador i com a escalpel elèctric. La sonda bipolar típica s'assembla a un parell de pinces que agafen i cauteritzen una petita secció de teixit. S'utilitzen variants d'aquestes sondes en cirurgia oberta i en la cirurgia moderna mínimament invasiva. El cirurgià opera la sonda pressionant un botó col·locat en el cos d'aquesta o accionant un pedal amb el peu.\nCremades amb corrent altern de HF[modifica]\nQuan s'usa un electrocauterizador monopolar és important que el coixinet de connexió a la presa de terra sigui l'únic camí per on el corrent passi a través del cos. El corrent elèctric sempre segueix la ruta de menor resistència, i si aquesta troba via en alguna peça connectada a terra que toqui el cos del pacient per casualitat, és possible que això resulti en una cremada en aquesta zona o a la punta de la sonda cauteritzadora. S'ha de tenir en compte que el pacient estigui completament aïllat del terra elèctric i que una enorme coixinet de terra s'ajusti al pacient. Els defectes en l'aïllament de l'instrument monopolar i l'acoblament capacitiu poden conduir a un traumatisme del teixit de manera aleatòria.\nMoltes reaccions químiques poden destruir teixit i algunes són usades de manera rutinària en medicina, comunament per remoure petites lesions a la pell o teixit mort en l'hemostàsia. Alguns agents cauteritzants són:\nNitrat d'argent: Ingredient actiu del "càustic lunar", una barra que tradicionalment té la forma d'un llumí. És submergida en aigua i pressionada contra la lesió per cauteritzar per alguns moments.\nCantaridina. Un extracte d'un escarabat de la família Meloidae o de la cantàrida, que ocasiona necrosi i ampolles. S'usa en el tractament de les berrugues.\nSi una persona presenta sagnat nasal freqüentment (epistaxi) és possible que tingui vasos sanguinis exposats en el seu nas. Fins i tot si el nas no presenta sagnat, és cauteritzat per prevenir una hemorràgia futura. Els diferents mètodes de cauterització inclouen cremar l'àrea afectada amb àcid, metall calent, làser, o nitrat d'argent. Les persones freqüentment troben dolorosos aquests procediments. Algunes vegades s'empra nitrogen líquid com una alternativa menys dolorosa, tot i que és menys efectiva.\n↑ «Cauterització». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ Entrada "cauterització" al TERMCAT\n↑ «cauteri». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Cauterització\nCicatrització de les ferides per cauterització del tegument al web raco.cat\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cauterització&oldid=25276765»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 oct 2020 a les 09:38.


Lliurament del Premi Sambori al Pirineus | Òmnium Cultural\nEl divendres, 20 de març, a les 7 de la tarda tindrà lloc a la Seu d'Urgell l'acte de lliurament del Premi Sambori 2015 de la demarcació del Pirineus, a la Sala Immaculada. En aquesta convocatòria han participat nens i nenes d'escoles de les comarques de l'Alt Urgell, la Cerdanya del Pallars Jussà i del Pallars Sobirà; a més a més de la participació d'Andorra.\nLa novena edició del Premi Sambori Òmnium ha tornat a créixer tant en participació d'alumnes com de centres arreu de Catalunya: un total de 40.246 alumnes provinents de 400 centres han participat en el concurs de narrativa escolar en català; 7.000 alumnes i 50 centres més que en l'edició de l'any passat.\nEl premi vol difondre l'ús del català en l'àmbit escolar, tot incentivant la imaginació, la creativitat i els valors pedagògics, en tots els centres escolars dels Països Catalans. Els participants han fet una redacció de temàtica lliure per a les diferents categories i els seus mestres han escollit un màxim de tres treballs per representar el seu centre en el Premi Sambori de cada demarcació. Els veredictes se sabran durant les festes de cada demarcació, que tindran lloc al març. Els premiats de cada demarcació passaran aleshores a la gran final, que es resoldrà a finals de maig.\n20 març, 2015 -\nSala Immaculada. La Seu d'Urgell


"Ya no siento nada por Catalunya" - Alternativa Ciudadana Progresista\n«Ya no siento nada por Catalunya»\nBoadella denuncia "paranoia y odio antiespañol entre la ciudadanía"\nEl dramaturg i director del Teatre Canal de la Comunitat de Madrid, Albert Boadella, ha reconegut en declaracions a la Cope que recull Libertad Digital que "sóc molt apassionat de la política. Sempre m'he ficat en tots els merders". Respecte a la seva oposició al nacionalisme català, Boadella ha assegurar que ha arribat a un "moment de saturació, he acabat cansat" i per tant "ja no sento res".\n"Fins i tot el paisatge em sembla com si em passessin un decorat. He perdut tot sentiment" cap a Catalunya. El dramaturg ho va comparar amb una parella que s'ha separat malgrat que la culpa "és dels dos". "Segur que jo tinc responsabilitat", reconeix, encara que també ha recordat que "s'han posat histèrics amb mi".\nPreguntat en per si a Catalunya no la coneix "ni la mare que la va parir" Boadella rememora "la Barcelona de finals dels 60, enormement oberta cosmopolita, amb moltes iniciatives culturals", que ara "ha passat a ser una ciutat provinciana". En aquest punt, Boadella ha assenyalat la "paranoia i l'odi antiespanyol" transmesa "a les joves generacions, i que ha donat resultat. Aquells que buscaven aquesta política ho han aconseguit", ha lamentat.\n"Hi ha una epidèmia en la qual els ciutadans, i els col·lectius ciutadans, emmalalteixen com les persones. Hi ha una paranoia entre la ciutadania, que és sempre pensar que quan un ciutadà de Madrid s'aixeca al matí pensa 'a veure quina putada puc fer avui als catalans' em consta que no és així. Algun hi haurà, però és excepcional".\n"Sempre ha estat una mica el mateix, la idea de construir un país virtual, una realitat inexistent". Boadella ha assegurat que "Catalunya mai va ser una nació". "Hi ha polítics molt astuts que saben aprofitar aquests sentiments virtuals, de pura imaginació, que tenen més força que la realitat. I dóna una rendibilitat extraordinària", ha dit. A més, Boadella ha lamentat que "jo crec que anirà a mes. La crisi és l'única cosa que pot parar aquest afer".\nSi no és per això, "és un assumpte irreversible, ja que és molt difícil recomposar els sentiments de convivència amb la nació espanyola. Els joves han estat educats així". Boadella ha assenyalat el Pujolisme com origen del problema ja "des dels anys 80".\nSé el primero en comentar en ««Ya no siento nada por Catalunya»»


L’Adidas Next Generation Tournament es jugarà a L’Alqueria – Territori Taronja\nL’Adidas Next Generation Tournament es jugarà a L’Alqueria\nL’Alqueria farà un pas més com a casa del bàsquet europeu de formació. Acollirà el torneig més gran sub18 europeu. Del 28 al 30 de desembre, L’Alqueria del Basket acollirà el primer torneig classificatori per a l’Euroleague Basketball Adidas Next Generation Tournament.\nAquest torneig prestigiós que organitzà l’Eurolliga des de 2003, reuneix als millors equips júniors del continent. 32 equips competiran en quatre tornejos classificatoris. El guanyador de cada grup assegurarà un lloc en la final de 8 equips que disputaran contra altres 4. Aquesta final es disputarà a Vitoria coincidint amb la final de l’Eurolliga.\nLa cita de València, serà la primera. Munich, Kaunas i Belgrado seran les altres ciutats que albergaran aquests tornejos classificatoris del 25-27 de gener, del 8-10 de febrer i del 22-24 de febrer.\nAquest torneig té un prestigi internacional, cosa que s’evidència veient a alguns dels MVP d’edicions passades. En l’edició 2012-2013, Alberto Abalde va tindre l’oportunitat de ser campió amb el Joventut de Badalona. Luka Doncic i Dario Saric, són alguns dels jugadors que també van tindre aquest reconeixement.\nEls aficionats tindran l’oportunitat de viure de primera mà als majors talents del futur del bàsquet europeu a L’Alqueria.\nCategories: ACTUALITAT, PEDRERA / No Responses / by Josep Prats


REIAL DECRET LLEI 16/2020 DE 28 D’ABRIL DE MESURES PROCESSALS I ORGANITZATIVES PER A FER FRONT AL COVID_19 EN L’ÀMBIT DE L’ADMINISTRACIÓ DE LA JUSTICIA | Miquel Regalat Advocats\nmaig 4, 2020 | 0 comments\nLa data de retorn a l’activitat judicial i sota quines condicions l’iniciarem era una de les grans incerteses viscudes entre els professionals del sector. El Reial Decret Llei 16/2020 de 28 d’abril ho exposa i a continuació passem a exposar els trets essencials de com seran les actuacions processals adaptades al món de les noves tecnologies d’informació, si bé la data d’inici de les actuacions judicials ordinàries encara no està clara. Amb la declaració de l’Estat d’Alarma el passat 14 de març a causa de la crisis sanitària derivada del Covid-19 es varen prendre mesures en l’àmbit de l’Administració de Justícia si bé, en general, per acordar la suspensió dels terminis processals exceptuant per aquelles actuacions urgents i necessàries per a protegir els drets dels ciutadans previstos a l’art.24 de la Constitució Espanyola.\nLes mesures acordades pel govern de l’Estat van dirigides a protegir la salut de les persones i a una reactivació ordenada del normal funcionament dels Jutjats i Tribunals per evitar l’acumulació massiva de procediments anteriorment suspesos, així com actuar ordenadament davant d’un previsible augment de litigis. S’ha fet necessari configurar procediments que pugin resoldre amb celeritat casos judicials derivats de la crisis sanitària i per tant durant aquesta, en especial els que faran referència al compliment d’obligacions de família com ho és del règim de visites i el de la custòdia compartida dels progenitors per exemple. Com a fets destacables, s’estableixen aquestes mesures per a salvaguardar el dret a una tutela judicial efectiva de les parts sense dilacions indegudes, a evitar el col·lapse judicial i a permetre que els professionals prestin els seus serveis de forma idònia i segura.\nEs produirà un punt d’inflexió respecte de les actuacions processals ordinàries que es venien realitzant en seu judicial amb anterioritat a l’inici de l’Estat d’Alarma. Amb el Reial Decret Llei 16/2020 de 28 d’abril, s’adopten canvis normatius que vehicularan des de la seva entrada en vigor les relacions processals i judicials de les parts i les d’aquestes amb el personal al servei de l’Administració de Justícia.\nEn primer lloc, la norma preveu l’habilitació parcial del mes d’agost, dels dies 11 a 31 d’agost. No obstant això i fora dels casos que segons la seva llei processal aquests dies concrets ja siguin hàbils, continuaran com a dies inhàbils els dissabtes, diumenges i festius.\nEn segon lloc, el dia 4 de juny de 2020 es reiniciaran els terminis de les actuacions que havien quedat en suspens i el còmput d’aquest termini.\nEn tercer lloc, atès que durant aquest dies d’ Estat d’Alarma els Jutjats i Tribunals hauran continuat dictant resolucions i sentències, s’amplia el termini per a la interposició de recursos contra resolucions que posen fi al procediment, notificades en “estat de suspensió d’actuacions” durant l’Estat d’Alarma i també aquelles resolucions notificades els vint (20) dies següents a l’aixecament de la suspensió.\nEl Reial Decret Llei 16/2020 fa un particular incís en matèria de dret de família amb la regulació d’un “procediment especial” per a la resolució de conflictes sobre el règim de visites, guarda i custòdia compartida dels menors, la modificació de mesures definitives del pagament de les pensions d’aliments i prestacions econòmiques dels cònjuges. És un procediment encaminat a conèixer de forma àgil el nombre de demandes i recursos interposats com a conseqüència de l’incompliment d’obligacions judicials en motiu de les restriccions de mobilitat i de les altres mesures urgents preses pel Govern i les autoritats sanitàries. Uns incompliments també a conseqüència de les paupèrrimes condicions econòmiques en què possiblement es vegin immersos els cònjuges i progenitors que no disposin dels recursos suficients per fer front a les seves obligacions de manutenció. Serà competent per a conèixer del procediment especial el jutjat que va dictar la sentència per la qual s’establia el règim de visites, la custòdia compartida o les mesures definitives. En canvi, per conèixer de la reclamació dels aliments del menor serà competent el jutjat del domicili del demandat o el del lloc de la seva residència a l’Estat, conforme les regles del fur general de l’art. 50 de la LEC. Però quan la demanda versi sobre la revisió de la pensió d’aliments serà competent el mateix jutjat que va dictar la sentència dels aliments a favor del menor. Finalment el Reial Decret regula com s’iniciarà i tramitarà aquest procediment especial i els recursos que hi caben contra les sentències i resolucions judicials que s’hi dictin.\nTanmateix, des de la data d’aixecament de la suspensió dels terminis processals establerts al Reial Decret de 14 de març fins al dia 30 de desembre de 2020 hi hauran una sèrie de procediments que tindran tramitació preferent. Són els processos i expedients de jurisdicció voluntària de l’art.158 del Codi Civil (mesures de prestació d’aliments dels fills i provisió a futures necessitats dels fills, mesures per evitar pertorbacions en els casos de canvi de titularitat de la guarda, mesures per evitar la sostracció de menors per algun dels progenitors o terceres persones, les mesures de prohibició als progenitors, tutors o altres persones d’apropar-se al menor i altres llocs freqüentats per aquest últim, mesures de prohibició de comunicació amb el menor i altres mesures amb l’objectiu de desplaçar al menor de qualsevol focus de perill o risc dins el seu cercle familiar o de terceres persones). Idèntica preferència gaudirà el procediment especial de família abans esmentat.\nEn l’ordre jurisdiccional civil també es preveu la tramitació preferent per la falta de reconeixement de la moratòria en el pagament d’hipoteques d’habitatges habituals i de locals afectats a activitats econòmiques així com dels processos iniciats pels arrendataris per la pròrroga del contracte d’arrendament o la falta d’aplicació de la moratòria.\nEn l’ordre contenciós-administratiu, gaudiran de tramitació preferent els recursos contra actes i resolucions de l’Administració pels quals es denegui la concessió d’ajuts per pal·liar els efectes negatius del covid-19.\nI en l’ordre social laboral tindran caràcter urgent els procediments d’acomiadament o extinció del contracte, conflictes per la recuperació de les hores perdudes durant l’estat d’alarma i els procediments d’impugnació individual i col·lectiva dels ERTE per les causes dels arts. 22 i 23 del Real Decret 8/2020 de 17 de març sobres mesures urgents en l’àmbit laboral.\nTanmateix el Reial Decret Llei 16/2020 introdueix importants canvis en el dret i procediment concursal.\nDurant l’estat d’alarma i pels tres mesos després a què s’aixequi aquell s’estableixen també mesures organitzatives i tecnològiques per a la celebració d’actuacions processals, com ara compareixences, declaracions i vistes, mitjançant instruments telemàtics. No obstant això, en l’ordre jurisdiccional penal, per a procediments ordinaris de delictes greus, serà necessària la presència física de l’acusat i el seu lletrat. Pel que a l’accés del públic als judicis orals i les vistes es preveu que es pugui limitar per decisió de l’òrgan judicial. Igualment, si es celebrés una vista, s’adoptaran les distàncies de seguretat oportunes. Només serà possible l’atenció presencial dels serveis de l’Administració de Justícia quan siguin casos urgents, sempre amb cita prèvia i per a la resta es solucionaran via telefònica o per correu electrònic. Dins de les mesures organitzatives adoptades també s’inclou que els informes forenses es puguin realitzar basant-se únicament amb la documentació mèdica existent en aquell moment i que els lletrats i lletrades estaran dispensats d’utilitzar les togues.\nAmb la finalitat de garantir el dret a la tutela judicial efectiva dels ciutadans i alhora per a filtrar l’enorme gruix de procediments judicials previst un cop aixecat l’Estat d’Alarma, el Reial Decret Llei16/2020 preveu la creació d’unitats judicials especifiques per enjudiciar els assumptes judicials derivats del Covid-19, amb la possibilitat fins i tot de què els lletrats i lletrades de l’Administració de Justícia en període de pràctiques, puguin realitzar funcions de recolzament o reforç. L’horari laboral dels lletrats i lletrades de l’Administració de Justícia es reparteix de matins o tardes a fi d’evitar concentracions de gent a les instal·lacions judicials. Les oficines judicials, el seu personal i els fiscals, hauran de procurar implementar i dotar-se d’instruments electrònics, sistemes tecnològics i d’informació suficients per poder desenvolupar la seva tasca.\nPer últim a tenor de les disposicions finals del present Reial Decret 16/2020 destaquen l’ampliació dels terminis d’expedients d’autorització per contraure matrimoni i altres tramitacions del Registre Civil, la suspensió dels actes de comunicació del Ministeri Fiscal fins a 31 de desembre de 2020, la modificació de les mesures urgents laborals, la modificació dels plans de pensions i dels ajuts de finançament pels arrendataris en ares a obtenir-les amb la màxima brevetat possible i finalment, l’aplaçament del pagament de les rentes arrendatàries tingudes en compte a l’anterior Real Decret 11/2020 de 31 de març.\nEn resum, s’està davant l’aplicació d’unes mesures pioneres mai vistes en l’àmbit de l’Administració de Justícia amb la finalitat clara i directe de retornar a l’activitat normal judicial preservant però la salut de tots els actors jurídics i ciutadans i els seus drets fonamentals.


La UdG escull rector a través del servei de votació electrònica del CSUC – El blog del CSUC\nPàgina d'inici / La UdG escull rector a través del servei de votació electrònica del CSUC\nCSUC / 01/12/2017 / Comentaris tancats a La UdG escull rector a través del servei de votació electrònica del CSUC / Administració electrònica, e-Vot, Serveis TIC\nEl catedràtic d’Arquitectura i Tecnologia de Computadors, Joaquim Salvi, ha guanyat les eleccions a rector de la Universitat de Girona (UdG). Les votacions s’han dut a terme a través de la plataforma de vot electrònic que gestiona el CSUC i de la qual la UdG n’és usuària.\nSalvi ha guanyat amb un 57,19% dels vots i ho ha fet en el marc d’una participació que s’ha enfilat fins al 35,52%, un 10% més que el 2013 (amb un 25,56%).\nEn total, s’han registrat 4.459 vots d’entre els 13.591 membres de la comunitat universitària cridats a les urnes. Hi han participat el 94,81% dels professors amb vinculació, un 51,75% del PDI no permanent, un 29,09% del sector dels estudiants i un 89,46% del PAS.\nHa estat el primer cop que la UdG usa la votació totalment electrònica en unes eleccions al rectorat, que s’han dut a terme de forma molt satisfactòria i amb un gran índex de participació. El vot electrònic ha demostrat ser una opció ràpida, còmode i molt segura.\nPantalla de votació\nA més, la plataforma de vot electrònic (e-Vot) del CSUC no només proporciona un portal d’accés als processos electorals oberts des d’on els votants poden realitzar les votacions, sinó que també esdevé una eina de gestió que permet a les universitats, en aquest cas a la UdG, configurar unes eleccions de forma molt àgil (definir data i termini de l’elecció, crear el cens i la Mesa electoral, publicar resultats, fer estadístiques…).\nTanmateix, el servei d’e-Vot del CSUC garanteix la integració amb qualsevol sistema informàtic per a la seva administració; l’anonimat del procés de votació, un recompte ràpid i precís dels vots, i la realització d’auditories. No cal oblidar que proporciona també una millor accessibilitat per als votants cecs i discapacitats que el vot tradicional.\nEtiquetes: administració electrònica, e-Vot, rector, Serveis TIC, UdG, universitats, votació electrònica\n← El PRC es presenta a la regió Toscana\nLa UAB estrena una eina de descoberta →


Educació Infantil Garbí Pere Vergés Esplugues: COM SÓC\nEl descobriment del propi jo és un aprenentatge que s'ha d'anar fent per progressar en totes les habilitats i actuacions. Conèixer-se a si mateix és una premissa per poder ser autònom, sentir-se segur, poder relacionar-se i adquirir coneixements. A través de les situacions reals, dels contes i les històries, la música i l'art els infants van conscienciant-se de les seves emocions o les dels altres i perceben que aquestes són el motor de les actuacions.\nPerò la interiorització del propi cos és un requisit bàsic per arribar a tots els altres: si l'infant es coneix i s'accepta, ha avançat en el seu procés de desenvolupament. Jocs de moviment, jocs representatius, contes, representacions gràfiques, danses i cançons, observacions... tot conflueix en el coneixement del propi jo.\nEn les imatges es veuen nens d'EI3 fent diverses representacions gràfiques del cos després de fer diverses activitats de moviment i llenguatge, com ara observar el reflex de la imatge a l'aigua.


CARTERA DE SERVEIS SOCIALS 2010-2011. 9788439385233 Llibreria Carrer Major\nEl catàleg, que substitueix l'anterior també de caràcter biennal, recull les pre stacions de serveis, econòmiques i tecnològiques que ofereix la Xarxa Pública de Serveis Socials i que són responsabilitat de la Generalitat i dels ens locals. En total, la Cartera de Serveis Socials 2010-2011 inclou 137 serveis i prestacio ns, de les quals 107 són de serveis, 26 econòmiques i 4 tecnològiques. Conté els indicadors que defineixen cada prestació, la població a què va dirigida, l'esta bliment o equip professional que l'ha de gestionar, els perfils i les ràtios de professionals, els estàndards de qualitat i l'accés. Respecte a la guia anterior , es millora la definició de les prestacions i es concreten encara més els crite ris d'accés. Per a les prestacions econòmiques, a més, s'hi incorpora informació sobre el tractament fiscal que reben aquests ajuts.


Els partits admeten que la reforma de l'Estatut no entusiasma la societat\n29 setembre 2020 16:22\nEl Govern diu que ja ho advertí i Antich l'acusa de no fer pedagogia\nEl Govern i la majoria de partits polítics amb representació a les Balears hagueren d'admetre ahir que la reforma de l'Estatut no entusiasma els ciutadans, després que el darrer baròmetre del Centre d'Investigacions Sociològiques (CIS) constatàs que un 27% de la població la troba poc necessària i un 25%, totalment innecessària.\nEl portaveu de l'Executiu, Joan Flaquer, apuntà ahir que l'enquesta demostra que la modificació estatutària «no treu la son» als ciutadans balears i recordà que el seu gabinet sempre ha mantengut que hi havia qüestions «més importants» per resoldre abans que aquesta. Tot i que aquesta no sigui una de les preocupacions «del dia a dia» dels ciutadans, Flaquer advertí que «sí que els pot comportar una millora de la seva qualitat de vida».\nPel que fa a la gestió de l'Executiu, que és ben valorada sobretot quan es tracta d'infraestructures, el portaveu es mostrà satisfet però deixà clar que les enquestes «són el que són i tenen el valor que tenen».\nEn canvi, el secretari general del PSIB, Francesc Antich, optà per culpar el Govern del fet que una majoria de la població no s'interessi per la reforma de l'Estatut. Segons el socialista, el Gabinet de Jaume Matas no ha fet prou tasca de divulgació. Al marge d'això, Antich relativitzà l'enquesta.\nPer la seva banda, la presidenta del Consell, Maria Antònia Munar, asseverà que les respostes de les enquestes sempre són induïdes i depenen de les preguntes. Munar considerà «normal» que els ciutadans no estiguin massa interessats per l'Estatut però puntualitzà que si els haguessin preguntat sobre la millora del finançament «el 99'9%» hauria dit que «volia la reforma».\nFinalment, tant Pere Sampol (PSM) com Miquel Ramon (EU-EV) qüestionaren la fiabilitat de l'enquesta. Sampol considerà «normal» que la reforma de l'Estatut no tengui un suport massiu però advertí que la valoració de la gestió del Govern «no és tan positiva com sembla». Ramon recordà que les carreteres del Govern tenen una «forta» oposició a Eivissa.


Els Amics dels Museus de Sitges es posen en marxa\nTothom en pot formar part i només cal registrar-se al taulell informatiu de Can Rocamora o a la pàgina web del Consorci\nEl Consorci del Patrimoni de Sitges, en col·laboració amb l’Ajuntament de Sitges i la Disputació de Barcelona, ha constituït l’agrupació Amics dels Museus de Sitges. Es tracta d’un nou col·lectiu que s’emmarca, igual que el del Ram de Tot l’Any, en la pròpia estructura del Consorci, que serà l’encarregat de prestar-li el suport organitzatiu que sigui necessari.\nAmics dels Museus de Sitges vol ser un punt de trobada per a totes les persones que estimen els museus, les arts, el patrimoni, la història i la cultura de Sitges i, sobretot, que volen gaudir-ne des d’un nucli social de proximitat i suport. El grup està obert a qualsevol persona i, de fet, hi ha tres tipus diferents de quota anual: una de genèrica de 36 euros, una de 20 euros per a menors de 25 anys i majors de 65, i una de dual per a parelles que surt per 50 euros.\nPer sol·licitar l’ingrés als Amics dels Museus de Sitges, només cal omplir un formulari que es pot trobar al taulell informatiu de Can Rocamora o al mateix web de Museus de Sitges. El carnet de l’agrupació és vàlid per a tots els espais gestionats pel Consorci del Patrimoni de Sitges i –entre altres promocions i avantatges– inclou l’entrada gratuïta als museus sitgetans i al MNAC durant tot l’any i descomptes a la botiga dels Museus de Sitges, a La Puntual i a les activitats de Sitgestiu Cultural.


L’oncle Tomàs és el germà del meu avi Miquel i el padrí del meu pare, que sortosament, encara és viu. L’oncle era un jovencell d’uns 17 anyets quan la guerra se li va creuar a la vida. Ell és un dels integrants de la coneguda “lleva del biberó”. Enrolat també dintre de les tropes republicanes, fou destinat cap a les terres de l’Ebre, a on es dedicava a fer de correu entre els diferents batallons. Segons m’han contat, portava unes espardenyes que de seguida se li feren malbé, però des dels alts càrrecs de l’exèrcit republicà no n’hi van voler donar de noves, així que havia de fer la seva important tasca amb pèssimes condicions (ell sempre diu que coses com aquestes feren perdre la guerra). Ell no va entrar en combat, però acabada la Guerra Civil, fou destintat a fer el servei civil, la mili, a les illes Canàries, a on va patir de valent. Segons conta, els feien treballar amb pedreres amb les cames descobertes, de manera que totes les pedres els hi rebotessin a les cames i així sofrissin, com una tortura. I si se’ls abaixaven, cop de fuet dels vigilants... I com aquesta, un bon grapat d’històries de la crueltat humana... Això és una pinzellada de la seva història, però tinc ganes de parlar amb ell i descobrir-ne encara més avatars!


Inici > Formacions > Sessió informativa sobre la convocatòria de subvencions de la línia ACOL\nSessió informativa sobre la convocatòria de subvencions de la línia ACOL\nData: 20 de desembre de 2021\nHorari: de 11:00 a 12:30\nLa sessió informativa anirà a càrrec del Servei d'Ocupació de la Generalitat de Catalunya.\nQuè les la línia ACOL? La convocatòria de subvencions de la Línia ACOL (SOC-TRFO-ACOL) va dirigida a les persones migrades en situació administrativa irregular. L’objectiu és que obtinguin una autorització de residència temporal per circumstàncies excepcionals d'arrelament social i que puguin subscriure un contracte de treball i realitzar una acció formativa, contribuint d'aquesta manera a la seva inserció sociolaboral.\nEl Servei Públic d'Ocupació de Catalunya (SOC) subvenciona els contractes de treball de 12 mesos de durada i les accions formatives a realitzar de forma obligatòria durant el contracte i dins de l'horari laboral. Podeu trobar més informació a la web oficial sobre la convocatòria.\nQui pot demanar aquesta subvenció? Les entitats sense ànim de lucre legalment constituïdes amb centre de treball a Catalunya.\nQui són les persones destinatàries? Les persones que obtinguin una autorització de residència temporal per circumstàncies excepcionals d'arrelament social i que compleixin els requisits específics establerts a la resolució de convocatòria.\nCom us podem acompanyar? Des de l’Ateneu CoopCamp volem promoure que entitats i administracions del Camp de Tarragona sol·licitin aquesta subvenció. Per això, us oferim assessorament individualitzat per resoldre els vostres dubtes i acompanyar-vos en el procés de sol·licitud. A més, per aquelles entitats que vulgueu sol·licitar la convocatòria organitzarem una sessió de treball per resoldre tots els aspectes tècnics i possibles dubtes jurídics. En cas que estigueu interessades en sol·licitar la subvenció i voleu que us hi acompanyem, contacteu-nos a acarbonell@formacioitreball.org (Ainhoa Carbonell).


Rodagat: Quiénes somos\nAssociació Rodagat : Qui som.\n1. QUANT A NOSALTRES:\nRODAGAT. Roda de Berà, Tarragona.\nL'estiu de l'any 2004, devant la proliferació de gats ferals ( gats de carrer ) a la zona de la platja de Roda de Berà, exactament al Roc de Sant Gaietà, uns quants veïns decidim demanar consell i ajut a l'associació Progat de Barcelona. Arrel d'aquest assessorament es comença a dur a terme el criteri d'actuació C.E.R. ( captura, esterilització i retorn a lloc d'origen ) i la gestió coherent de les colònies de gats de carrer amb la filosofia: ESTERILITZAR PER NO SACRIFICAR.\nSom una associació de persones sense ànim de lucre, que dedica els seus esforços i bona voluntat a millorar la qualitat de vida dels gats de carrer a través d'una correcte gestió de les colònies, l'esterilització i el control d'aquests animals, evitant així el seu sacrifici.\n3. QUE FEM?\nPromoure la gestió de colònies de gats de carrer per part de la ciutadania, d'una manera eficient i que faci possible la convivència de gats i persones, i que a la vegada sigui respectuosa amb els drets dels animals ( DECRET LEGISLATIU 2/2008, de 15 d’abril, pel qual s’aprova el Text refós de la Llei de protecció dels animals ).\nRodagat basa la seva estrategia en el control de la natalitat dels gats i proporciona formació als veïns que tenen cura de les colònies en matèria d'alimentació, higiene i salut.\nRODAGAT facilita als seus col·laboradors l'esterilització dels gats de carrer a preus assequibles gràcies als veterinaris col·laboradors.\nRODAGAT ajuda als veïns, empreses o institucions que vulguin gestionar correctament les seves colònies de gats de carrer.\nA la vegada es vol difondre la filosofia de l'esterilització a tots els nivells entre la gent corrent, a fi de que esterilitzin els seus gats domèstics, i també a les administracions locals perque, en el futur, l'esterilització sigui l'únic mètode de control de les poblacions d'animals.\nRODAGAT es finança a través de subvencions i donatius. el seu àmbit d'actuació es limita al municipi de Roda de Berà.\nSi es vol que un projecte sigui viable ha d'haver-hi la implicació de les persones que alimenten la colònia de gats ferals.\nL'associació proporciona als seus socis i persones de Roda de Berà informació i mitjans per capturar els gats massa desconfiats. Es disposa de gàbies-trampa i caixes de transport adecuades, així com de preus especials a clíniques veterinàries col·laboradores.


L'any ha començat amb protestes generalitzades contra el govern i una forta repressió que ha deixat el saldo de desenes de morts i més de 400 detinguts.\ndimarts 2 de gener de 2018| edició del dia\nEn l’última setmana, les mobilitzacions de protesta a Iran han anat augmentant. Amb reclams molt heterogenis, i amb la participació de diferents sectors, s’expressa un malestar creixent amb el govern i el règim, que ha aplicat mesures de retallades que afecten la qualitat de vida de la població, al mateix temps que no compleix les promeses de millores econòmiques.\nDes del mes juliol es van desenvolupar una sèrie de vagues, (especialment en fàbriques de sucre i tèxtils) que van ser reprimides. A Iran hi ha una repressió molt forta cap a l’organització sindical, és il·legal organitzar sindicats independents i gairebé tots els líders sindicals estan a la presó. Per organitzar una vaga, poden castigar-los amb 15 anys de presó.\nDesafiant aquest clima, aquesta setmana alguns sindicats han convocat a la vaga a partir del dimarts 2 de gener en sectors com el metal·lúrgic i l’ elèctric.\nCompartim un article de Ciro Tappeste publicat l’1 de gener a Révolution Permanent.\nEl president Hassan Rohani ha intentat jugar la carta de la repressió abans de tornar als seus clams a la calma barrejats amb amenaces, però no ha aconseguit res: des de Mashhad, les manifestacions continuen estenent-se pel conjunt de les ciutats del país i les mobilitzacions van arribar a Teheran, la capital, el dissabte a la tarda.\nLes protestes van començar el dijous passat, a Mashhad, la segona ciutat del país. Centenars de manifestants van sortir al carrer per protestar contra la carestia de la vida, però també contra la fallida, provocada pel govern, de diversos bancs afectats per actius podrits. El fet que les mobilitzacions comencessin a Mashhad ha portat a què alguns consideressin que no es tractava més que de manifestacions orquestrades per una facció del règim iranià per desestabilitzar al president Rohani, classificat dins del camp dels “reformadors” i que va ser reelegit al maig de 2017 a causa de les seves promeses de millores econòmiques i les expectatives posades en el final de les sancions econòmiques [com a conseqüència de l’acord nuclear entre Iran i Estats Units signat sota el govern d’Obama].\nMashhad és en efecte una de les ciutats més importants de l’islam xiïta: prestigiosa com a ala dura, aquí és on es troba el mausoleu del Imam Resa i on la victòria de la poderosa fundació presidida pel conservador Ebrahim Raisi va tractar de desafiar a Rohani la primavera passada. Un moviment anti-Rohani fomentat pels ultres del règim? Un intent, per part de l’antic president Mahmud Ahmadinejad -balanç del qual és fortament criticat i molts dels seus pròxims acusats de corrupció (en concret en el marc del programa de construcció d’apartaments Mehr, la seva “realització” més gran) d’orquestrar una sort de bombardeig preventiu per tornar a entrar en el joc polític?\nIndependentment de l’origen de les manifestacions de Mashhad, aquest dijous, amb l’expansió del moviment a la majoria de les ciutats del país i amb l’arribada del moviment de protesta aquest dissabte a Teheran, la capital, sembla clar que la mobilització desborda, i des de lluny, la qual cosa seria una instrumentalització per una fracció del règim del malestar social. Aquest malestar, per cert, ha estat generat tant per l’orientació de Rohani com per la millora econòmica promesa que mai arriba. Les sancions post-acord nuclear, en efecte, no han estat retirades i algunes d’elles seran restablertes per l’administració Trump. Mentrestant, les inversions estrangeres (europees i franceses especialment) triguen a arribar o no són suficients per donar un impuls a l’economia. Paral·lelament, la búsqueda de la “obertura” perseguida pels “reformadors” i la resposta a la necessitat d’entrades fiscals suplementàries ha desembocat en l’anunci de mesures extremadament impopulars per part del govern (la fi d’ajudes socials que corresponien a dia d’avui a 20 milions d’ iranís, la pujada de les tarifes del gas i la benzina, els impostos pels viatges a l’estranger, etc).\nI malgrat que aquestes contrareformes no entraran en vigor abans del març, susciten inquietud i empipament i han generat una primera ona d’inflació (mentre Rohani pretén haver-la frenat pel que fa a l’era Ahmadinejad), així com una pujada en el preu de certs productes de primera necessitat, començant pels productes d’alimentació. A això cal sumar-li un clima social que segueix sent agitat, amb vagues registrades en aquestes últimes setmanes en el sector petrolier i en el químic (indústria pneumàtica de la capital) per qüestions salarials, o a Tabriz, la capital del nord-oest iranià, a la indústria mecànica. És aquesta llarga llista de descontentaments, de molt diverses fonts i en ocasions oposats entre si, la que trobem en les consignes que es criden aquests dies, algunes pels conservadors, apel·lant a la “mort de Rohani”, unes altres apel·lant per fi de la despesa dels diners de l’Estat en les intervencions a Síria i Iemen, unes altres apel·lant a acabar amb el règim, i totes assenyalant les dificultats econòmiques a les quals s’enfronten les classes populars i la classe mitjana.\nEn aquest marc, encara que les manifestacions actuals encara no són tan nodrides com durant el “moviment verd” de 2009 arran de les mobilitzacions massives de milions de persones contra la reelecció fraudulenta de Ahmadinejad, són ja molt més importants que les “concentracions oficials” a les quals va cridar Rohani aquest dissabte en suport al seu govern. Això ha estat el que ha decidit al govern a intentar baixar la pressió, cridant a la calma, en una declaració de Rohani aquest dilluns en la que deia comprendre la inquietud de la població i prometia perseguir als organitzadors de les mobilitzacions, prohibides pel govern.\nMalgrat això les manifestacions continuen i els enfrontaments que les acompanyen també. Segons el propi règim, prop de 20 manifestants haurien estat assassinats i diverses desenes de persones han estat detingudes des del dijous. Això no ha impedit, segons diversos testimonis in situ, que la manifestació d’aquest dilluns a la tarda a Teheran hagi estat la més gran d’aquests últims dies.\nEls imperialistes, malgrat ser competidors en relació al que tots consideren com un dels mercats més grans de la regió i d’oposar-se a la direcció seguida en quant a les sancions, han manifestat la seva “viva inquietud”, a través de la veu de les seves cancelleries. Al capdavant, Trump ha tuitejat diverses vegades des d’aquest dijous cridant al “canvi” a Iran. Però no són les potències imperialistes, antics aliats de la monarquia ultrarreaccionaria derrocada l’any 1979, aquelles que han portat la guerra contra el poble iranià primer a través de la guerra Iran-l’Iraq dels anys 80’ i després a través de les sancions econòmiques, les que permetran obtenir un canvi en favor de les classes populars.\nLa classe obrera i la joventut d’Iran han demostrat en nombroses ocasions la seva capacitat de mobilitzar-se i fer tremolar als diferents règims. L’any 2009, no va haver-hi aquesta unió. Sobre un fons de crisi que persisteix i de frustracions generades per promeses no complertes, aquesta convergència podria dur-se a terme, a començar a desenvolupar-se aquesta vegada. És aquesta l’esperança, és l’escenari que temen els imperialistes i els règims reaccionaris de la regió.\nEstats Units / En Català / Iran / Internacional\n3La Xina i una llarga marxa enrere\n4Almenys 70 morts durant les protestes a Sudàfrica després de l’empresonament de l’expresident Zuma\n5 Automatització i “fi del treball”: el futur ja ha arribat?


El Maresme es reivindica com a "terra de festivals" - RÀDIO MARINA 100.3 | RÀDIO MARINA, sempre al teu costat\nEl Maresme es reivindica com a “terra de festivals”\nLa comarca del Maresme promou conjuntament 35 cites musicals de 23 municipis.\nEl Maresme vol posar en valor el seu dinamisme cultural i l’ampli ventall de festivals musicals que ofereixen els diferents municipis de la comarca, sobretot els mesos d’estiu. Des d’aquest any se’n farà una promoció conjunta a través del Consorci de Promoció Turística del Consell Comarcal del Maresme.\nSegons ha explicat el president de l’ens, Joaquim Arnó, “la cultura també és promoció turística”, en especial quan el fet cultural s’acompanya d’altres atractius del territori, com la gastronomia, les platges o el comerç.\nSegons Arnó, el Maresme es un punt d’atracció situada entre Barcelona i Girona.\nEn el nou catàleg de festivals del Maresme hi ha el detall dels repertoris, preus i abonaments. S’ha editat en una versió quadrilingüe que inclou informació en català, castellà, anglès i francès.\nTots els festivals, per dates\nTemporada de Música Clàssica de Premià de Mar (del 6 de maig al 7 d’octubre), Festival de Música Antiga de Tiana (del 21 al 29 de maig), 4dJazz de Palafolls (del 27 de maig al 24 de juny), Festival de Música del Masnou (29 de maig).\nFestival Re-percussió per l’Odèon de Canet de Mar (3 i 4 de juny), Cicle de Música Mediterrània d’Arenys de Munt (3 i 10 de juny), Festival de Jazz de Sant Pol de Mar (del 4 al 17 de juny), Screamin’ Festival de Calella (del 6 al 12 de juny), Festival de Música de Cabrils (del 17 de juny al 6 d’agost), Festival de Música del Maresme (del 25 de juny al 10 de setembre), Remor de Teià (del 30 de juny al 28 de juliol).\nFestival Internacional d’Orgue de Mataró (del 3 al 17 de juliol), Festival d’Estiu Alella (de l’1 al 23 de juliol), Festival Vilazari de Vilassar de Dalt (2 de juliol), Poesia i + (del 2 al 17 de juliol), Festival Nits d’Estiu de Calella (del 8 de juliol al 2 de setembre), Canet Rock (2 de juliol), Nits de Música de Tiana (del 7 al 28 de juliol), el Cicle de Concerts Rosa Sabater de Vilassar de Mar (del 2 al 16 de juliol), Psychobilly de Pineda de Mar (del 5 a l’11 de juliol), Jazz en la nit de Premià de Dalt (del 8 al 29 de juliol), Festival ARTS d’Estiu de Pineda de Mar (del 15 de juliol al 26 d’agost), Festival de Jazz d’Arenys de Mar (del 15 de juliol al 26 d’agost), Festival de Música i Sensacions d’Òrrius (del 20 al 22 de juliol), Festival de Santa Florentina d’Arenys de Munt (del 24 de juliol al 20 d’agost).\nFestival de Música a la Gruta d’Arenys de Mar (del 6 al 27 d’agost), Estiu Jazz i Altres Músiques de Tiana (del 5 al 26 d’agost), Festival d’Havaneres de Sant Pol de Mar (20 d’agost), Tast de Jazz de Mataró (del 25 al 28 d’agost).\nCurs d’Orgue del Maresme de Cabrera de Mar (del 6 al 10 de setembre), Festival Internacional de Grups Corals i Folklòrics de Pineda de Mar (del 24 de setembre a l’1 d’octubre), Clàssica de Vilassar de Dalt (del 25 de setembre al 27 de novembre), Festival Calella Rockfest (7 i 8 d’octubre), Cicle de Concerts d’Orgue a Cabrera de Mar (del 5 de novembre al 24 de desembre) i Setmana de Música Antiga de Mataró (durant el mes de novembre).


Hotel - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAquest article tracta sobre un tipus d'edifici. Vegeu-ne altres significats a «Hotel (joc)».\nUn hotel és un edifici planificat i condicionat per allotjar-hi les persones temporalment, i que permet als viatgers allotjar-s'hi, durant els seus desplaçaments. Els hotels proveeixen als i a les hostes serveis addicionals com un o més restaurants, piscines i guarderies. Alguns hotels tenen serveis de conferències i animen grups a organitzar-hi convencions i reunions.\nHotel Llao LLao, San Carlos de Bariloche (Argentina)\nEls hotels estan normalment classificats en categories, segons el grau de confort i el nivell de serveis que ofereixen. L'escala de categories està simbolitzada per un conjunt d'estrelles, que poden anar d'una a cinc; i que indiquen, de menor a major, el grau de qualitat de l'hotel.\n1 Tipus d'hotels\n1.1 Hotels familiars\n1.2 Hotels gastronòmics\n1.3 Hotels de convencions\nSón hotels que s'han dissenyat per a gaudir-los en qualsevol època de l'any i sovint estan situats a primera línia de mar. N'hi ha que disposen d'habitacions amples i còmodes, piscines, instal·lacions esportives, programes d'animació per a persones de totes les edats i una gastronomia on es pot trobar diferents plats de cuina internacional.\nEs caracteritzen per la seva oferta gastronòmica exclusiva que es presenta com la principal de l'establiment. La seva cuina és acurada i creativa amb influència internacional als seus restaurants, amb degustació de diferents estils culinaris i una variada selecció de vins.\nHotels de convencionsModifica\nS'han dissenyat amb l'objectiu de poder acollir convencions i reunions. Els salons de convencions i les sales de reunions d'aquests hotels es caracteritzen pels seus espais amplis i per estar equipats amb tots els mitjans tecnològics i humans per a celebrar-hi qualsevol mena d'esdeveniment.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Hotel\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hotel&oldid=26606466»\nDarrera modificació: 11 març 2021 a les 18:17\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 març 2021 a les 18:17.


33a Promoció: Ja són aquí les NOTES de l'examenet d'integrals: gaudiu-ne!\nPublicado por josep solé en 13:55\nJoseEnglish 1 de gener de 2009, a les 17:47\namb aixo no hi ha ki s'aclari xD\njosep solé 1 de gener de 2009, a les 19:10\nMira, Josep Mª, és molt senzill, molt més que resoldre les integrals. Si les meves informacions no s'erren, tu vius en el nº 28 d'un cert carrer de la bimilenària ciutat de barcelona. Anota bé: 28. Cerca el nº 28 a la llista i veuràs el següent: 28:7,5. Això vol dir exactament que has tret un set i mig.\njosep solé 1 de gener de 2009, a les 19:23\nHe comès una greu errada. "bimilenària" s'ha d'escriure bimil·lenària. Tanmateix, aquest aclariment ortogràfic no afecta la nota de dalt.


Convocatòria projectes artístics /Unzip 2021\nConvocatòria del programa d'Arts Visuals /Unzip (Ajuntament del Prat de Llobregat) per donar suport a la realització de projectes artístics vinculats al territori i a les seves comunitats amb una edició al voltant de la crisi climàtica.\nCatalunya, Agenda, Notícia, Convocatòries i premis, Arts visuals, Acció social, Medi ambient\nAquesta convocatòria, que promou l’Ajuntament del Prat de Llobregat a través del programa /Unzip Arts Visuals, vol donar suport al teixit creatiu local i a la realització de processos de creació col·laboratius i comunitaris que donin resposta als reptes actuals des de l’observació crítica i el context específic del Prat de Llobregat. L’objectiu és fomentar pràctiques artístiques transformadores que redefineixin el context local del Prat, generant vincles entre les persones del territori i les seves comunitats per tal que esdevinguin protagonistes dels seus processos de canvi i millora.\nEl context de crisi (sanitària, social, econòmica i política) generat per la pandèmia global ha posat de relleu la necessitat que les ciutats puguin explorar i trobar solucions als reptes globals i impulsar reflexions al voltant de la crisi climàtica. En coherència amb la Declaració d’Emergència Climàtica acordada recentment per l’Ajuntament del Prat, en aquesta edició la convocatòria posa el focus en els projectes de creació que abordin aquests reptes globals, impulsant la reflexió sobre les condicions culturals, educatives, socials, polítiques, econòmiques i ecològiques que ens envolten.\nS’adreça a creadors/creadores, agents culturals, educatius, socials i/o entitats de tot el territori català amb ganes de posar en marxa idees i projectes a través de metodologies i propostes artístiques en relació al territori i les seves comunitats. Poden plantejar-se des de disciplines i pràctiques artístiques específiques, des d’un enfocament híbrid i multidisciplinari, i/o incorporant diferents branques del coneixement.\nAl llarg de l’any es desenvolupen diferents projectes amb l’acompanyament dels centres i equips d’/Unzip, professionals d’àmbits diversos de la creació i agents de la ciutat, com ara tècnics/ques de l’ajuntament i artistes en formació.\nEls projectes es divideixen en les diferents modalitats de la convocatòria: Fotografia i societat, Art al barri, Audiovisual comunitari, Música i territori, Art i educació, Exposició (vinculada al laboratori artístic LAB LAIKA-artistes locals) i Projectes audiovisuals (artistes locals). La dotació és de 2.000€ (honoraris) i fins a 1.500€ (producció, excepte a la modalitat Projectes audiovisuals).\nLa dimensió de ciutat es treballa conjuntament a través de 3 trobades globals amb tots els agents que conclouen en la ConvoFest, festa de presentació de la convocatòria.\nS’ha organitzat un taller gratuït per al 16 d’abril, “Prepara el teu dossier d’artista”, amb la presentació comentada d’aquesta edició de la convocatòria, exemples d’altres edicions, i guia de construcció i exercicis pràctics per formalitzar un dossier.\n/Unzip és el dispositiu de suport i mediació que desenvolupa el programa d’Arts Visuals de l’Ajuntament del Prat de Llobregat amb l’objectiu de promoure i facilitar la pràctica artística contemporània a la ciutat des de dos eixos prioritaris d’actuació: el suport a la creació i la mediació. El programa s’activa des d’un conjunt de nodes, equipaments municipals i centres col·laboradors que conformen una xarxa (Centre d’Art Torre Muntadas, Centre Cívic Jardins de la Pau, Centre Cívic Sant Jordi-Ribera Baixa, Escola d’Arts del Prat, Centre Cívic Palmira Domènech i La Capsa).\nDates: Fins el 3 de maig\n> 16 d’abril, de 17.30 a 20h: “Prepara el teu dossier d’artista”, taller en línia i/o presencial vinculat a la convocatòria. Escola d’Arts del Prat. Ramón Llull, 12-16, 3r pis. El Prat de Llobregat (Barcelonès).\nConvoca: Unzip/ Arts Visuals (Ajuntament del Prat de Llobregat)\nMés informació, bases de la convocatòria i inscripcions: elprat.cat/convocatoria-unzip-arts-visuals


El Desert I Altres Palpitacions Del Nou Segle, D'Enric Balaguer, 16.12.16 Una Presentació De Luxe | Centre Cultural Castellut\nEl desert i altres palpitacions del nou segle, d’Enric Balaguer, 16.12.16 Una presentació de luxe\nEn l’espai reduït alhora que acollidor -i tan adient- de la biblioteca de Castalla va tenir lloc, el proppassat divendres 16 de desembre, la presentació del darrer llibre d’assaig d’Enric Balaguer, professor de Literatura Catalana de la UA.\nCom a introducció, Alba Asensi desgranà dolçament (de les cordes d’una reproducció d’arpa barroca) unes notes plàcides que semblaven materialitzar un temps pretèrit i ignot, ple de secrets. Alba va fer una pausa i llegí un fragment del llibre presentat, i era com si entràrem en un desert i en recorreguérem els seus misteriosos viaranys.\nAcabada la intervenció d’Alba, va prendre la paraula Irene Mira, que va fer una anàlisi encertada i interessant de El desert i altres palpitacions del nou segle. A més de parlar del llibre en conjunt, Irene se centrà en alguns dels setze assajos que conformen el volum, segurament els més reeixits. Irene va fer una introducció brillant de l’obra, com ja ens té acostumats.\nArribà finalment el torn de l’autor. Enric Balaguer ens va confiar alguns secrets i anècdotes de la publicació del seu llibre per l’editorial Gregal de Girona, com la curiosa gènesi del títol. Es referí a la necessitat que té d’escriure per a reflexionar sobre el món que l’envolta, sobre l’actualitat… I després entrà a comentar alguns assajos del llibre: “El darrer home que parlava català i altres malsons”, “El magnetisme del desert”, “Mercantilisme i humanitats”, “Ser feliç sempre ha estat una cosa molt estranya. L’escriptor, la depressió i el suïcidi”, “Eichmann, Douch i el mal”, “La caiguda d’Ícar o la indiferència dels altres”… Va fer al·lusió al postfaci que tanca el llibre, obra del prestigiós crític literari Àlex Broch.\nIrene Mira i Enric Balaguer van coincidir a ressaltar la importància i la necessitat de les Humanitats. En uns temps com els actuals, on allò que impera és el món de les finances i el mercantilisme, elements aquests deshumanitzadors, les Humanitats són un revulsiu, allò que permet crear individus lliures i crítics.\nEnric Balaguer és autor, entre altres, dels llibres Paper reciclat (Universitats valencianes,1995), Ressonàncies orientals (Edicions 3 i 4, 1999), Fulls de ruta (Institut Alacantí de Cultura, 2002), Contra la modernitat i altres quimeres (Pagès editors, 2002), La totalitat impossible (Generalitat Valenciana, 2006), La casa que vull, diari (2009), La vulgaritat i altres tribulacions dels nostres dies (Edicions 3 i 4, 2010).\nCentre Cultural Castellut – desembre 2016\nEl desert i altres palpitacions del nou segle, d'Enric Balaguer, 16.12.16 Una presentació de luxe\nArxius Selecciona el mes maig 2021 abril 2021 març 2021 febrer 2021 gener 2021 novembre 2020 setembre 2020 juliol 2020 juny 2020 març 2020 febrer 2020 gener 2020 desembre 2019 novembre 2019 octubre 2019 setembre 2019 agost 2019 juliol 2019 juny 2019 maig 2019 abril 2019 març 2019 febrer 2019 gener 2019 desembre 2018 novembre 2018 octubre 2018 setembre 2018 agost 2018 juliol 2018 juny 2018 maig 2018 abril 2018 febrer 2018 gener 2018 desembre 2017 novembre 2017 octubre 2017 setembre 2017 agost 2017 juliol 2017 juny 2017 maig 2017 abril 2017 març 2017 febrer 2017 gener 2017 desembre 2016 novembre 2016 octubre 2016 setembre 2016 agost 2016 juliol 2016 juny 2016 maig 2016 abril 2016 març 2016 febrer 2016 gener 2016 desembre 2015 novembre 2015 octubre 2015 setembre 2015 agost 2015 juliol 2015 juny 2015 maig 2015 abril 2015 març 2015 febrer 2015 gener 2015 desembre 2014 novembre 2014 octubre 2014 setembre 2014 agost 2014 juliol 2014 juny 2014 maig 2014 abril 2014 març 2014 febrer 2014 gener 2014 desembre 2013 novembre 2013 octubre 2013 setembre 2013 juliol 2013 juny 2013 maig 2013 abril 2013 febrer 2013 gener 2013 desembre 2012 novembre 2012 octubre 2012 setembre 2012 agost 2012 juliol 2012 juny 2012 maig 2012 març 2012 gener 2012 novembre 2011 agost 2011 gener 2010 abril 2008 maig 2007 abril 2005 març 2005 gener 2004 juny 2003 març 2003 octubre 2002 maig 2002 març 2000 març 1999 març 1998 gener 1998 novembre 1996 setembre 1996 maig 1996 març 1996 octubre 1995 juny 1995 abril 1995 març 1995 desembre 1994 novembre 1994 març 1994 febrer 1993 desembre 1992 octubre 1992 maig 1992 abril 1992 desembre 1991 octubre 1991 juliol 1982 març 1982 desembre 1981 maig 1981 març 1981 octubre 1980 abril 1980 febrer 1980 novembre 1979 octubre 1979 juny 1979 maig 1979 febrer 1979 desembre 1978 novembre 1978 octubre 1978 juny 1978 maig 1978 abril 1978 gener 1978 desembre 1977 novembre 1977 octubre 1977\nVicente Moreno: “Hem saldat el nostre compte”: Ascens a primera. El tècnic s’ha mostrat feliç...\nIsona Passola: “Jo a l'Acadèmia no he fet mai independentisme”: Entrevistar Isona Passola és una mica com presenc...\nI si miréssim més enllà de l’estat?: Un d’aquells dies convulsos en que tot eren juga...


FOTOS DE COBLES, ORQUESTRES I CONJUNTS DE CATALUNYA: ORQUESTRINA DE CABRILS\nOrquestrina de Cabrils, coneguda, precisament, amb aquest nom.\nLa foto es va fer als jardins de Can Quiroga, de Cabrils.\nL'havia fundat un temps abans un músic (fiscornaire) anomenat "Francisquet", estanquer del poble; quan va plegar va ser substituït per Joaquim Godo, de Mataró\nDarrere: Pau Avellà* ("Pau de Câ la Candida") [fiscorn], Pere Abril ("Pere de la Meta") [trompeta], Domènec Bargalló i Guillem [trompeta] i Joaquim Godo i Soler**[bombardí]\nDavant: Desconegut [bateria i clarinet], Josep Llinés [clarinet], Miquel Villà i Casanovas ("Miquel de cal Pato") [clarinet] i Francesc Tolrà i Ibran ("de cal Bové") [clarinet].\nAgraeixo a Jaume Tolrà, fill d'un dels músics, la informació ben precisa en quant als noms i l'any de la foto, així com la col·laboració, en el mateix sentit, de Laura Bosch, del Museu de Cabrils.\n* Tot i que ho he vist escrit "Abellà", tinc la còpia del sobre d'una carta que va enviar a la seva xicota quan estava al front, durant la guerra civil, on en el remitent ell mateix posa "Pau Avellà". Té al seu voltant una història trista, que explica molt bé Esther Masjuan en un treball escolar que et convido a llegir en aquest enllaç.\n** Joaquim Godo i Soler era bombardí solista a la Banda Municipal de Mataró, al mateix temps que integrant de la Cobla-orquestra Iluro, també de Mataró.\nPublicat per SUSQUEDA54 a 23:20\nEtiquetes de comentaris: CABRILS


Llibre sobre Epigenètica\nDoctor en Neurociències per la Universitat Autònoma de Barcelona (2010), feu la seva tesi estudiant els mecanismes neuroendocrins i epigenètics implicats en els aprenentatges aversius associats amb situacions d’estrès. Durant la seva etapa predoctoral feu diverses estades en altres laboratoris com a la Universitat de Bristol i a l’Institut de Neurociències d’Alacant. Entre el 2010 i el 2014, fou investigador postdoctoral Marie Curie a l’Institut Max Planck de Psiquiatria a Munic (Alemanya), on explorà els vincles moleculars entre la depressió i l’Alzheimer, així com la capacitat de diverses molècules de prevenir i/o endarrerir la malaltia d’Alzheimer. Durant aquesta estada fou clau en la creació i l’estructuració de la Societat de Científics Espanyols a Alemanya (CERFA), que presidí durant gairebé tres anys.\nDoctor en Neurociències per la Universitat Autònoma de Barcelona (2010), feu la seva tesi estudiant els mecanismes neuroendocrins i epigenètics implicats en els aprenentatges aversius associats amb situacions d’estrès. Durant la seva etapa predoctoral feu diverses estades en altres laboratoris com a la Universitat de Bristol i a l’Institut de Neurociències d’Alacant. Entre el 2010 i el 2014, fou investigador postdoctoral Marie Curie a l’Institut Max Planck de Psiquiatria a Munic (Alemanya), on explorà els vincles moleculars entre la depressió i l’Alzheimer, així com la capacitat de diverses molècules de prevenir i/o endarrerir la malaltia d’Alzheimer. Durant aquesta estada fou clau en la creació i l’estructuració de la Societat de Científics Espanyols a Alemanya (CERFA), que presidí durant gairebé tres anys. També és membre fundador de la Marie Curie Alumni Association (Brussel·les).\nAl 2015, retrorna a Barcelona per coordinar els projectes de neuroepigenòmica al laboratori del Dr. Esteller, a IDIBELL (Barcelona), on focalitza la seva recerca i la del seu equip en demències i la síndrome de Rett. Des del 2016, es investigador principal de l’Escola de Neurociència i Salut Mental de la Universitat de Maastricht (Països Baixos), on investiga les alteracions epigenètiques primerenques de l’Alzheimer. Actualment desenvolupa la tasca de d'Ajdunt a la Direcció Científica i Cap de la Unitat de Talent a IDIBELL.\nEn l’àmbit de la divulgació científica, és organitzador dels esdeveniments "Science+". Ha estat membre de la Comissió de Joves investigadors de la Societat Espanyola de Neurociència, i organitzador del "Young Neuroscientist Symposium" i del "Career Development Session" del 2015. Actualment es Vocal de Comunicació de la Societat Catalana de Biologia. És autor en el bloc Mapping Ignorance (de la Càtedra de cultura científica del País Basc) i té un bloc a Investigación y Ciencia. A més de ser autor més de 20 articles científics i revisions, ha escrit 2 capítols de llibres científics i és coautor de 2 llibres de divulgació per a la revista National Geographic.


Detenen el turista apunyalat per violència masclista\nEl turista ferit per dues ganivetades, detingut per violència masclista\nLes ferides, al pit i a la cuixa, les hi va propinar la seva dona, després de rebre una pallissa i en defensa pròpia\ndivendres, 20 de juliol 2018 - 16:50h | Actualitzat a 20/07/2018 17:58h\nNou gir en la història de l'home francès ferit per dues ganivetades a Cambrils. Si la versió inicial de la suposada víctima, plausible però poc probable, era que l'havien ferit a l'Ametlla de Mar i havia fet cap, a peu, a la comissaria dels Mossos de Cambrils, ara, després de diverses investigacions, s'ha sabut que es tracta, en principi, d'un episodi de violència masclista.\nSuposada proesa i declaracions inconexes\nDescartada la proesa —caminar 30 quilòmetres estant ferit, de l'Ametlla fins a Cambrils— i seguint la línia de la presumpta baralla matrimonial, els Mossos d'Esquadra han determinat que el cas, ara per ara, respon a un possible delicte de violència de gènere.\nDefensa pròpia en una casa de lloguer a Cambrils\nSegons han explicat les autoritats policials, les ferides de l'home les hi hauria propinat la seva dona, també francesa, en defensa pròpia i després de rebre una pallissa en una casa cambrilenca de lloguer, on passaven l'estiu. La dona, per la seva part, també hauria explicat als Mossos d'Esquadra que aquesta situació no era pas nova i que patia, sovint, violència i maltractaments.\nLa policia catalana, arran d'aquestes noves informacions, ha detingut el turista francès que, a hores d'ara, es troba aïllat en una habitació de l'Hospital Sant Joan de Reus, on es recupera de les ferides rebudes a la cuixa i al pit.\nArrestat a l'Hospital Sant Joan de Reus, ahir dijous\nL'arrest es va produir ahir dijous, 19 de juliol, al vespre i, un cop rebi l'alta, el presumpte maltractador haurà de declarar davant d'un jutge. La investigació continua oberta per tal d'aclarir, realment, què va passar.\nUna dona pot passar fins a deu anys entre reixes per clavar el taló d'una sabata a l'ull d'un home en una baralla que va passar l'any 2010, a l'Aldea, a la comarca del Baix Ebre. L'agressió, greu, va fer que l'home perdés la visió total d'un ull.\nHospital Sant Joan de Reus agressió Violència domèstica Mossos d'Esquadra Cambrils


Els Polígons industrials de la Pobla de Vallbona rebran una injecció de 535.000 euros per millorar la competitivitat - Noticias CAMP DE TURIA\nLa Pobla de Vallbona invertirà més de 535.000 euros en la modernització dels seus polígons industrials. El consistori ha obtingut una subvenció de l’Institut Valencià de Competitivitat Empresarial que es farà càrrec del 82% de les inversions del municipi.\nE definitiva, són un total de 442.647 euros amb què l’IVACE col·laborarà en la millora de la competitivitat dels polígons industrials de la localitat. A la Pobla hi ha quatre àrees industrials i l’ajuntament preveu que totes disposen dels serveis bàsics.\nAmb aquestes inversions es dotaran tots els polígons industrials de la Pobla de Vallbona amb uns serveis que permeten la seua competitivitat i servir de focus d’atracció de noves empreses que fomenten la creació de llocs de treball.


P3 Manyanet Les Corts: de gener 2015\nPublicat per Blog P5 a 2:02 Cap comentari:\nCom ja sabeu ens ho passem d’allò més bé fent entusiasMAT. Aprenem matemàtiques tot manipulant i jugant.\nAquesta setmana hem treballat el número 3. Un número força difícil, però molt divertit perquè té dos panxes!!\nL’hem fet de diverses maneres; amb plastilina, amb retoladors de colors i l’hem traçat a l’aire.\nEns ha costat una mica, però amb l’ajuda de les nostres mestres ho hem aconseguit!!\nPublicat per Blog P5 a 3:41 Cap comentari:\nEscala de Braquiació!\nAquest any comencen a treballar l'escala de braquiació i des de l'escola estem molts contents de com està resultant, ja que els nens estan agafant la dinàmica.\nD'aquesta manera treballem l'expansió de la caixa toràcica i aconseguim un millor desenvolupament i maduració de pulmons. Per tant, més oxigen pel cervell afavorint els aprenentatges.\nA l'aula de braquiació només hi anem uns quants nens a la vegada, no tota la classe alhora ja que sinó seria un desastre! La senyoreta ens ajuda a agafar-nos a la barra i, si ho necessitem, també ens ajuda a anar passant l'escala.\nMireu, mireu que bé ho fem!!


rba salut i gestió: Reculada significativa: el Consorci Sanitari de Lleida, a la “paperera de la historia”\nReculada significativa: el Consorci Sanitari de Lleida, a la “paperera de la historia”\nUn departament de Salut sense un projecte clar per la sanitat catalana, cedeix a les pressions de la CUP.\nEls lleidatans són els grans perdedors d’aquesta desgraciada historia\nVa ser a finals del mes de febrer de 2014, quan el govern de la Generalitat va encarregar al CatSalut un estudi per la creació d’un consorci sanitari a Lleida que aglutinés en una sola entitat pública, els recursos sanitaris públics d’una bona part de les comarques lleidatanes. Es tractava de crear un consorci públic que incorporés l’atenció primària gestionada per l’ICS, l’Hospital Arnau de Vilanova gestionat també per l’ICS, els hospitals de Tremp i Santa Maria de Lleida gestionats per GSS (empresa pública de gestió de serveis sanitaris), algun centre d’atenció primària gestionat per la mateixa empresa pública, i l’Institut de Recerca Biomèdica lleidatà.\nEl conseller Comin envia al consorci sanitari de Lleida\na la "paperera de la història"\nDes del primer dia de l’anunci de creació del consorci les protestes contra el que s’anomenava “privatització de la sanitat” a Lleida es van anar generalitzant, sent assumides a més de pels antisistema locals per els sindicats i determinats partits polítics, algun dels quals està avui en dia en el govern de la Generalitat. Mica en mica es va anar generant una dinàmica de rebuig a un projecte que només hauria portat beneficis a la salut dels lleidatans atès que hauria permès fer més eficient l’ús dels diners destinats a Lleida, i aquesta major eficiència s’hauria traduït en una major qualitat assistencial i una cartera de serveis més àmplia pels ciutadans de Ponent, que haurien vist reduir els trasllats a Barcelona per atendre determinaties patologies.\nÉs cert que el projecte va topar des del primer moment amb una molt mala comunicació per part del CatSalut lleidatà sobre què es pretenia fer, com es volia fer, i quines en serien les seves avantatges, i quan es va voler recuperar el protagonisme en l’espai comunicatiu ja era massa tard doncs els contraris al projecte ja havien sembrat el virus del dubte entre la població, i les acusacions de privatització sovintejaven. Va arribar un punt en el que era impossible raonar mínimament i adonar-se que la suma de diverses entitats públiques mai podia tenir com a resultat una entitat privada. Tan senzill com això, però a la vegada tan complex de assumir-ho quan molts ja s’havien alineat prèviament en les posicions de denúncia contra la privatització. Certament la postura d’algunes entitats lleidatanes al voltant d’aquest consorci sanitari demostra molt clarament allò de que “rectificar és de savis”.\nDes de llavors ençà, el projecte havia quedat com somort, adormit si es vol, esperant que la conjuntura política que està vivint el país es normalitzés permetent que el seny fes novament acte de presència en els decisions públiques. Aquesta situació d’hibernació, havia superat fins i tot el complicat tràngol de la investidura del nou president de la Generalitat. Els cupaires havien acceptat investir Puigdemont a canvi de la retirada d’Artur Mas (enviant-lo a la paperera de la història segons la CUP) i de garantir l’estabilitat del govern al Parlament, acceptant que el projecte de consorci sanitari a Lleida, quedés com a això: un projecte. Finalment aquest estat letàrgic s’ha vist alterat aquesta setmana passada quan el nou conseller de Salut en una visita a l’Hospital Arnau de Vilanova lleidatà ha anunciat que el projecte de creació d’un nou consorci a Lleida quedava definitivament enterrat.\nAnul·lar la creació d’aquest consorci significa no tenir projecte territorial per part del conseller de Salut. És sabut que el model sanitari català té moltes virtuts i entre elles la proximitat que és una qualitat molt valorada pels ciutadans. Tenir un hospital a 50Km., com a molt lluny és certament un privilegi. Accedir a un sistema d’una alta qualitat assistencial és una garantia per la ciutadania. Comptar amb professionals de primer nivell dona tranquil·litat als usuaris del sistema. Tanmateix el model sanitari català té un dèficit important pel que fa a la governança del sistema en el territori. El govern tripartit havia assajat amb els governs territorials del sistema, tot i que el model no s’ha consolidat. El que està clar és que cal un model de governança en el territori que no passa per les delegacions territorials del departament de Salut, sinó que calen sistemes organitzatius basats en el compromís amb el territori i els seus interessos. Els consorcis públics territorials, que integrin tota l’assistència pública d’un territori, podrien ser una bona solució, si els polítics entenguessin que això no és privatitzar, ni és corrupció, ni significa tampoc beneficiar els interessos de la privada.\nPerò el que és realment important és tenir un projecte, saber a on vols conduir la sanitat del país, defensar un model raonable que com a mínim permeti salvar les qualitats del model actual. El que no pot ser és que un conseller i un govern es dediquin a desmuntar el que s’ha fet, sense oferir res millor a canvi. Això equival a no tenir projecte, i a deixar meridianament clar que no es sap on es vol anar. Dona la impressió que l’únic que es pretén es acontentar a uns socis al Parlament, posant en risc al sistema sanitari, a canvi d’un vot favorable a un pressupost que pel que fa a sanitat tampoc és un pressupost per tocar campanes; una frivolitat molt en la línia de l’actual conseller de Salut.\nSi no saps on vols anar, no trobaràs cap camí que t’hi porti...


Darrers dies per inscriure-us al #SantJordiAlsAteneus – FAC – Federació Ateneus Catalunya\nHome / All Posts / 2021 / Darrers dies per inscriure-us al...\nDarrers dies per inscriure-us al #SantJordiAlsAteneus\nPublicat07/04/2021 | Categoria 2021, noticies, Notícies\nLa FAC, conjuntament amb la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural de la Generalitat, fa una crida als ateneus perquè organitzin activitats de cultura popular per la Diada de Sant Jordi, com una mostra dels primers indicis de reactivació després de l’aturada provocada per la crisi sanitària actual de la COVID-19. Des de la Direcció General de Cultura Popular, s’ha engegat aquest pla amb l’objectiu de reactivar l’activitat, sempre respectant les restriccions sanitàries vigents, i oferir solucions davant la incertesa per mantenir estructures de funcionament.\nLa FAC s’ha compromès amb la Generalitat de Catalunya per demostrar al país que els ateneus som uns dels principals referents de la cultura popular i és per això que cal fer un esforç especial, com a moviment actiu i participatiu que som, per convertir aquest Sant Jordi en una veritable festa promovent activitats a través de les diverses seccions (cors, bastoners, esbarts…), ja sigui amb grups propis o treballant en xarxa amb grups pròxims.\nLa cultura popular, una de les més colpejades per la pandèmia, mou a Catalunya un gran nombre d’associacions, persones associades, persones treballadores abocades al sector i genera un important impacte econòmic vinculat al treball del voluntariat. Per tal de donar la màxima visibilitat a aquesta iniciativa, la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural de la Generalitat, recollirà el llistat d’activitats promogudes pels ateneus amb els espais i horaris específics per difondre-ho a través d’una nota de premsa als mitjans de comunicació, així com a través de la seva web i l’Agenda Cultural sota el títol “La cultura popular celebra Sant Jordi als Ateneus”. En aquest sentit, s’ha creat l’etiqueta #SantJordiAlsAteneus perquè les entitats vagin generant imatges per compartir a les xarxes durant la jornada.\nPer inscriure les vostres activitats de cultura popular per Sant Jordi, heu d’omplir aquest FORMULARI abans del 11 d’abril.


Ja saps com fer un bizum? - Parlem\nOblida’t dels diners en efectiu o de les transferències quan et toca dividir despeses entre amics, companys de feina o pares d’una escola; un paga i la resta fa Bizum. Paga la teva part del sopar, de la subscripció de Netflix, del pastís de l’aniversari del teu fill o d’altres despeses compartides en la teva vida quotidiana. Tan sols necessites el mòbil i pocs segons per saldar comptes. Fer un Bizum vol dir enviar i rebre diners a l’instant, sense necessitat de número de compte.\nBizum és la solució a les transferències bancàries. Gràcies a aquesta eina ja podem realitzar una transferència online sense comptes bancaris, sense targetes de crèdit o sense qualsevol altra informació bancària. Bizum t’estalvia molt de temps i, per això, està revolucionant les transferències.\nNo només pots enviar diners, sinó també rebre’n. Bizum és una manera ràpida, còmoda i, sobretot, segura d’enviar i rebre diners amb el mòbil. La comoditat és que et permet enviar i rebre diners només amb el número de telèfon de l’altra persona per fer la transferència online.\nA més d’enviar diners a una altra persona, Bizum també permet fer donacions a una ONG o pagaments a botigues en línia que hi té associades. Es preveu que aquesta eina incorpori nous serveis en el futur, ja que s’actualitza regularment.\nLa majoria de bancs ja disposen d’aquesta eina, que és d’ús senzill i universal. Per utilitzar-la, només t’has de descarregar l’aplicació mòbil de la teva entitat bancària i allà podràs cercar l’opció “enviar i rebre diners amb Bizum” per activar el servei.\nUn cop fet això, per enviar diners només hauràs de tenir la persona receptora afegida a la teva agenda de contactes del mòbil per tal que pugui rebre la transferència en qüestió de segons.


Els dies 1,2 i 3 de juliol torna el Festival Al Carrer de Viladecans! - Escena Familiar\nEls dies 1, 2 i 3 de juliol torna el Festival al Carrer de Viladecans, una cita imprescindible de les arts escèniques de carrer! Circ i animació, dansa, instal·lacions, música, espectacles itinerants… i moltes sorpreses més!\nEl Festival, que enguany celebra ja la seva 33a edició, proposa una oferta àmplia i variada oferta d’espectacles per a tots els públics, entre els quals destaquen, per exemple, l’espectacle de clown “Off” o l’itinerant “La Gran Família” de la Cia. Fadunito, la instal·lació “L’Andromina” de la Cia. Katakrak, l’itinerant “Aquil·les” de la Cia. La Fam o “Kujira” de la Cia. del Centre de Titelles de Lleida.\nUn ampli ventall de propostes pensades perquè tothom pugui gaudir i els carrers i places de Viladecans es tenyeixin d’ambient festiu!\nPots consultar en aquest enllaç tota la programació i últimes novetats del Festival.


L'Etnogràfica | 27 novembre: XERRADA Feminismo Romaní\nPosted at 20:01h in Activitats, Feminismes interseccionals, Gènere\tby\tadmin 0 Comments\nUs convidem a la xerrada “Feminismo Romaní“, que correrà a càrrec de Maria José Jiménez Cortiñas, ‘Guru’; activista, professora, treballadora social i presidenta de Asociación Gitanas Feministas por la Diversidad.\nEs tracta d’una ocasió per conèixer d’aprop l’Associació (qui són, en quin moment i per què va nèixer, què fan i com ho fan), així com les bases del seu feminisme, el seu posicionament davant el feminisme payocentrista i les conseqüències que aquest posicionament comporta a tots els nivells (polític, social, mediàtic).\nFinalitzarem la trobada amb un debat/diàleg sobre l’estatus polític de la causa gitana en Espanya i Europa.\nLa xerrada es durà a terme el proper dimarts 27 de novembre a les 19:00 a la Sala Vallespí (2ª planta) de La Bonne, Centre de Cultura de Dones Francesca Bonnemaison.\n* Aquesta és una activitat oberta que es duu a terme dintre de la programació del curs “Més enllà del Gènere: Incorporem la perspectiva Interseccional” (3ª edició), que forma part del projecte “Intersecciona”, amb el suport d’Obra Social La Caixa i l‘Ajuntament de Barcelona.


La reacció dels jugadors de futbol arran de la suspensió de les lligues - Canal 10 Empordà\nLa reacció dels jugadors de futbol arran de la suspensió de les lligues\nEls jugadors del FC l'Escala accepten que la millor manera per combatre el coronavirus és aturar l'esport per evitar el contacte amb altres persones. El que ara és una incògnita és la data del retorn a la competició regular. No saben tampoc quan podran començar la pretemporada per preparar el pròxim curs.\nDes del 8 de març que el primer equip del FC l'Escala que no juga. Farà ja 2 mesos. La Federació Catalana de Futbol encara no ha decidit si la temporada quedarà nul·la o si hi haurà ascensos i descensos. El que està clar és que el vestidor blaugrana està tranquil perquè estava classificat a la novena posició del grup 1 de la Primera Catalana. Els de Sepu accepten que l'esport s'hagi hagut d'aturar per l'estat d'alarma.\nSegurament que les pròximes notícies del primer equip de futbol seran altes, baixes i renovacions.\nPel que fa als juvenils, dirigits per Botxi Minic, aquest any estaven signant una de les millors temporades. Havien aconseguit vuit victòries consecutives. Eren tercers de la Primera Divisió del grup 13 amb 47 punts, mateixa puntuació que segon classificat Peralada. El líder Banyoles era a 4 punts. Dins el vestidor s'havia format una gran família. Sap greu que tot hagi acabat així perquè per molts d'ells era l'últim any en la categoria juvenil.\nI en relació a la base, es troben a faltar les celebracions dels gols dels més petits i com els pares aplaudeixen efusivament. Els joves han vist tallada la seva progressió. Segur que els jugadors del futbol base troben molt a faltar els entrenaments amb els seus companys.\nLes instal·lacions del club segueixen tancades. Cap entrenador, cap jugador ni cap pare... Hi regna el silenci absolut. La pregunta és: fins quan?\nL’Ajuntament de l’Escala repartirà 2.000 mascaretes


Tiny Books: crea un llibre amb les teves converses de Whatsapp | Betes i Clicks - desenredant la xarxa\nTiny Books: crea un llibre amb les teves converses de Whatsapp\ngen 29, 2015 • 10:48 am No hi ha comentaris\nAvui en productes 2.0 que no sabies que necessitaves us portem un invent creat a Barcelona i que promet el somni de guardar per a la posteritat tots aquells diàlegs romàntics, divertits, absurds o mundans que has mantingut a través de l’app de missatgeria Whatsapp. Tiny Books et permet conservar per sempre les teves converses i tenir-les a mà en format de llibre a partir de 14,95€.\nEl procediment és molt senzill: només cal que exportis la conversa escollida (a la seva web trobaràs instruccions per a fer-ho segons el teu model de smartphone). De fet aquest és un procediment que pots fer sempre, i arxivar-les en format.txt. Si vols crear-ne un Tiny Book, l’envies per correu a la seva adreça i llavors rebràs un enllaç per a poder editar-ne la versió llibre (i eliminar els comentaris poc interessants o que vulguis censurar) abans d’enviar-la a impremta.\nPots crear un Tiny Book a partir d’una conversa entre dues persones o d’un chat de grup, i no patiu, encara que sigui un grup d’aquells que t’hi has de dedicar totes les hores laborals per a seguir-lo, els llibres poden tenir fins a un màxim de 3.500 pàgines, dividits en diversos volums (WTF?!). El preu varia en funció del nombre de pàgines i es poden encarregar diverses còpies amb descompte d’una mateixa conversa.\nDiuen que la idea va sorgir quan van veure una persona transcribint a una llibreta els seus missatges. Conec una persona que documentava amb paper i boli els missatges de la seva recent parella. Personalment, en el seu moment vaig pensar que tenir 15 anys és una època màgica i plena d’absurditat, però aquests emprenedors hi van saber trobar una idea de negoci genial i els felicito. Ara estan estudiant extendre-ho a altres serveis com les converses de Facebook o d’SMS.\nSe m’acut que podries fingir una conversa i crear un relat de ficció fantàstic fent servir aquest mètode. De fet si no fos perquè tinc feina ja sé què em podria passar el cap de setmana fent! També, com proposen ells pot ser un bon regal de Sant Valentí (o de Sant Jordi?), sobretot si sou una parella relativament recent i podeu documentar la seducció i la vostra història d’amor a través del chat i els emoticons. Si tot el que teniu són indicacions de que s’ha acabat el paper de WC i discussions de a veure qui pot passar pel super avui, potser no seria el regal més indicat.\nVés aquí i comença el teu Tiny Book. Per a que després diguin que els llibres han mort! 😉\nBetes i Clicks TV: missatgeria instantània, Whatsapp, Telegram i altres alternatives\nAprofita les rebaixes a Betes i Clicks Shop: els accessoris per als teus gadgets més originals\nTags: llibres, regals, whatsapp\nAnteriorParticipem al Debat sobre la Catalunya Digital organitzat pel diari ARA #DebatCatDigital SegüentLa Dieta Digital de Josep M. Ganyet @ganyet


Nom: MOLÍ DE GRA\nLocalització: Arbeca - Partida Colomers (el pedruell) (Garrigues)\nConjunt edificat de pedra i arrebossat que està conformat pel molí pròpiament dit i una altra construcció adossada, coberta amb volta de canó i que servia per a deixar-hi l'animal que transportava el gra.\nEl molí està pràcticament enderrocat, només conserva part dels murs de pedra de mides diverses. Per la seva estructura, sembla ser que estava cobert a una vessant. La construcció annexa té una coberta plana, exteriorment feta de fang i pedra. A l'interior la coberta és una volta de canó, sostinguda per parets gruixudes. L'accés es fa per un arc rodó fet amb carreus.\nEl molí formava part d'un complex agrícola anomenat "Fondo la coma" que es nodria de l'aigua del Femosa i funcionava aprofitant-ne un salt. L'aigua era recollida en un embassament, a nivell superior, darrera del molí. Des d'aquest molí, l'aigua seguia el desnivell del terreny fins a trobar un segon molí que actualement també resta destruït.