Albergo dell'Oca Pescocostanzo Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nAlbergo dell'OcaVia Santangelo In Piazza, 16, Pescocostanzo, Pescocostanzo, Itàlia, 67033 - Veure al mapaExcel·lent8,7Basada en132comentarisAlbergo dell'OcaVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotosExcel·lent ubicació 9,5Veure al mapa9,5Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Albergo dell'Oca està situat idealment a Pescocostanzo; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Albergo dell'Oca, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, bar, caixa forta, servei de llançadora. L'ambient de Albergo dell'Oca es reflexa en cada habitació. calefacció, telèfon, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Pescocostanzo, el Albergo dell'Oca és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióbarnussosneveraarticles de tocadorcalefacciótelevisió de pantalla planaassecador de cabellempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Fes esport | Salut i Esport | Gent Gran | Ajuntament de Barcelona\nCamina i descobreix Barcelona\nPrograma Activa't als parcs de la ciutat\nL'exercici físic és fonamental per a mantenir-se en forma i gaudir d'una bona qualitat de vida. Els polisportius municipals ofereixen descomptes i una àmplia programació d'activitats dirigides. Les modalitats esportives disponibles són molt variades. A més de les ja tradicionals –natació, fitness- hi podeu trobar:\nAiguagim: és la gimnàstica aquàtica. Dins de l'aigua podem fer els mateixos moviments que fem fora, però d'una manera més lenta i controlada, evitant el risc de lesions. L'Aiguagim està indicat per a totes les edats, i ajuda a corregir postures, disminueix els dolors musculars, afavoreix la relaxació i la respiració...\nTai-xí: considerat com un estil d'art marcial però també com un art de meditació en moviment, el Tai-xí és una forma d'exercici ideal per a la gent gran. Entre les seves moltes propietats, ajuda a millorar l'artritis, el reumatisme i la circulació, fa millorar molt el sentit de l'equilibri i també ajuda a relaxar-se.\nChikung: Una altra disciplina, molt comuna en la medicina tradicional xinesa. Consisteix en una gran varietat d'exercicis suaus, lents i relaxats, que es coordinen amb la respiració natural. Els beneficis en la salut es noten en les articulacions, en el trànsit intestinal, la flexibilitat...\nIoga: aquesta disciplina mil·lenària cada vegada té més adeptes a Occident. La combinació de postures i el control de la respiració comporten beneficis molt variats. Practicat de manera suau, el ioga és molt indicat per a la gent gran, per tonificar l'organisme, estimular la relaxació, controlar problemes de salut i emocionals... Una excel·lent manera de mantenir forts el cos i la ment.\nEn cada centre esportiu municipal us podran informar de l'oferta d'activitats i els seus horaris. Consulteu la llista de centres esportius municipals.\nAltres oportunitats per a fer exercici:\nPrograma Activa't: sota aquest nom s'agrupen un conjunt de sessions d'exercici físic i de salut que es fan als parcs del Clot, la Guineueta, la Primavera i Joan Miró. Inclouen sessions de tai-txi i de txi-kung, així com caminades suaus i fins i tot exercicis de memòria. Consulteu els detalls del programa\nBarnatresc: L'Associació d'Entitats Excursionistes del Barcelonès i l'Institut Barcelona Esports promocionen la pràctica de senderisme urbà a través del programa Barnatresc. Es tracta de caminades per la ciutat, amb una longitud d'uns 12-15 km amb suport logístic i aptes per a totes les edats. Consulteu les properes activitats.


Olga Tokarczuk i Peter Handke, premis Nobel de Literatura La República\nRecuperem la ressenya que vam publicar en motiu de l’aparició de ‘La gran caiguda’ de Peter Handke, editat per Raig Verd l’any 2014\nRamon Moreno 10/10/2019\nPeter Handke és un dels autors actuals que més es poden definir com a nítidament europeus. Probablement la seva ubicació geogràfica, el seu naixement a Griffen, a la zona fronterera austríaca i la seva condició de viatger impenitent hi tenen molt a veure. Amb una amplíssima bibliografia, d’ençà el primer llibre publicat el 1966, l’editorial barcelonina Raig Verd publica ara en català un dels seus llibres del 2011, La gran caiguda.\nLa imatge de Handke ha estat vinculada a la polèmica de sempre. Li agrada la disputa, tot i que a voltes no l’ha pogut controlar i se li ha escapat de les mans, cosa que li ha provocat un gran desgast personal i, de retruc, literari. Les seves manifestacions en suport dels serbis durant la guerra dels Balcans (“els serbis són encara més víctimes que els jueus”), amb la defensa del règim a Un viatge d’hivern als rius Danubi, Sava, Morava i Drina, o justícia per a Sèrbia (1996) i, sobretot, la seva presència al funeral del genocida Milosevic, en el que, a més, hi va participar amb un discurs, li van causar molts maldecaps i una furiosa oposició arreu, tot i que ho vulgui amagar amb el clàssic de la mala interpretació (“Cada cop que obro la boca [sobre el tema de Milosevic] m’atribueixen paraules i intencions que mai he expressat. Estic fart d’això”), i amb un posicionament també molt clar sobre la matança de Srebrenica (“el pitjor crim contra la humanitat a Europa després de la Segona Guerra Mundial”). Però en fi, probablement aquesta vessant polèmica li acabarà costant el premi Nobel, que difícilment li concediran, com a mínim, de moment, tot i la consistència evident de la seva obra.\nEn tot cas, Peter Handke és un grandíssim escriptor amb obres referencials com La curta carta per al llarg comiat (1972) , Assaig sobre el juke-box (1990) o Assaig sobre el dia aconseguit (1991). Ha conreat molts estils literaris, de la narració a l’assaig i, també, el teatre. En català la seva obra ha estat poc traduïda, amb algunes peces de teatre publicades, l’any 1988, per l’Institut del Teatre i agrupades amb el títol d’ Insults al públic i altres peces parlades; i, l’any 1984, per Edicions del Mall La cavalcada sobre el llac de Constança. En narrativa, Edicions 62 va editar l’any 1975 La por del porter davant el penal, avui exhaurit. Per això cal rebre ara com un fet notable i destacat la publicació de La gran caiguda.\nA La gran caiguda, Handke ens explica la història d’un dia en la vida d’un actor retirat de la interpretació, a punt per a rebre un reconeixement, i que es passeja per una ciutat que li és propera. Del matí al vespre, el protagonista circula dels afores, a on s’ha llevat a casa d’una amiga per la que no sembla manifestar gaires sentiments, fins al cor de la ciutat, en un recorregut decidit i, com és habitual en l’escriptura de Peter Handke, molt reflexiu. És alhora un viatge físic pels camis, carrerons i carrers de l’arquitectura urbana, però també un viatge interior per la seva pròpia vida, la seva realitat professional, els seus fracassos, la seva solitud. Es troba un seguit per personatges més o menys característics i escenes més o menys quotidianes. Com en molts dels llibres de l’autor austríac el protagonista és un antiheroi que ens sedueix, inconformista amb ell mateix. Soledat, incomunicació, desconcert, recerca, passar comptes amb la pròpia existència… Handke analitza el comportament humà amb un llenguatge directe, clar, elegant, donant més importància a la forma que al fons. La literatura de Handke està feta per a fer gaudir al lector. Handke és exigent amb el que escriu i alhora reclama exigència al lector. Gran, gran literatura. La gran caiguda és, sens dubte, un dels millors llibres publicats els darrers temps a casa nostra.\n‘La gran caiguda’. Peter Handke. Traducció de Marta Pera. Raig Verd Editorial. Barcelona, 2104. 172 pàgines, 18,00 €


Cava Arís Casanoves | Mapes de Patrimoni Cultural\nCava Arís Casanoves\nCava Arís Casanoves Rubí\nC/ Pintor Murillo 76, 79 i 80. 08191-RUBÍ Tel. 936998047\nRef. cad.: 14602DF1993N\nL'edifici ocupa tres casals del carrer Pintor Murillo, núms. 76, 79 i 80, amb la façana mirant al nord. El casal del núm. 80 té sortida, pel sud-est, al carrer de Cal Príncep, mitjançant un petit jardí. En altura, podem distingir tres parts: en primer lloc els baixos, que són la zona industrial i comercial de l'edifici, en segon lloc, tres pisos i un àtic, que corresponen a vivendes, i finalment, una part soterrani, a 10 m. de profunditat, que constitueix la cava. Cada casal es pot subdividir en tres zones: la nord, que té sortida al carrer Pintor Murillo, la sud, que és la més allunyada del carrer, i una de central, entremig de les altres dues. Les tres zones sud estan unides, formant un sol àmbit, el qual està destinat als processos inicial i final de l'elaboració del cava: titatge, degollament, expulsió dels pòsits, dosatge, addició de licor d'expedició i tapat. Les tres zones centrals també es troben unides, formant un únic àmbit, que correspon a l'espai destinat a la venda de cava. La zona nord té una funció diferent segons el casal a què correspon: 1, casal núm. 80, allotja 5 tines subterrànies i a la superfície dotze ortoèdriques, numerades i decorades amb rajola vidrada, les quals estan situades al llarg de la paret est. Al mur oest hi ha l'entrada de l'escala que baixa a la cava; 2, casal núm. 78, ocupat per una oficina i dos magatzems; 3, casal núm. 76, garatge dels vehicles automòbils de l'empresa. La cava presenta dos accessos: l'escala del casal núm. 80 i un muntacàrregues instal·lat a un pou que es situa al centre del casal núm. 78 i que serveix per fer el transport interior del cava. D'aquesta zona de cava destaquen les tres petites galeries a sud, est i oest, i la galeria principal de les caves, que s'estén cap al nord, així com un pou d'aigua, a més d'altres estructures i dependències. La major part de l'edifici està cobert per terrats de rajola, presentant una petita part de teula. Les parets són de tàpia i maó arrebossats a la façana. La cava es d'obra vista de maó, i la volta és d'arc rebaixat (INVENTARI, 1999) . Al pati que hi ha donant al carrer de Can Príncep i a l'interior de les caves hi ha una interessant col·lecció de maquinària per a feines agrícoles i d'indústries de transformació derivades de l'agricultura, així com elements propis dels treballs d'obtenció i transformació del vi, com bombes de transvasar vi, o una premsa amb la seva biga de fusta, per exemple.\nEntre els anys 1880 al 1884, Anton Aris i Termes va fer-se construir una casa de tres casals i cellers, al carrer Pintor Murillo núms. 76-80, que passaria a ser habitatge i lloc de treball. L'any 1950, els seus besnéts, Lluís, Antoni i Rosa Aris Casanovas, van iniciar-hi la producció de cava. Entre els anys 1953 i 1955, es construïren les galeries de la Cava, que actualment existeix sota l'esmentat immoble. A l'entrada de la cava, i al mur de la dreta, hi ha una placa commemorativa de la seva construcció, amb la data de 1955.\nBEL I CANO, Pere A. (2001) Façanes i elements urbans històrics de Rubí, a protegir. Projecte de treball a presentar a la Taula de Patrimoni, Full mecanografiat. CASTELL, EL (inèdit). 1998. Llistat de patrimoni industrial al confirmar, Document mecanografiat, 1998 CASTELL, EL (1999). Llistat de patrimoni industrial, Rubí, El Castell-Ecomuseu urbà. Document mecanografiat, 1999. INVENTARI (1999) Inventari del Patrimoni Industrial de Catalunya, Museu Nacional de Ciència i Tècnica de Catalunya.


BLOG DE L'ASSUMPTA: L'escola, en català!\nLa immersió lingüística és la única esperança per a la supervivència del català\ni l'única via per assegurar la cohesió social del país.\nSi ara acatem, estarem signant la sentència de mort a més de mil anys de\nllengua i cultura catalanes.\nÉs l'hora de ser lliures!!\nEscrit per Assumpta a 0:48:00\nEtiquetes: Catalunya, Cultura, Denúncia\nGarbí24 6 de setembre de 2011, a les 7:40\nSiguem lliures ja....tenim pressa\nBarcelona m'enamora 6 de setembre de 2011, a les 8:06\nÉs impressionant fins on estem arribant. No sé on té el sentit comú el TSJC i les tres famílies en qüestió...l'escola en català ara i sempre! Si no ens respecten la llengua no ens respecten a nosaltres.\nQue tinguis bon dia!\nQuadern de mots 6 de setembre de 2011, a les 8:07\nAquestes alçades trobo vergonyós haver de fer encara aquest tipus de reivindicació.\nI tenim pressa, molta pressa.\nCarme Rosanas 6 de setembre de 2011, a les 8:43\nAvui he llegit que això no és tot.\nI cada cop tenim més pressa. I cada cop hem d'estar més units, i més insubmisos i deixar-nos estar de ximpleries i de personalismes.\nCarles Casanovas 6 de setembre de 2011, a les 9:18\nSi Assumpta, és hora de ser lliures. Jo de moment ja he ABJURAT de la Constitución en el meu blogg, doncs\ncom que m'havien fet jurar, ara lliurament em "DESJURO" i els engego a fer punyetes. INSUBMISSIÓ!!!!\nXeXu 6 de setembre de 2011, a les 9:36\nMolta gent s'hi està unint, i és uqe per nosaltres no hi ha un altre camí. La defensa del català és prioritària, i no ens el poden treure de la base. El castellà està a massa llocs ja. Qui es creu que la llengua menystinguda és la d'Espanya??\nMBosch 6 de setembre de 2011, a les 9:36\nJa he fet el mateix comentari en dos altres blogs però és que el tema es mereix que ens hi involucrem.\nÉs patètic que en ple segle XXI s'estigui parlant d'això. Quanta gent al món parla castellà? Quanta gent parla català? Si les classes les fem en castellà, el català (la llengua més bonica del món) ho té ben magre... Buff, paro que m'està agafant un atac de nervis. Jo ho trobo patètic, vergonyós indignant haver de defensar això l'any 2011.\nOliva 6 de setembre de 2011, a les 11:44\n...I DESPRES JA PREPARANT UN ATAC A TV3,TAMBE LA VOLEN "BILINGUE"¡¡¡¡\nI L'"ALICIA EN EL PAIS DE LAS MARAVILLAS",AMB POSSAT D'ESTADISTA,SERA TONTAINA LA SRA¡¡¡¡¡AMENAÇANT.\nJúlia 6 de setembre de 2011, a les 12:18\nJo no penso fer classe amb castellà! Ni jo ni ningú!\njomateixa 6 de setembre de 2011, a les 15:27\nLes meves àvies es deien Neus i Mercè i gràcies a l'escola tota la vida es van dir Nieves i Mercedes, tot i ser catalanes, catalanes... Què hem de tornar-hi...?\nAssumpta 6 de setembre de 2011, a les 21:23\nGARBI24.- El més aviat possible... Ara bé, el que sota cap concepte podem tolerar és fer passes enrere. Ja està bé!!\nBARCELONA M'ENAMORA.- Bé, de fet jo crec que no en té de sentit comú qui sigui del TSJC que estigui darrera aquesta bestiesa. Amb la nostra llengua no es juga!!\nQUADERN DE MOTS.- Sí senyora, tens raó... sembla mentida que encara haguem de discutir aquests temes!! L'educació en català no és toca!\nCARME.- Tot aquest tema de la llengua m'empipa molt, molt, moltíssim... Tant de bo, CARME, anéssim tots units!!\nAra bé, ho han intentat moltes vegades i no ho han aconseguit. Ara tampoc! :-)\nCARLES CASANOVAS.- Ben fet, CARLES, molt ben fet. Ja està bé que intentin riure's de nosaltres!\nXEXU.- La defensa del català és importantíssima. No ens deixarem trepitjar. Aquí tothom que es senti català ha d'estar unit i, com diu la CARME, sense personalismes. Som una majoria molt gran!\nMBOSCH.- Així mateix és, tal com tu dius. Si perdem el sistema d'immersió lingüística, la nostra llengua estarà en perill!!\nI, sí, sembla mentida... quan jo vaig néixer al meu pare em va haver d'inscriure en castellà... ei, espera, si tens temps llegeix això... Doncs res, sempla que tornem enrere!! No hi ha dret!!\nOLIVA.- Per demanar, ja poden anar demanant, però no aconseguiran res de res, perquè els catalans ens mantindrem units en defensa de la nostra llengua!!\nKAYRA BLACKWOLF.- Això és genial!! Així m’agrada! Els alumnes també en defensa de la nostra llengua!!\nJOMATEIXA.- No saps com t’entenc... Mira l’enllaç que li he posat a l’MBOSCH i veuràs la meva història...\nPerò estic segura que no ho aconseguiran, els catalans sempre defensarem la nostra llengua estimada!!\nElfreelang 6 de setembre de 2011, a les 21:57\nJo per si de cas estic gairebé decidida a compara-me una falç! i a esmolar-la si convé segar cadenes!\nMa. Victòria 6 de setembre de 2011, a les 22:07\nL’escola en català sempre. És la llengua d’aquets país i ho han de respectar.\nT’estimo terra meva!\nMBosch 7 de setembre de 2011, a les 12:01\n(Onomatopeia d'aplaudiments, no de bufetades)\nEls aplaudiments van dirigits al post que m'enllaces. M'ha encantat llegir-lo, així com també els comentaris i les seves respostes.\nAssumpta 7 de setembre de 2011, a les 22:58\nELFREELANG.- Sembla que ho estiguin demanant, sembla que vulguin provocar a veure si marxem d'una vegada... I no serà per falta de ganes!!\nMa VICTÒRIA.- No tenen res a fer, en aquest tema estem ben units! No pateixis, maca :-))\nMBOSCH.- Ui, menys mal que són d'aplaudiments, que sinó, quin mal!! :-)\nDoncs res, que alguns voldrien que les coses anessin enrere... però no ho aconseguiran, no els ho permetrem!


La Moritz Negra arriba en edició limitada\nGlobal icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right La Moritz Negra arriba en edició limitada\nJa és oficial! Per aquestes festes, la Moritz Negra surt de la Fàbrica Moritz Barcelona i arriba a les principals botigues d'alimentació, bars i restaurants en una edició limitada\nPer Time Out en col·laboració amb Moritz Data de publicació: dijous 5 desembre 2019\nDe les mil vegades que heu visitat la Fàbrica Moritz Barcelona, quantes d’elles heu aprofitat per tastar la deliciosa i potent cervesa Moritz Negra? Segur que no ho sabeu ni vosaltres perquè ja heu perdut el compte!\nI és que aquesta birra és la més icònica de la marca i una de les més exitoses de la Fàbrica Moritz Barcelona. És una varietat de Moritz d’un color negre intens i opac i, tot i la seva densitat, és molt fàcil de beure. Se us està fent la boca aigua només de llegir els seus sabors? Doncs us portem una bona notícia, perquè si abans només estava disponible a la Fàbrica, per aquest Nadal estarà disponible per la seva compra en format 50 cl. en les principals botigues d’alimentació, així com a bars i restaurants. Irresistible!


Dim, 25. Mai 2021, 09:30 h - 14:00 h\nEn aquests moments que estem compartint com a humanitat de major fragilitat i acceleració, una de les preguntes clau que podem realitzar-nos és: quin/a líder volem ser en aquest viatge? I per líder ens estem referint al desafiament d'assumir la nostra pròpia responsabilitat i ser a el mateix temps un exemple en la nostra relació amb els i les altres.\nAquest taller és una invitació a posar consciència i focus en el desenvolupament d'habilitats de coaching que ens permetin "surfejar les onades" per retrobar-nos amb el nostre equilibri. És una invitació a "transformar-nos" per donar la millor versió de nosaltres mateixos/es en aquests moments i per influir en l'entorn que tenim al nostre voltant.\nDes d'una mirada pràctica i dinàmica, ens aturarem i indagarem en els següents punts:\nPer què parlar d'habilitats de coaching en aquests moments.\nLa importància d'alinear-nos amb el nostre propòsit i valors.\nEl necessari "Mindset" per a aquests nous temps.\nHabilitats, eines i distincions claus per liderar-se i influir positivament en els i les altres i en l'entorn.\nPosant al servei dels nous reptes la nostra intel·ligència emocional.\nDescobrint que la màgia del canvi està en un/a mateix/a.\nQualsevol persona amb interès en trobar els seus propis recursos per donar resposta més enllà dels desafiaments actuals.\nDirectora acadèmica de l'Escola Europea de Coaching des de fa ja gairebé 15 anys. Formadora, coach professional i coach d'equips. Instructora de Mindfulness. Anteriorment havia liderat projectes de Gestió de Canvi i assumit posicions de lideratge en RH a diverses empreses.\nData, horari i llox\nApunta-t'hi i/o abona la inscripció abans del 18 de maig de 2021.\nPlaces limitades. Màxim de 16 participants.


Ajuntament de Cassà - Medi natural\nLa diversitat paisatgística que hi ha a Cassà de la Selva és una de les fortaleses del municipi: s'hi poden trobar des de boscos de ribera, bosquines de tipus mediterrani, camps de conreu, alzinars o sureres. El massís de les Gavarres aporta una riquesa molt valuosa al municipi que cal preservar.\nL'Àrea de Medi Ambient realitza periòdicament un catàleg d'arbres d'interès local que es composa de diferents fitxes d'arbres considerats, per una raó o una altra, mereixedors de la protecció municipal, de manera que s'hauria de poder garantir la seva pervivència sobre el territori. El mes de juliol de l'any 2013 va ser quan es va fer la darrera actualització del catàleg d'arbres d'interès local, el qual compta amb 48 fitxes d'arbres. Va ser aprovar en el Ple del dia 25-07-2013. Es tracta d'una proposta totalment oberta a qualsevol aportació.\nSi voleu consultar el catàleg d'arbres d'interès local del 2013 ho podeu fer aquí.\nQuins són els ambients naturals més populars que hi ha a Cassà de la Selva?\nHi ha un ric mosaic d’ambients naturals. Tot i estar emmarcat en un context climàtic, tal com ho demostren els extensos alzinars i sureres, no falten espècies com la falguera reial o els prats dalladors, espècies pròpies de contrades medioeuropees o atlàntiques.\nPer altra banda, els boscos de ribera també formen part dels paisatges cassanencs i són associats, en aquest cas, a les rieres i reguerons que els solquen.\nEntre taques de bosc, tant de ribera com de bosquines de tipus mediterrani, s’estenen els camps de conreu: espais oberts, que acullen una biodiversitat excepcional.\nFinalment, no hem d’oblidar que el nucli urbà també conforma un altre tipus d’ecosistema, potser poc o gens considerat pels ciutadans, però que pot proporcionar sorpreses molt agradables.\nLes imatges enllaçades han estat elaborades per Marina Miró per a Galanthus Natura, S.L.\nEls bons boletaires confessen que els millors llocs on anar a caçar bolets no es poden fer públics. Però tots sabem que les Gavarres és un paratge excel·lent per dur a terme aquesta pràctica. Cal tenir en compte que no es pot abusar del bosc ja que això pot fer perdre la seva riquesa. És per això que si tenim presents determinats apunts sobre els fongs i la recol·lecció de bolets, aquesta pràctica acabarà resultant molt més sostenible.\nEls fongs són importants per preservar l’equilibri ecològic dels boscos per l’acció dels micelis. El miceli és la part amagada dels fongs ja que es troba a la part més superficial del sòl. La seva funció és descompondre la matèria orgànica i retornar a la terra les sals minerals que havien estat absorbides per les arrels de les plantes. Per tant, recicla substàncies necessàries per a la vida vegetal. La part visible d’aquests fongs és el bolet, el qual genera espores.\nSi aneu a buscar bolets, seguiu unes recomanacions senzilles per preservar el miceli dels fongs intacte i permetre que continuïn sortint nous bolets.\nRespecteu el bosc: no grateu el terra, no arrenqueu cap planta, no malmeteu els arbres joves...\nNo arrenqueu els bolets amb rasclons ni feu servir cap altra eina que pugui fer malbé el substrat sobre el qual viu el bolet. L’objectiu és no deteriorar el miceli del fong. La millor manera de collir bolets és fer palanca amb el ganivet i collir-lo tot.\nEl bolets s’han de portar en un cistell per tal que, mentre es vagi caminant pel bosc, caiguin les espores a terra i se n’asseguri la dispersió.\nRespecteu els bolets: cal collir els bolets coneguts des del punt de vista gastronòmic o que tinguin un interès científic (per fer un estudi...). No s’han de malmetre els bolets desconeguts ni els verinosos, perquè tenen un important paper a fer dins del bosc.\nSi els bolets són molt petits o són massa vells, no s’han d’agafar.\nPer ampliar els vostres coneixements, consulteu la informació de l’Associació Micològica Joaquin Codina.\nEl massís de les Gavarres és un dels entorns forestals més propers a Cassà de la Selva. Hi ha moltes sortides variades per poder-hi fer.\nLes Gavarres compten amb un consorci que treballa per a la gestió i promoció de l’espai, així com la conservació dels seus valors naturals i culturals. Molts cassanencs van néixer a masies de les Gavarres i al llarg dels anys han emigrat al nucli urbà. Gran part d’aquestes històries i records s’han recopilat a la revista ‘Gavarres’.\nSi sou propietaris de terrenys forestals, podeu trobar informació per a la gestió del bosc i finançament per a la vostra activitat prement aquí.\nAcords de custòdia al Veïnat d'Esclet\nLa custòdia del territori és un instrument utilitzat per diferents entitats amb l’objectiu de protegir o gestionar un espai amb algun interès, ja sigui per la flora, la fauna, el paisatge o la cultura que hi acull. La finalitat principal és aconseguir que el bé d’interès es conservi i per això es mira d’arribar a un acord amb el propietari.\nL’Ajuntament de Cassà és una entitat de custòdia i manté acords per a la protecció i restauració de zones d’interès natural, concretament, al veïnat d’Esclet on hi ha una zona humida amb un prat de dall.\nQUÈ S'ESTÀ FENT AL VEÏNAT D'ESCLET?\nEl paisatge del municipi de Cassà ha anat evolucionant. Fa uns anys, sortint del poble, hi havia una sèrie de bosquets de roures, alzines, pins, camps de cereals o farratges. Aquests anaven acompanyats de marges de camps amb arbres fruiters i arbustos florits. També hi havia closes de prats dalladors on pasturaven les vaques.\nAquest paisatge ha anat perdent la riquesa ja que han aparegut noves parcel·les menys protegides per marges i extensos camps de blat de moro. Tanmateix, a Cassà encara hi ha zones on es respira la bellesa de la natura que evocàvem.\nEntre aquests racons destaca, al sud del municipi, una petita zona humida, de menys de dues hectàrees: el Veïnat d’Esclet. És un punt destacable com a zona d’alt valor natural, tal com està decretat al planejament urbanístic del poble.\nLa finalitat de l’Ajuntament és protegir aquest sistema natural i assegurar que es pugui continuar gestionant, sempre que es conservin els valors florístics i faunístics dels prats humits. La millor manera de fer-ho és comptar amb la complicitat dels pagesos que treballen les terres.\nA quins acords s’arriba amb els pagesos? Acord verbal de custòdia en què l’Ajuntament millora l’accés al camp adjacent al prat per evitar trepitjar-lo i facilitar la gestió del prat, amb dallades anuals.\nEl 2010 es va signar un segon acord, amb l’objectiu de conservar la flora singular de la zona i promoure la proliferació d’espècies d’aus autòctones com el torlit (Burhinus oedicnemus) i altres aus estepàries. L’acord es va fer a través d’una ajuda del Ministeri de Medi Ambient, Rural i Marí i consisteix en la reconversió de tres hectàrees de camps adjacents al prat de dall en nous prats, guarets i erms.\nen aigua i


Notícies d'empresa : Presentació de la nova generació de bombes de buit d'ungla Mink MV - carndeporc.cat, el web de la indústria càrnia\nPresentació de la nova generació de bombes de buit d'ungla Mink MV\nBusch Bombas y Sistemas de Vacío presenta la nova generació de bombes de buit d'ungla Mink, per al transport pneumàtic en Powtech 2016 que es celebrarà a Nuremberg, Alemanya.\nDimarts 15 març 2016 (fa 3 anys 2 mesos 7 dies)\nBusch Bombas y Sistemas de Vacío presenta la nova generació de Bombes de buit d'ungla Mink, per al transport pneumàtic en Powtech 2016 que es celebrarà a Nuremberg, Alemanya. En comparació amb les seves predecessores la nova sèrie Mink MV ofereix un menor consum d'energia, dimensions més compactes i un funcionament més silenciós.\nLes Bombes de buit Mink MV estan disponibles en cinc mides amb cabals d'entre 300 i 1200 m3/h, que cobreixen tota la gamma requerida pels sistemes d'aspiració de transport pneumàtic. Les bombes Mink MV també són ideals per al seu ús com a mòduls individuals ubicats en una planta de producció.\nLes bombes de buit Mink MV disposen de variador de freqüència per poder complir amb requisits de rendiment immediats. Fins i tot en el canvi de les condicions del procés, pel que és possible mantenir amb precisió un cabal predefinit i garantir buit constant a un nivell especificat. Aquest control basat en la demanda permet al sistema de buit aconseguir estalvis d'energia addicionals.\nLa bomba de buit d'ungla Mink MV 0312 és un dels cinc models de la\nnova generació de bombes de buit per al transport pneumàtic.\nLa tecnologia d'ungla de buit Busch Mink per al transport pneumàtic ha estat l'estàndard de la indústria durant anys. La nova generació de Mink MV ofereix tots els avantatges dels models anteriors, però amb encara major eficiència energètica, menors nivells de soroll i menors dimensions. Les característiques com ara el funcionament en sec i lliure de contacte es mantenen inalterades. Sense oli ni altres fluids són necessaris a la cambra de compressió, de manera que les tasques de manteniment com ara el canvi d'oli i filtre és innecessari. Les Bombes de buit Mink estan lliures de contacte, pel que no es produeix desgast dels components i no es requereixen peces de recanvi. El manteniment es limita a canviar l'oli del càrter d'engranatges cada 20.000 hores de funcionament.\nLes bombes Busch d'ungla Mink i les bombes de buit de paletes rotatives R 5 estan disponibles en diverses versions per al transport de materials explosius o pols, i per al funcionament en zones amb perill d'explosió.\nBusch exposarà una bomba de buit rotativa de paletes 5 R amb certificació interna i externa categoria 2 de les directrius 94/9/EG (ATEX 95) per al transport de gasos, vapors i pols.\nBusch serà present a Powtech 2016 situada al pavelló 3A (Stand 157).\nDimarts, 15 de març de 2016/ Busch.\nEl procés d'elaboració del Pernil Ibèric desperta l'interès del Regne Unit17-març-2016 fa 3 anys 2 mesos 5 dies


La preciosa història d'Helena, la infermera de 23 anys que cura les cremades de son pare des dels 9\nXavier Lorza va patir greus ferides en la cara i les mans a causa d'un accident de ral·li i la filla va fer «les seues primeres pràctiques» amb el seu progenitor\ndijous, 6 de juny 2019 - 20:30h\nHelena, entrevistada en la ràdio, ha explicat que es dedica a la infermeria gràcies a son pare | Arxiu\nSempre s'ha dit que existixen professions que són totalment vocacionals i una d'elles és la infermeria. Un bon exemple d'este fet, segurament, és Helena Lorza. El vincle d'esta jove, de 23 anys, amb la seua actual faena va començar amb només 9 anys quan s'encarregava de curar les greus cremades que va patir son pare Xavier en un accident en el Ral·li d'Avilés.\nEste antic copilot va vore com el seu cotxe s'incendiava, el juliol de 2005, sense que ell poguera eixir del cotxe en flames fins al cap d'un minut i mig. Després de 2 mesos en la Vall d'Hebron i 20 operacions, va tornar a casa amb clares seqüeles provocades pel foc en el seu rostre i les seues mans. Per sort, va tindre en la menuda Helena la millor infermera possible, tal com explicaven pare i filla.\nRecorden com l'accident va canviar la seua vida\nL'accident va suposar un gran impacte en la família. El mateix Xavier reconeix que tot i que han passat 14 anys «no m’he acostumat a la meua cara; me mire a l'espill i no em reconec», afegint que, quan somia, encara es veu amb la seua antiga imatge. No només ell es va sorprendre pel seu nou rostre: «Quan vaig eixir, el meu fill va dir: ‘Este és el papa?’Això va ser molt fort, per a mi».\nEl canvi físic del seu progenitor també va afectar a Helena. La jove comentava com ara no recorda «el papa amb la cara d’abans de l’accident». La seua primera impressió quan el va vore va ser «que era com ‘Chucky, el ninot diabòlic’».\nTot i això, explica que finalment no va tindre por ni cap mania en curar-lo: «Era com un joc, per a mi; com qui pinta, però la seua cara». Definia este gest altruista i sorprenent com «les meues primeres pràctiques d’infermeria, amb 9 anys».\nL'última decisió conjunta que han pres pare i filla és recuperar la gran passió de Xavier. S'acabaven de comprar un Seat Panda amb l'objectiu de córrer junts un ral·li pel desert el pròxim mes de març.


El glisofat, considerat un herbicida molt tòxic, s’utilitzava pel manteniment de parcs i jardins\nL’Ajuntament de Torredembarra ha deixat d’utilitzar el glisofat en el manteniment de parcs i jardins del municipi. Aquest herbicida químic compta amb components tòxics que tenen efectes perjudicials per la salut i el medi ambient. De fet, ha estat decretat per l’Organització Mundial de la Salut (OMS) com potencialment cancerigen per als humans. A més, aquesta substància està contaminant greument les aigües de Catalunya i també afecta en la mort massiva d’abelles arreu del món. L’acord per eradicar aquest producte ha sorgit del treball conjunt de la Regidoria de Via Pública i Manteniment i la Regidoria de Sostenibilitat del municipi.\nEls jardins ja no es mantenen amb glisofat. CEDIDA.


Investigadores de l'European Social Survey ERIC del Research and Expertise Centre for Survey Methodology (RECSM) del Departament de Ciències Polítiques i Socials de la UPF lideren un projecte d’investigació multidisciplinari per millorar la recerca en enquestes multilingües, en el marc del projecte europeu Social Sciences & Humanities Open Cloud (SSHOC) .\nEl projecte SSHOC, que ha rebut finançament de la Comissió Europea dins de la convocatòria INFRA-EOSC-2018 del programa Horizon 2020, es va llançar l’1 de gener del 2019 i es preveu que s’allargui fins a l’abril del 2022. Compta amb 47 organitzacions implicades, entre les quals la UPF, i està coordinat pel Consorci dels Arxius Europeus de Dades sobre Ciències Socials (Consortium of European Social Science Data Archives, CESSDA).\nUn dels objectius del projecte SSHOC és interconnectar les infraestructures en l'àmbit de les ciències socials i les humanitats ja existents i les noves dins el Consorci Europeu d'Infraestructures de Recerca.\nAmb un total de 14,5 milions d’euros de finançament, el projecte SSHOC té cinc objectius principals: en primer lloc, desenvolupar la part de ciències socials i humanitats de l’European Open Science Cloud (EOSC), un projecte de la Comissió Europea que vol proporcionar un dipòsit de dades públic que s'adapti als valors de ciència oberta; en segon lloc, interconnectar les infraestructures en l’àmbit de les ciències socials i les humanitats ja existents i les noves dins del Consorci Europeu d’Infraestructures de Recerca (European Research Infrastructure Consortium, ERIC).\nEls tres objectius restants són maximitzar la reutilització de serveis i de dades a través de l’aplicació Open Science (Ciència Oberta) i el seguiment dels principis FAIR (acrònim en anglès de localització, accessibilitat, interoperabilitat i reutilització) a la gestió de dades, i finalment, establir un model de governança adequat dins de l’EOSC.\nLa participació de la UPF en el projecte SSHOC\nDiana Zavala-Rojas, investigadora principal del projecte SSHOC a la UPF, resumeix de quina manera hi participarà la Universitat: “Els projectes d’enquestes internacionals tenen un caràcter multilingüe, i els àmbits de recerca de la traducció cognitiva, la lingüística computacional i el processament del llenguatge natural han permès avançar en la manera com es realitza la pràctica de la traducció. Amb la nostra recerca volem establir la base per desenvolupar els projectes d’enquestes multilingües per tal de millorar els seus procediments de traducció”.\n"Amb la nostra recerca volem establir la base per desenvolupar els projectes d’enquestes multilingües per tal de millorar els seus procediments de traducció”\nDiana Zavala-Rojas, que en aquest projecte comptarà amb la col·laboració de les investigadores de RECSM Begüm Dereli, Melanie Revilla, Hannah Schwartz, Danielly Sorato, Wiebke Weber i Lidun Hareide (aquesta darrera, vinculada al Møreforsking Molde, Noruega), concreta les millores que es volen impulsar des de la Universitat: “Produirem dades per analitzar textos dels qüestionaris des d’una perspectiva quantitativa; explorarem les tecnologies de la traducció i elaborarem protocols per guiar la transició dels projectes d’enquestes des de la traducció humana cap a procediments més tecnològics; i finalment, analitzarem la implementació de metodologies d’avantguarda en la traducció d’enquestes, a partir d’investigacions experimentals, per exemple, amb la traducció automàtica”.\nA més de considerar els principis de dades d’interoperabilitat de FAIR, totes les entitats que participen en el projecte SSHOC tindran en compte la importància de proporcionar els resultats de la seva recerca en accés obert, i estan compromeses amb la transparència de les pràctiques de recerca al llarg de les diferents etapes del procés.\nAixí, SSHOC agruparà, harmonitzarà i elaborarà eines i serveis fàcilment utilitzables que permetin processar, enriquir, analitzar i comparar les extenses col·leccions heterogènies de dades disponibles en l’àmbit de les ciències socials i les humanitats.


Talls a les carreteres per la vaga general del 3 d'octubre\nL'acció de piquets ha provocat talls tant a la ciutat de Tarragona com en diverses carreteres de la demarcació\nActualitzada 03/10/2017 a les 15:00\nCaos circulatori al Camp de Tarragona i a la ciutat de Tarragona a causa de l'acció dels piquets en el marc de la vaga general i l'aturada del país d'aquest 3 d'octubre. Pel que fa a la ciutat, diversos punts es troben tallats pels manifestants, que han bloquejat els tres ponts d'accés a Tarragona, a la Part Alta i al centre de la ciutat, a la plaça Imperial Tarraco.\nEls piquets han fet una barricada i diverses fogueres al quilòmetre 18 de la T-11 que talla el pont de Santa Tecla des de la plaça Europa. Diversos furgons de Policia Nacional i alguna patrulla dels Mossos d'Esquadra han fet cordó policial davant dels manifestants. Els piquets també han fet una barricada que talla el pont de la Tabacalera i el pont del Francolí, per la qual cosa s'han tallat els tres ponts d'accés a la ciutat.\nPer altra banda, els Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Urbana han tallat l'accés a la Imperial Tarraco just davant de l'estació d'autobusos de Tarragona per l'acció de Piquets a la Imperial. Per aquest mateix motiu, la Guàrdia Urbana ha tallat l'Avinguda Roma a l'alçada del Parc Central, ja que els vehicles no poden continuar fins a la Imperial Tarraco.\nEls veïns de la Part Alta també han tallat l'accés a la zona per diversos punts, com el portal del Roser. Hi han penjat una pancarta en la qual s'hi pot llegir «contra la repressió, vaga general».\nPel que fa a la resta del Camp de Tarragona, cal destacar que hi ha afectacions a l'N-240 a Valls per manifestacions i a la C-37 al polígon de Valls, situat entre Valls i el Pla de Sant Maria, per l'acció de piquets. Durant la matinada, els piquets ja havien fet una barricada amb pneumàtics que la Policia Nacional ha retirat.\nPer altra banda, l'acció dels manifestants també ha produït talls al quilòmetre 250 de l'AP-7 a l'alçada de Constantí, a la rodona de Torredembarra d'accés a l'AP-7 i al punt quilomètric 1.199 de la N-340 a l'alçada de l'Arboç. A més, hi ha retencions a l'A-7 a la Canonja per una marxa lenta.\nCal destacar que els talls a les carreteres s'estan produint arreu del territori Català i hi ha diverses autopistes col·lapsades. Un exemple és l'AP-7 tallada a Vilafranca del Penedès en direcció Barcelona, on s'estan produïnt llargues retencions de vehicles.\nSuspesos els serveis mínims de la EMT a Tarragona per l'acció de «piquets violents»


Història de la geografia Info. About. What's This?\nPaïsos Baixos (desambiguació)\nⓘ Història de la geografia\n"Països Baixos" té aquests significats: Història: Els Països Baixos del sud meridionals: els Països Baixos espanyols Geografia: Els Països Baixos, un estat europeu. Geografia: El Regne dels Països Baixos, que comprèn els Països Baixos, Aruba, Curaçao i Sint Maarten. Història: El Regne Unit dels Països Baixos: lestat format pels Països Baixos austríacs, el Principat de Lieja, Luxemburg i els Països Baixos de 1815 a 1830. Història: Els Països Baixos del nord septentrionals: la República de les Set Províncies Unides Història: Els Països Baixos borgonyons, posteriorment conegut com les Disset ...\nEls inicis de la geografia grega estan lligats la literatura, amb les descripcions de llocs contingudes a les obres dHomer, i la filosofia, amb les especulacions sobre la forma de la Terra, com per exemple les de Tales de Milet. El seu deixeble Anaximandre de Milet va dibuixar un mapa on reflectia lopinió que la Terra era un cilindre suspès a lespai, on la part habitada era circular, intentant així plasmar per primer cop tot el món cartogràficament. Hecateu va recollir aquest mapa, millorant-lo i aquest sí que sha conservat íntegre: presenta el món com un cercle on el Mediterrani i Grècia ocupen el centre, al nord està Europa, a lEst Àsia i al sud Líbia.\nEls treballs dEratòstenes i seguidors sobre la forma de la Terra van incorporar-hi per primer cop càlculs matemàtics precisos incloent la noció de meridià i paral lel per definir posicions i van donar nom la disciplina. Claudi Ptolemeu va aprofitar el sistema de meridians i paral lels i va incorporar els càlculs de lastronomia per traçar mapes sobre una Terra esfèrica, que van inspirar els debats sobre la forma del planeta molt temps després.\nAquests mapes teòrics van començar a corregir-se amb les expedicions dels navegants grecs, com Escilax de Carianda, que van fundar colònies comercials i van afinar el coneixement sobre el terreny de la geografia. Destaca el paper de lhistoriador Heròdot, qui va protagonitzar també nombrosos viatges i a banda de descriure els indrets que visitava feia aproximacions als seus pobladors, un acostament etnogràfic que va predominar la geografia durant segles. Altres noms destacables són el de Piteas, per la seva exploració al nord, i Alexandre Magne, per les incursions orientals.\nLobra dEstrabó va inspirar els romans en les seves descripcions del món, sorgides dels relats dels seus soldats i no tant de comerciants com en el cas grec. Els seus mapes no naixien de la preocupació teòrica sobre la forma del món, sinó com a suport pràctic de fins polítics, en la línia de Pomponi Mela. Per això destaquen els mapes de carreteres, com el que copia la Taula de Peutinger.\nEls primers mapes xinesos daten del SIV aC si bé es basen només en territoris xinesos i estan traçats recollint llegendes i mites, van aportar avenços com lús de lescala per part de Pei Xiu. Aquests mapes neixen dun interès econòmic, per això estan lligats a descripcions extenses sobre la geologia del terreny i els possibles conreus que shi poden fer, així com els recursos naturals de cada regió. La geografia índia, coetània, és de menor rellevància per estar fortament supeditada a mites locals.\n1. Geografia medieval\nLa geografia medieval cristiana considerava que la Terra havia de seguir les prescripcions bíbliques i es representaven en els mapes anomenats T-O, ja que la Terra, envoltada dun cercle oceànic O, tenia forma de T, essent els cada pal de la lletra un dels continents coneguts. Un dels primers mapes daquest estil es troba a les obres del Beat de Liébana.\nEl món islàmic va heretar les tècniques i concepcions grecollatines i van ampliar els mapes, especialment a zones com lÍndia i Àfrica, com es veu la Tabula Rogeriana dAl-Idrissí. Com els xinesos, acompanyaven els mapes amb descripcions sobre la flora i fauna locals. Al-Jàhidh va ser el primer geògraf a afirmar que lentorn físic determinava la història i psicologia dels seus habitants. Al-Biruní, per la seva banda, va destacar per saber calcular de forma precisa la distància entre poblacions usant equacions matemàtiques, fer que va simplificar les pevisions per als viatges comercials.\nCal citar dos exploradors claus que van ajudar al coneixement de la geografia amb els seus viatges, Ibn Battuta i Marco Polo, per la banda islàmica i cristiana respectivament.\n2. Geografia moderna\nLera de lexploració i el colonialisme van revolucionar la geografia moderna, en ampliar considerablement els territoris coneguts, especialment a partir del descobriment dAmèrica per part de Cristòfol Colom. Es van recuperar els mapes clàssics i islàmics a Europa i van tornar les polèmiques sobre la forma i mida de la Terra, que van esperonar nous viatges de conquesta i cartografia científica com la de Gerardus Mercator. Els mapes de Juan de la Cosa són els més antics conservats sobre el nou continent. També són força antics els de Piri Reis i alguns estudiosos afirmen que en ells es pot intuir lAntàrtida, sense que esitgui plenament demostrat.\nAl segle xvii es va iniciar lanomenada cartografia científica, ja que es considerava que la geografia era part de les matemàtiques, com es pot veure per exemple a lobra de Bernhardus Varenius. Durant dècades a més a més es van desllindar della les disciplines de la botànica, la geologia i altres ciències descriptives de la Terra.\nAl segle xix la geografia ja era una ciència universitària de ple dret. A recer de limperialisme i les noves descobertes, van sorgir les primeres societats gepgràfiques, entre les quals destaquen la britànica Royal Geographical Society i la National Geographic Society, la corresponent associació americana, que va tenir un paper clau en la divulgació del saber geogràfic.\nThomas Henry Huxley, seguint les teories dAlexander Von Humboldt, va intentar aplicar la geografia les lleis de la causalitat, que estudiaven un fenomen en una regió i extrapolaven les seves conclusions a zones més àmplies o a tot el planeta. Un altre estudiós, Carl Ritter, va lligar la geografia la història en la línia dialèctica de Hegel. I Alfred Hettner va distingir entres bues branques fonamentals de la geografia, la geografia física, fortament lligada als mapes, i la geografia regional, que incloïa les descripcions dels pobladors i característiques de la zona estudiada. Així es recollien les diferents tradicions heretades de lAntiguitat, essent camps diferents destudi de la mateixa ciència.\n3. Geografia als segles XX i XXI\nAl segle xx convivien els dos paradigmes però lanomenada revolució quantitativa, marcada pel positivisme, va fer que simposés als anys 50 una visió objectiva de la geografia a les facultats i escoles elementals, on shavia introduït com a matèria essencial. Autors com Schaefer reclamaven lús del mètode científic per situar la geografia a lalçada daltres camps dexperimentació. Lecologia moderna va aprofitar les dades daquesta tendència per a les seves afirmacions.\nContra ella va sorgir lanomenada geografia crítica que, partint de lexistencialisme, recull les aportacions de la desconstrucció, el feminisme i altres corrents per abordar la geografia com un estudi cultural, on les persones ocupen el centre dinterès, i la seva relació amb lentorn és la clau explicativa. Noms destacats daquest corrent són el de David Harvey o Yves Lacoste, dins la geopolítica. La geografia humana com a disciplina autònoma recull lherència daquesta línia de pensament.\nAl segle XXI continuen les polaritzacions entre geografia física i humana, que periòdicament polemitzen sobre la ubicació de la geografia dins les ciències socials, humanitats o ciències físiques. Paral lelament, shan anat incorporant subdisciplines com lurbanisme, lambientalisme i la teledetecció, fruit dels avenços socials i tecnològics de lèpoca.\n"La Tolita" té aquests significats: Illa situada la costa de lEquador; vegeu La Tolita Equador. Geografia Història precolombina Cultura precolombina de lactual Equador; vegeu cultura La Tolita.\n"Artaxes o Artàxies" té aquests significats: riu Artaxes, a Armènia Geografia Història Artaxes II dArmènia 33-20 aC Artaxes I dArmènia 189-159 aC 200-189 sparapet o estrateg\nWikipedia: Història de la geografia


FSMET: Per un Pacte d’Economia Transformadora i d’una Agenda comuna mundial\nYou are here: Home / Destacats / Món cooperatiu / Treball / Economia / FSMET: Per un Pacte d’Economia Transformadora i d’una Agenda comuna mundial\nFSMET en directe, acte de cloenda\nDos anys de preparació, de feina i esforços, d’il·lusions i reptes que s’han hagut de materialitzar d’una forma més aviat molt desmaterialitzada però no per això amb menys ànima, en aquest primer moment del FSMET (25 juny-01 juliol). Queda un segon moment, a l’octubre (23-25) coincidint amb la Fira d’Economia Social i Solidària de Catalunya.\nTot i el canvi de format, els seus objectius s’han mantingut: apropar moviments socials i iniciatives que comparteixen la voluntat de posar al centre de l’economia les persones i el medi ambient, així com d’acabar amb un model econòmic basat en l’extracció, el creixement, la competitivitat i el mercat.\nEstà sent, així doncs, un marc de confluència d’aquelles economies que lluiten per la transformació de les nostres societats, per fer caminar cap a societats resilients i col·laboratives, per construir i reforçar aliances i accions estratègiques conjuntes. Reptes que guanyen noves dimensions en aquests moments de crisi planetària sense parangó.\nAquesta convocatòria és un punt i moment d’arribada, organitzada per la Xarxa Intercontinental de Promoció de l’ESS, la World Fair Trade Organisation, l’African Women Unite Against Destructive Resource Extration, Systemic Alternatives i la XES. Des de la primera reunió d’abril de 2019 i de les conclusions de la reunió de xarxes internacionals que va formar el Comitè de Coordinació el juliol de 2019, tres modalitats de confluències s’han organitzat i reunit durant el Fòrum Virtual 2020: d’actors de l’Economia Transformadora (Moviments i xarxes d’economies transformadores), de temes i sectors (accions temàtiques i transversals com l’educació i les polítiques públiques); i dels territoris (local, nacional i continental).\nL’objectiu comú de les trobades, en les seves variants, com a activitats autogestionades, confluències i diàlegs entre moviments; comparteixen l’objectiu de contribuir a la co-construcció d’un Pacte d’Economia Transformativa i d’una Agenda comuna.\nLes propostes del mateix giren entorn de 4 eixos de la transformació: 1-relacions i fluxos de poder (àmbits institucional, polític i organitzatiu), 2-coneixement (cultura, imaginari i educació), 3-economia i finances (productives i reproductives, fluxos de materials i formes d’intercanvi), i 4-relacions amb la natura i els ecosistemes (inclosa la dimensió social, com la justícia climàtica).\nTota la feina d’aquests dies tindrà continuïtat en la segona celebració de l’FSMET a l’octubre 2020. Per donar suport a tota la feina a fer, seguirà activa l’eina virtual www.forum.transformadora.org, espai de referència per seguir nodrint el procés d’articulació mundial.\nA banda les entitats organitzadores, l’FSMET que està impulsat per desenes d’organitzacions de tot el món. L’abril de 2019 es va fer a Barcelona una primera trobada internacional on es va explorar el terreny dels diferents corrents econòmics que van participar-hi (economia social i solidària, economies feministes, moviment agroecològic i per la sobirania alimentaria i moviment pels comuns). Així es van poder establir els primers vincles i es van acordar les línies estratègiques comunes per incloure nous agents i realitats, com ara el moviment per la justícia climàtica o els col·lectius de persones migrants. També va ser el moment de dotar-se d’un sistema de governança i de la metodologia per garantir l’autonomia del procés, part de l’ADN de les economies transformadores.


Llicència d'obra major | Ajuntament Pineda de Mar\nObres d'edificació de nova planta, d'ampliació o reforma d'edificis, enderroc d'edificis de volum major de 1000 m3, instal·ació d'ascensor, canvi d'ús, etc.\nPer més detall veure el Reglament de concessió de llicències urbanístiques.\nQualsevol persona física o jurídica que ho sol·liciti. En el cas d'actuar en representació legal de la persona sol·licitant, s'ha de presentar la documentació acreditativa, mitjançant el formulari que trobareu a peu de pàgina.\n1) Instància en model normalitzat, que trobareu a peu de pàgina. (En format PDF no editable, properament disposarem de formats editables).\n3) Fotocòpia del darrer rebut de l'Impost de Bens Immobles de la finca o fitxa cadastral.\n4) Topogràfic del solar i del vial en suport informàtic mitjançant CD o correu electrònic, sistema cad, escriptures o nota simple del Registre de la Propietat.\n5) Fotografies de la finca i de les confrontants.\n6) Dos projectes visats (1), si escau, pel col·legi oficial corresponent signats pel tècnic i la propietat i presentats en format DIN A4, un CD i declaració de coincidència entre el suport electrònic i el suport paper. El projecte caldrà que inclogui, si s'escau:\na) Estudi de gestió de residus de construcció i demolició, així com un inventari dels residus perillosos que es generaran, de conformitat amb el Real decreto 105/2008, d'1 de febrer i el Decret 87/2010, de 29 de juny.\nb) Estudi bàsic de seguretat i salut.\nc) En enderrocs de façana s'acompanyarà documentació fotogràfica on s'apreciïn els elements públics afectats.\nd) En cas de requerir intervenció administrativa prèvia de la Generalitat (Annex I de la Llei 3/2010, de 18 de febrer) caldrà que el projecte s'ajusti als requeriments de la Direcció General competent.\ne) Certificació de l'eficiència energètica del projecte (Art. 7 RD 235/2013).\n(1) És obligatori visar (Real decreto 1000/2010, de 5 d'agost):\n- El projecte d'execució d'edificació.\n- El certificat de final d'obra d'edificació.\n- El projecte d'execució d'edificació i certificat final d'obra o certificat de solidesa quan hagin de ser aportats en els procediments administratius de legalització d'obres d'edificació.\n- Els projectes de demolició d'edificacions que no requereixen l'ús d'explosius.\n7) Formulari de sol·licitud de servituds aeronàutiques (per duplicat i en castellà: http://www.seguridadaerea.gob.es/lang_castellano/particulares/servidumbres/default.aspx), plànol de situació a escala, indicant la forma en planta i orientació de la construcció i un plànol acotat de la construcció en planta i alçat. Tota la documentació aportada junt al formulari de sol·licitud s'haurà de presentar en format digital, arxius DWG o equivalent o en el seu defecte, arxius PDF gravats en un CD o en altra tipus de format digital. (Només en el cas de que la finca es trobi afectada per la servitud aeronàutica).\n8) Full d'assumpció de les direccions facultatives que escaiguin, visats, o bé la documentació acreditativa següent o document declaració responsable del tècnic, que trobareu a peu de pàgina:\na) Identitat i habilitació professional.\nb) Assegurança de responsabilitat civil professional.\nc) Alta IAE.\nd) Competència per realitzar el treball realitzat.\ne) Pagament de la taxa corresponent (285 €, de conformitat amb l'ordenança fiscal vigent).\n9) Full d'acceptació de la construcció del contractista acompanyant de la fotocòpia del darrer rebut de l'IAE.\n10) Full d'estadística d'edificació i habitatge.\n11) Projecte d'infraestructures comunes de telecomunicacions, si escau.\n1) Incoació de l'expedient.\n2) Informe del tècnic municipal.\n3) Tràmit d'audiència a l'interessat, informant-lo de les deficiències a subsanar.\n4) Informe del tècnic municipal, de la nova documentació aportada.\n5) Acord de la Junta de Govern Local.\n6) Notificació a l'interessat.\n7) Lliurament de projecte segellat, document de llicència i placa d'obres.\nEl pagament de les taxes i impostos corresponents es farà en règim d'autoliquidació, és a dir, en el moment de presentació de la sol·licitud de llicència d'obres. Només en el cas de que l'import corresponent a l'Impost de Construccions i Obres sigui superior a 20.000€, podrà optar-se per no autoliquidar. En aquest cas serà emesa una liquidació per part de l'Organisme de Gestió Triburària.\nFinalitzades les obres, caldrà presentar la comunicació prèvia de primera ocupació.\nEl que estableixen les ordenances fiscals vigents, en règim d'autoliquidació:\n- Taxa: 1,14% del pressupost d'execució material (sense IVA).\n- Impost de Construccions i Obres: 3,70% del pressupost d'execució material (sense IVA).\n- Placa d'obra: 50,00 €.\n- Taxa de clavegueram (per habitatge i per m2 de local).\n- Fiança (1%) per garantir desperfectes.\n- Dipòsit per gestió de residus (mínim 150 €).\n- Taxa: informe de bombers, si escau (185,00€).\nDos mesos, sense comptar el temps que es tardi en subsanar les deficiències detectades a l'expedient.\nPel que fa al termini d'execució de les obres, i des del moment en que es notifica la llicència, s'apliquen els terminis següents: - 1 any per començar les obres. - 2 anys per acabar-les.\nSi es preveu que, durant l'execució de l'obra sol·licitada, i per les seves característiques, caldrà procedir a l'ocupació de la via pública amb materials de construcció, instal·lació de grua, tancament del solar fora d'alineació de façana o tancament del carrer per a càrrega i descàrrega -encara que tingui caràcter discontinu- cal que, amb una anterioritat de 5 dies hàbils a l'inici de les obres o quan es prevegui la necessitat d'ocupació, es procedeixi a sol·licitar l'autorització.\nSi es tracta d'una sol·licitud de llicència d'obres per condicionar locals on es desenvoluparà una activitat comercial i/o industrial caldrà procedir a la tramitació de la corresponent llicència o comunicació d'activitat.\nLa deixalleria municipal no és competent per emetre el certificat de residus expedits per l'abocador controlat que es requereix per a la devolució de la fiança (RD 105/2008, d'1 de febrer i el DC 89/2010, de 29 de juny).\ndeclaracio_responsable_tecnic_no_visat.pdf 32.78 KB\nModel instància LLICÈNCIA D'OBRES MAJORS - V04-JUNY2018.doc 86.5 KB


llegeix-ho si l’ansietat social s’enfonsa realment amb la vida de les seves cites i et fa por\nLlegiu-ho si l'ansietat social es deriva amb la vostra vida de la cita i té èxit\nLa setmana passada estava parlant amb un tipus amb qui ja no parlo i des del mateix moment en què vam començar a fer missatges de text d’anada i tornada, la meva vida es va tornar molt més estressant. I no com les papallones en el nerviosisme estomacal, sinó l’estrès i la pressió totalment consumidores. No em podia centrar en el treball, perquè només estava a l’abast de quan em missagiaria i què em missagiaria, i què redactaria, i, i, i ...\nSempre que començo a parlar amb algú nou, em sento asfixiat en capoll de compromís, por i ansietat. No sóc algú que només pugui anar amb el flux. No sóc algú que només pugui esperar passivament el que passa després. No sóc algú que pugui datar (probablement).\nInsisteixo a cada pas del camí. Estresso per parlar amb algú. Insisteixo en parlar-ne massa. Insisteixo per no parlar-ne prou. Em preocupa cada broma que intento fer i cada signe d’afecte que intento iniciar.\ncançons sobre estimar al seu ex\nDe vegades, sincerament penso que la meva ansietat social m’impedirà trobar mai una relació feliç. Mai podré 'posar-me a fora', no socialitzo bé. No sóc un bon coquet. No sóc bo combinar xicotetes converses casuals amb històries subtils sobre el gran que sóc. Encara estic menys bé per sortir al carrer i donar precaució al vent. Mentre que els meus companys de festa s’estan ajudant a Long Island després de Long Island, em pregunto quina tarda hauria de quedar-me abans que sigui socialment acceptable per tornar a casa.\nun noi mexicà\nI els meus amics tenen parella amorosa amb la qual passen el temps, i jo menjo, dormo i visc sol. I no m’estic lamentable, però no puc evitar sentir una mica de buit a dins meu. I no puc evitar sentir-me una mica, jove, minsa, amarg per aquesta ansietat ombrívola.\nNo puc evitar sentir-me com si estic girant les rodes.\nVull poder donar una oportunitat a algú. Vull no poder preocupar-me per demà i només gaudir avui. Vull sortir amb algú suficientment llarg per veure si poden ser bons per a mi. Vull ser capaç de fer aquestes coses, però no puc. Hi ha qui, com els meus amics que tenen un bon sentit, potser rebutja: 'Oh, pot ser difícil, però només cal fer-ho.' Però aquesta gent no sap com és sentir-se malalt físicament després d'intentar sostenir una conversa amb algun noi simpàtic a la pista de ball. No ho entenen. Com podrien? La gent equipara un trastorn d'ansietat social amb una sensació ansiosa de tant en tant, quan els dos són gairebé tan diferents com podria.\nI suposo que, per a aquells amb ansietat social, simplement hi vam continuar. Simplement fem el possible. Simplement intentem gestionar el nostre problema i avançar el millor que puguem. Per molt que ens faci por, crec que la nostra ansietat pot ser que filtri les persones que de totes maneres no ens serien bones. Si el que algú valora en mi és la meva capacitat per ballar i tenir una conversa superficial al bar, probablement no ens resulti bé.\ncoses atractives que fan els nois sense saber-ho\nI ho sé, és molt més fàcil escriure aquestes paraules que no pas asseure’s sols mentre tots els nostres amics tenen algú ensopegat amb algú.\nPerò hauríem de prendre cor. Ens hauríem d’atrevir a creure en nosaltres mateixos i ens atrevirem a creure en el final feliç que ens mereixem. Al cap i a la fi, aquest és el primer pas per assolir l’ansietat social.\nHo sentim, oferir-vos per treballar de franc és una estratègia realment dolenta (però no per les raons per les quals creieu)\n8 coses que ocorren inevitablement quan heu estat solters massa temps\n17 Lletres de Drake que demostren que és un xicot\n20 Raons per la meva honestedat per les quals no tinc cap amic\n14 maneres de que sabreu que l'estimeu completament


RETRIBUCIONS I INDEMNITZACIONS DELS CÀRRECS ELECTES I ELS GRUPS MUNICIPALS PER AL MANDAT 2015-2019\nL’alcalde, David Rodríguez i González, desenvoluparà el seu càrrec, amb dedicació exclusiva i la seva remuneració serà de 45.000,00 euros bruts l’any. No rebrà cap indemnització per assistència la sessió de la Junta de Govern Local ni als plens.\nLa regidora Rosó Barrera i Call desenvoluparà el seu càrrec amb dedicació parcial i la seva remuneració serà de 26.668 euros bruts l’any, amb catorze mensualitats. No rebrà cap indemnització per assistència a la Junta de Govern Local ni als plens.\nTindran una assignació per assistència a sessions de la Junta de Govern Local la resta de regidors que tenen delegació d’àrees:\nLluís-Xavier Gonzàlez i Villaró, 120 € nets/sessió de la Junta de Govern Local, que corresponen a 148,15 € bruts/sessió.\nRamon Xandri i Solé, 120 € nets/sessió de la Junta de Govern Local, que corresponen a 148,15 € bruts/sessió.\nSara Alarcón i Postils, 120 € nets/sessió de la Junta de Govern Local, que corresponen a 148,15 € bruts/sessió.\nIsabel Roca i Guitart, 120 € nets/sessió de la Junta de Govern Local, que corresponen a 148,15 € bruts/sessió.\nAntoni Carralero i Ruiz, 120 € nets/sessió de la Junta de Govern Local, que corresponen a 148,15 € bruts/sessió.\nYasmina Valderrama Ramallo, 120 € nets/sessió de la Junta de Govern Local, que corresponen a 148,15 € bruts/sessió.\nPer assistència als plens, tots els regidors percebran la quantitat de 60 € nets/sessió, que corresponen a 74,08 € bruts/sessió. És una quantitat compatible amb qualsevol altra retribució, indemnització o assignació, excepte en els casos dels regidors amb dedicació exclusiva o parcial.\nEls portaveus dels grups municipals tindran una assignació per assistència a la sessions de la Comissió Informativa i la Comissió Especial de Comptes de 120 € nets/sessió, que corresponen a 148,15 € bruts/sessió.\nEn el cas que algun regidor hagués d’assistir a una sessió de la Comissió Informativa o de la Comissió Especial de Comptes, degut a les àrees que té delegades, també rebrà la indemnització de 148,15 €/sessió.\nTotes les indemnitzacions, assignacions i retribucions detallades en els punts anteriors s’incrementaran anualment d’acord amb la variació de l’IPC, agafant com a referència l’import brut.\nLes indemnitzacions per dietes i despeses de quilometratge seran les següents:\ndieta de manutenció: 15,00 € com a màxim, amb la prèvia presentació del justificant\nquilometratge 0,19 €/km\nD'acord amb el que disposa l'article 73 de la Llei 7/1985, reguladora de les Bases de Règim Local; l'article 50 del Decret Legislatiu 2/2003, de 28 d’abril, pel qual s’aprova el Text refós de la Llei Municipal i de Règim Local de Catalunya, i l’article 24 del Reial Decret 2568/1986, de 28 de novembre, pel qual s’aprova el Reglament d’organització, funcionament i règim jurídic de les administracions públiques, el Ple del 9 de juliol de 2015 ha aprovat l'adopció dels acords següents:\nSEGON. Determinar la quantitat de 150,00 euros per grup municipal i mes, i 75 euros per regidor que formi el grup municipal i per mes.\n1. Grup municipal d'Esquerra Republicana de Catalunya. Portaveu: Lluís-Xavier Gonzàlez i Villaró\n2. Grup municipal de Convergència i Unió. Portaveu: Marc Barbens i Casals\n3. Grup municipal d’Alternativa per Solsona. Candidatura d’Unitat Popular (Grup municipal d’APS-CUP). Portaveu: Òscar Garcia i Companys\n4. Grup municipal del Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC-PM). Portaveu: Yasmina Valderrama i Ramallo\nConsulteu des d'aquí les declaracions dels tretze integrants de la corporació municipal a principi del mandat 2015-2019.\n« 10 elements anteriors 1


Pis en venda a Escaldes-Engordany amb 3 habitacions , Ref-1418\nPreu: 710.000 €\nEspectacular pis en construcció al centre d'Escaldes-Engordany. Espectacular pis de 99 m2 + 28 m2 de terrassa situat al centre d'Escaldes-Engordany a escassos metres de la principal avinguda comercial d'Andorra. Situat en el majestuós edifici Les Terrasses, un projecte arquitectònic molt ambiciós el qual comptarà amb acabats de luxe, un emplaçament immillorable a l'abast de tots els serveis i vista sobre el centre de la ciutat. Entrant a la propietat, trobem la lluminosa i àmplia zona de dia de 40 m2 composta pel saló-menjador amb accés a la terrassa on gaudir de les vistes de la ciutat des d'un 12è pis. La cuina de disseny està completament equipada amb placa d'inducció, campana extractora decorativa d'alta potència, un forn programable, microones amb grill, un frigorífic combi i rentavaixelles integrats de la casa Siemens o similar. La zona de nit es compon de 3 habitacions dobles exteriors, una d'elles és suite amb el seu bany complet amb dutxa. Les altres dues comparteixen un altre bany amb dutxa. Totes elles tenen armaris encastats de la casa Carrè i accés a la terrassa. La propietat disposarà de calefacció per terra radiant i sistema d'aerotèrmia. Els panys exteriors seran d'alumini amb triple vidre i les persianes seran motoritzades. Il·luminació regulable en totes les estances, connexions TV, internet i ports USB en menjador i habitacions, LED en zones exteriors. El paviment del saló i dormitoris serà de roure natural. Ascensors d'alta gamma amb capacitat per a 8 persones que portarà l'aparcament fins a la terrassa superior de l'edifici. Places d'aparcament i trasters opcionals al preu de 34.000 € i 5.000 € cada unitat. La finalització de les obres està prevista per a finals de 2021 - mitjans de 2022. Per a més informació no dubti en contactar-nos.


Marc Rosich (Barcelona, 1973) és dramaturg i director d’escena. Llicenciat en periodisme i traducció, és director artístic d’Òpera de Butxaca i Nova Creació. S’ha format en l’escriptura dramàtica a la Sala Beckett de Barcelona, on actualment imparteix cursos de dramatúrgia, també fa de professor a l’ESAD Eòlia i a l’Institut del Teatre.\nEntre els seus textos originals destaquen: Ocaña Königin der Ramblas, A mí no me escribió Teneesee Willams, ¿Qué fue de Andrés Villarrosa?, A tots els que heu vingut, Limbo, La mujer venida del futuro, Rive Gauche, Car Wash (tren de lavado), N & N, núria y nacho, Surabaya (obra finalista del Premi Fundació Romea 2004) i Copi y Ocaña, en el purgatorio.\nCol·laborador habitual de Calixto Bieito en espectacles com Leonce and Lena (Munich), MONTES (Birmingham), Caminito Real (Chicago), Voices (Copenhague), Don Carlos (Mannheim), Tirant lo Blanc (Berlín/Frankfurt – Premi de la crítica a la millor Dramatúrgia) o Plataforma (Edimburg).\nCom a llibretista ha estrenat Cantos de Sirena amb Carlus Padrissa – La Fura (Lucerna), Bazaar Cassandra d’Enric Palomar (Neuköllner Oper, Berlín), Fang i Setge de Salvador Brotons (Passió d’Olesa), la cantata Rambla Libertad amb Albert Carbonell (Auditori de Barcelona), i les òperes Java Suite (Basel), Lord Byron (Darmstadt/Liceu) i La Cuzzoni (Darmstadt), les tres amb Agustí Charles.\nAl TNC s’han pogut veure diverses adaptacions dramàtiques seves de material narratiu: Mequinenza, de Jesús Moncada; Pedra de tartera de Maria Barbal i Mort de dama de Llorenç Vilallonga (Premi Escènica 2010 a la Millor adaptació). Altres dramatúrgies que ha signat són la versió d’Hedda Gabler d’Ibsen al Teatre Lliure, Falstaff, a partir d’Enric IV de Shakespeare, al Centro Dramático Nacional, Fuegos de Marguerite Duras al Festival de Mèrida i L’Odissea d’Homer al Festival Grec.


El preu dels productes sanitaris de protecció es fixarà en les pròximes 48 hores - À Punt\nEl preu dels productes sanitaris de protecció es fixarà en les pròximes 48 hores\nLa comissió interministerial de preus dels medicaments també fixarà l'etiquetatge d'aquests productes.\n19 d'abril 2020 - 16:04\nEl ministre de Sanitat, Salvador Illa, s'ha manifestat sobre l'orde de regularització del preu de productes sanitaris de protecció publicada hui al BOE.\nIlla ha explicat que la comissió interministerial de preus dels medicaments es reunirà en les pròximes 48 hores per a fixar els preus màxims de les mascaretes i altres materials de protecció, com guants i solucions hidroalcohòliques, així com els requisits d'etiquetatge.\nPel que fa al repartiment de materials, Illa ha informat que s'han distribuït ja 63 milions de mascaretes, més de dos milions de kits de diagnòstic ràpid, 30 milions de guants i un milió i mig d'unitats d'altres materials complementaris.\nA més, han arribat també quatre màquines de producció de mascaretes adquirides al grup Mondragón, que produiran 10 milions de mascaretes mensuals. "Es tracta d'un clar exemple del compromís del govern amb la producció nacional", ha afegit el ministre de Sanitat.\nEl ministre ha destacat també que l'atenció primària tindrà un paper clau en la detecció precoç dels nous casos de Covid-19 per tal d'aïllar-los. En aquest sentit serà important garantir que els sistemes d'informació permeten el monitoratge, la localització i el seguiment dels casos detectats.\nPròrroga de l'estat d'alarma i desescalada\nPel que fa a la nova pròrroga de l'estat d'alarma, el ministre ha explicat que Sánchez en sol·licitarà l'aprovació aquest dimecres i que les mesures de confinament, distanciament social i limitació de moviments seguiran vigents fins al 9 de maig.\nLes modificacions que puga incorporar aquesta pròrroga, sobretot pel que fa a la permissió de l'eixida dels xiquets i xiquetes al carrer,\nes discutiran el dimarts en el Consell de Ministres, ha puntualitzat.\nA l'hora de plantejar l'horitzó de desescalada, Illa ha explicat que s'ha demanat propostes a les comunitats autònomes i que és la vicepresidenta quarta i ministra per a la Transició Ecològica, Teresa Ribera, qui coordina els grups de treball.


Barcelona homenatja l'agent Gervilla, assassinat per ETA | betevé\nBarcelona dedica un carrer a l’agent Gervilla, assassinat per ETA fa 20 anys\nA l’acte de canvi de nom hi han assistit els familiars de l’agent, així com companys de la Guàrdia Urbana de Barcelona i polítics\ndiumenge, 20 de desembre del 2020, a les 14.33\nEl dia que fa 20 anys de la mort de l’agent de la Guàrdia Urbana de Barcelona Juan Miguel Gervilla, assassinat per ETA a l’avinguda Diagonal, la ciutat li fa un homenatge. L’antic carrer de l’Institut Frenopàtic, al barri de les Corts, canvia de nom i es dedica a la memòria de l’agent.\nA l’acte hi han assistit els familiars de l’agent, així com companys de la Guàrdia Urbana de Barcelona, que han recordat emocionats la seva figura. Anna Robles, companya de l’agent assassinat, ha afirmat que Gervilla era d’aquells companys que transformen qualsevol situació en una cosa fàcil.\n“Podem dir que ETA va ser derrotada”\n“20 anys després no oblidem el company Juan Miguel Gervilla. Però també 20 anys després podem dir que ETA va ser derrotada”, ha afirmat l’alcaldessa Ada Colau en el discurs que ha fet aquest diumenge al matí abans de descoberta de la placa. Per altra banda, el tinent de Seguretat, Albert Batlle, ha afirmat que amb aquest acte es vol homenatjar totes les víctimes, però sobretot als servidors públics que van perdre la vida a les mans del terrorisme.\nTambé hi han estat presents el regidor de les Corts, Joan Ramon Riera; l’intendent de la Guàrdia Urbana Major Pedro Velázquez, així com comandaments d’altres cossos policials.\nBarcelona recorda l’agent assassinat per ETA a la Diagonal\nEl canvi de nom es va anunciar durant el ple municipal de desembre del 2019.\n— Ajuntament de Barcelona — carrers — ETA — Guàrdia Urbana — terrorisme\nLes persones sense llar de Fira es traslladen a hotels i residències: “És un altre món”\nUna esllavissada per la pluja obliga a tallar la carretera d’Horta a Cerdanyola\nBarcelona promou l’adopció de gats per combatre la soledat de la gent gran


bones notícies en la història el 19 de setembre - Aquest Dia En Història\nHome Aquest dia a la història Bones notícies de la història 19 de setembre\nHappy 70th Birthday to Twiggy, la model anglesa 'It Girl' dels anys seixanta, actriu i cantant que es va convertir en una icona cultural i un model adolescent destacat, inusual pel fet que va sorgir des de la formació obrera.\nNascuda a Lesley Lawson, es va convertir en un model de renom als 16 anys amb una fina construcció (així el seu sobrenom de Twiggy), aparença andrògina, ulls grossos, pestanyes llargues i el seu únic tall de cabell: un curt cultiu infantil.\nFoto dels anys seixanta d'Amaryllis Sternweiser; el 2012 per l’ambaixada dels Estats Units a Londres, llicències CC\nDesprés de modelar, Twiggy va gaudir d’una exitosa carrera com a actriu d’escena i de pantalla. El seu paper en 1971 El noi amic va guanyar els seus dos premis Globus d’Or i el 1983 va debutar a Broadway a El meu únic, per la qual cosa va obtenir una candidatura a Tony com a millor actriu en un musical. El 2012 va llançar una col·lecció exclusiva de roba per als grans magatzems Marks & Spencer i, a principis d’aquest any, la reina d’Anglaterra la va anomenar Dame amb un DBE per als seus serveis a la indústria de la moda. VEURE una bio per veure-la aleshores i als 60 ... (1949)\nPorta al costat del seu marit des de fa 35 anys i encara viu a Londres.\nAdreça de comiat de George Washington a la nacióaconsellat: 'Observeu la bona fe i la justícia envers totes les nacions. Cultiva la pau i l’harmonia amb tots. ” (1796)\nEls soldats colonials nord-americans van guanyar el primer Batalla de Saratoga durant la Guerra Revolucionària (1777)\nFa 125 anys, Nova Zelanda la llei atorgava a totes les dones de la seva nació el dret al vot (1893)\nL’emoticona Va néixer quan el professor de la Universitat de Carnegie Mellon, Scott Fahlman, va proposar puntuar els missatges informàtics amb un parèntesi de dos punts per convertir una cara de somriure (1982)\nGreg Louganis Va patir una lesió al cap mentre es va classificar als Jocs Olímpics de Seül, abans de guanyar dues medalles d’or (1988)\nEl Iceman, una mòmia natural ben conservada d’un home que va viure al voltant de 3.300 aC, va ser descoberta pels turistes alemanys en una glacera alpina, oferint una rara visió de les habilitats i l’estil de vida dels homes que vivien a Europa fa 5.300 anys (1991)\nCànter de socors Mariano Rivera dels Yankees de Nova York es van convertir en líder de tots els temps en la Major League Baseball amb 602 partits guardats (2011)\nI, en aquest dia del 1970, The Mary Tyler Moore Show va debutar com a lloc de televisió a CBS.\nEl programa, co-creat per James Brooks i amb una durada de 7 anys, va suposar un gran avenç televisiu, amb la seva dona de carrera mai casada i independent com a personatge central. L’espectacle va guanyar 29 premis Emmy i va canviar de sitcom per sempre quan va començar a discutir de manera humorística temes controvertits. A la tercera temporada, la igualtat de sou per a les dones, el sexe pre-matrimonial i l’homosexualitat es van teixir en les trames còmiques de l’espectacle i, més tard, la infidelitat civil i el divorci. A les últimes temporades, el programa va explorar la mort (vegeu a continuació l'escena funerària Chuckles the Clown), delinqüència juvenil, infertilitat, adopció i addicció de Mary a les pastilles per dormir. L’episodi final es va convertir en l’estàndard d’or per acabar amb un espectacle. Avui, podeu veure els episodis complets de forma gratuïta a YouTube.\nI, en aquest dia del 1968, Noia divertida estrenada, amb Barbara Streisand debutant a la pel·lícula en el paper guanyador del premi Oscar de Fanny Bryce. La seva famosa primera línia, 'Hola, magnífica', es va convertir en una de les línies de pel·lícules més cotitzades mai. Dirigida per William Wyler (de fama romana de les vacances), Funny Girl és considerada una de les pel·lícules musicals més grans mai produïdes, amb cançons notables 'People (who need people)' i 'Don't Rain on My Parade'.\nLa història està basada en la vida de l'estrella i còmica Fanny Brice de Broadway i la seva tempesta relació amb l'empresari de jocs Nicky Arnstein. Roger Ebert va dir que Streisand va exhibir 'el millor calendari des de Mae West, i és més divertit de mirar que ningú des de la jove Katharine Hepburn'. Després de guanyar l’ Oscarscar a la millor actriu, el primer comentari de Streisand quan li va lliurar l’estatueta daurada va ser 'Hola, magnífic'.


Units pel Progrés demana la dimissió de Benazet pel “descontrol i incompetència” de la pandèmia - Altaveu el diari digital d'Andorra\nUnits pel Progrés demana la dimissió de Benazet pel “descontrol i incompetència” de la pandèmia\nLa formació carrega especialment contra la decisió de retirar les mascaretes a les aules, fet que “ha facilitat l’increment dels contagis entre els nostres infants”\n09/12/2021 (20:55 CET)\nAlfons Clavera, d'Units pel Progrés\nUnits pel progrés (UPA), la formació política que, liderada per l’advocat Alfons Clavera, es va presentar a les generals del 2019, reclama la “dimissió immediata” del ministre de Salut, Joan Martínez Benazet. Ho justifiquen argumentant “la pèssima gestió de la crisi sanitària derivada de la pandèmia del Sars-CoV-2” i parlen obertament de “descontrol i incompetència” per part del Govern.\nEl comunicat emès des del partit polític és contundent. I és que, recorden, “el descontrol i incompetència del Govern” ha fet que Andorra “estigui a la capçalera del llistat dels països del món amb el més elevat índex de transmissió” del virus. Carreguen especialment contra “la incorrecta, precipitada i injustificada decisió” de retirar la mascareta dels alumnes a classe. “Aquesta actuació ha facilitat l’increment descontrolat dels contagis entre els nostres infants”, denuncien.\nUnits pel Progrés també posa el focus en “la greu manca de recursos humans i pressupostaris que han desembocat en la total i absoluta inoperància de l’Oficina Covid”. Així, recorden que “a hores d’ara ni tan sols es pot realitzar la traçabilitat dels contagiats, restant impossible la seva prevenció i contenció”.\nTambé denuncien que són diversos els ciutadans que se’ls han queixat de “l’important retard en obtenir el resultat de les proves diagnòstiques”. Això “fa s’hagi descontrolat la pandèmia al nostre país, amb el greu perjudici que això representa per la salut de tots els ciutadans d’Andorra”.