S’inicia el Projecte iPIE per estudiar l’impacte ambiental dels fàrmacs - Notícies - IMIM Institut Hospital del Mar d'Investigacions Mèdiques\n28/01/2015 - Informació general\nS’inicia el Projecte iPIE per estudiar l’impacte ambiental dels fàrmacs\nA principis de febrer tindrà lloc la reunió inicial del Projecte iPIE (Intelligence Led Assessment of Pharmaceuticals in the Environment) que comptarà amb la participació dels grups de recerca del GRIB en Informàtica Biomèdica Integrada i en FarmacoInformàtica de l’IMIM (Institut Hospital del Mar d’Investigacions Mèdiques) i de la Universitat Pompeu Fabra (UPF).\nSovint es passa per alt que qualsevol fàrmac administrat a pacients acaba en el medi ambient ja sigui en la seva forma original o com una barreja de metabòlits. Per això és important estudiar l’impacte mediambiental de nous candidats a fàrmacs i descartar de seguida els que són potencialment perillosos.\nAmb un pressupost de 10,2 milions d’euros i amb una durada de 4 anys, el Projecte iPIE té com objectiu desenvolupar un marc predictiu que utilitzi informació ja existent i models in silico, per una banda, per donar suport a estudis mediambientals de fàrmacs en desenvolupament i, per altra banda, per donar prioritat als fàrmacs ja existents a l’hora de dur a terme una completa avaluació de riscos i/o (bio) monitoratge ambiental.\nEl grup de recerca en Informàtica Biomèdica Integrada, dirigit per Ferran Sanz i Laura I Furlong tindrà com a tasca principal la coordinació amb un projecte relacionat, l’eTOX, a més de l’execució d’anàlisis bioinformàtiques integrades i la participació en tasques de modelització computacional. El grup de FarmacoInformàtica, dirigit per Manuel Pastor recopilarà dades per a fins de modelatge in sílico que integrarà en el sistema de predicció eTOX.\nEl consorci iPiE reuneix un selecte grup de 25 socis de diferents àmbits: 5 universitats, 2 instituts de recerca, 5 PIME, organismes reguladors i 13 empreses farmacèutiques internacionals que representen la European Federation of Pharmaceutical industries and associations (EFPIA) amb el Dr. Reinhard Laenge de Bayer Pharma AG com a coordinador científic.\nEl projecte està finançat per la Iniciativa de Medicaments Innovadors (IMI), una iniciativa conjunta entre la Unió Europea i l'associació de la indústria farmacèutica EFPIA que dóna suport a projectes de recerca col·laboratius i construeix xarxes d'experts industrials i acadèmics per tal d'impulsar la innovació farmacèutica a Europa.\nAquesta reunió inicial tindrà lloc els dies 4 i 5 de febrer al Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona (PRBB).


L'ex-ministre d'Exteriors José Manuel García Margallo ha considerat aquest dimarts que els tribunals alemanys "han aplicat malament l'euroordre" contra el president Carles Puigdemont i confia que acabin revisant la seva decisió.\nEn una entrevista de TV3 ha defensat que l'acte del Tribunal Suprem és impecable i que el Govern espanyol no ha tingut més remei que acudir als tribunals. Descarta un conflicte diplomàtic, però veu "molt desafortunades" les declaracions de la ministra alemanya a favor de la decisió del tribunal del seu país.\n"Ningú pot violar la llei sense patir les conseqüències de la llei", ha dit, i ha apuntat que ha d'establir-se una negociació constitucional per abordar la situació amb esforços de seducció mutus.\nMargallo no veu possible reformar la Llei de la Presidència per investir Puigdemont a distància i ha avisat que l'Estat "no pot cedir al xantatge independentista". Augura que els partits independentistes "seguiran tirant de la corda fins que soni el xiulet de les eleccions autonòmiques", però creu que finalment es formarà un Govern i s'evitaran els comicis.\n"L'independentisme català ha de sortir d'aquest laberint i acabarà, el més aviat possible, proposant un candidat que estigui lliure d'hipoteques judicials", ha considerat.\nTambé ha explicat que al Govern espanyol no li interessa que hi hagi eleccions perquè vol estabilitat i aixecar l'article 155 de la Constitució per poder aprovar els Pressupostos Generals de l'Estat.\nSituació del PP\nSobre si hauria de dimitir la presidenta de la Comunitat de Madrid, Cristina Cifuentes pel cas del seu màster, ha demanat "operar amb judicis i no amb prejudicis, que són sentències que es dicten abans dels judicis".\nI quant a la situació del PP, constata que perd terreny davant Cs però apel·la a contrarestar-ho amb debats d'idees, no exabruptes: "En el moment en què estem, la col·laboració entre els partits constitucionalistes és absolutament necessària per aconseguir un enteniment nacional, una nova transició".\ncas 1-O Rull, a Llarena: "No seríem aquí si no haguéssim guanyat les eleccions" Gemma Liñán\nMASTERGATE Cifuentes diu que té el suport de Rajoy i el PP i descarta dimitir Estefania Molina


Què fem a Esquerra Dones? Amb Raquel Sans i Guerra, Vicesecretària General de les Dones d’Esquerra Republicana - Gràcia\nQuè fem a Esquerra Dones? Amb Raquel Sans i Guerra, Vicesecretària General de les Dones d’Esquerra Republicana\nDimecres, 18.3.2020 13:45h\nXerrada amb Raquel Sans\nEn el marc del Dia Internacional de les Dones, el Casal Francesc Macià ha organitzat una sèrie d’activitats per donar a conèixer i reconèixer les lluites feministes que Esquerra Republicana ha endegat en els darrers temps i que en l’actualitat impulsa. La primera acció plantejada per la Secretaria de les Dones del Casal Francesc Macià ha estat convidar la Raquel Sans, Vicesecretària General de les Dones d’Esquerra Republicana des del passat mes de setembre, a participar en una conversa amb la nostra militància a l’Espai Musons.\nL'Olga Hiraldo, consellera portaveu d'ERC-Gràcia i secretària d’Organització, ha presentat l'acte. Pels qui encara no coneixien la Raquel, l’ha presentat com a periodista de formació i castellera de vocació, ja que “com a bona vallenca que és, forma part de la Colla Joves Xiquets de Valls i està molt vinculada al món casteller.” Actualment és, també, diputada al Parlament de Catalunya, i, tal com ella mateixa ha puntualitzat, hi participa en les comissions d’Economia i d’Igualtat.\nRecordant que la Raquel succeeix a la Mireia Mata i Solsona en el càrrec de Vicesecretària General de les Dones d’Esquerra Republicana, ha aprofitat per comentar que si a la Mireia, quan va venir al casal, li vam dir, fent un hàbil joc de paraules, que "les dones d'esquerra érem els joncs de la Mata" (fent referència al seu cognom i a la faula de Muntaner de “La mata de jonc”), ara podem dir que "som la pinya de la Raquel, ja que entre totes hem de contribuir a fer d'ERC un partit més feminista i feministitzat, i treballar per assolir la igualtat real entre homes i dones”.\nLa Raquel Sans ha començat ressaltant tota la feina que s’ha fet en l’anterior mandat, recordant que la seva vicesecretaria era de nova creació i, entre moltes altres coses, va permetre aprovar el Pla d’Igualtat que Esquerra Republicana a finals del 2016, una eina inèdita fins aleshores i que va ser liderada per la seva predecessora. Sans ha recordat que en “els darrers 4 anys s'ha fet molta feina per feminitzar el partit i actualment després de les eleccions municipals tenim 1.384 regidores, 83 alcaldesses, som el partit amb més proporció de dones al Congrés dels Diputats a Madrid i hem treballat per les llistes cremallera, però cal continuar treballant ”.\nEl diagnòstic i els objectius, vist amb perspectiva, han estat reptes assumits: s’ha feminitzat els òrgans del partit, amb les llistes cremalleres a les convocatòries electorals (en municipis de més de 3.000 habitants), ha augmentat el nombre de dones en càrrecs interns i institucionals, però també ha volgut posar la mirada en un futur que cal seguir treballant per tal de feministitzar el partit i tots els àmbits.\nHa recordat que els nous estatuts del partit també han inclòs aquestes mesures del Pla d’Igualtat, de manera que han esdevingut d’obligat compliment. Així, per exemple, tenim una Executiva nacional paritària, o bé, s’ha incorporat la figura de la Secretaria General a altres executives territorials. No obstant, com diu també la nostra Secretària General Marta Rovira: “s'ha fet molta feina a nivell quantitatiu. Ara l'objectiu és fer aquesta feina a nivell també qualitatiu”.\nAixí, entre els reptes que es planteja la Vicesecretaria de Dones d’Esquerra, hi ha eliminar la bretxa salarial; treballar de manera més coordinada i col·laborativa, com es va fer en la trobada organitzada fa uns dies referent al Dia Europeu per la Igualtat Salarial (recomanem l’article “Esquerra Republicana es marca la lluita contra la discriminació salarial de les dones com una prioritat absoluta” https://www.esquerra.cat/ca/bretxa-salarial-dones-prioritat-esquerra-erc-igualtat); impulsar la flexibilitat laboral o el teletreball; o, incidir en la durada de les dones en la política ja que sovint ens trobem que hi ha dos tipus de càrrecs electes i representants al partit: homes molt experimentats i amb una llarga trajectòria dins del partit, i d’altra banda, dones electes amb molta rotació i poca continuïtat, dificultant l’aplicació plena del talent i el funcionament òptim del partit.\nApunta algunes possibles causes d’aquesta poca permanència de les dones en llocs d’alta responsabilitat i en els òrgans de decisió del partit: la conciliació familiar, les cures de familiars, així com, l’individualisme i competitivitat en certs ambients que van en detriment de l’esperit cooperatiu, més comú en el àmbit de les dones.\nL’enutja que la legislació sobre reducció de jornada per cures o criança sempre penalitzi les dones, i qui s’hi acull, redueixi el salari i la cotització, fet que agreuja la bretxa salarial i les pensions, en definitiva, consolida la feminització de la pobresa.\nUn altre tema que es va posar sobre la taula és la poca visibilitat de les dones, Esquerra Republicana és encara percebuda com un partit masculinitzat, amb una presència majoritària als mitjans de comunicació dels càrrecs homes, com ara l’Oriol Junqueras, en Pere Aragonès, Roger Torrent, Sergi Sabrià o l’Ernest Maragall, tot i la presència cada cop major de la Marta Vilalta o la Marta Rovira. Així que una de les tasques que liderarà la Raquel Sans serà elaborar un Pla de Comunicació de les Dones d’Esquerra, perquè és incoherent ser un partit feminista i no sortir tant davant els mitjans de comunicació. També apunta que s’ha de treballar per incloure més dones militants, ja que a nivell nacional tenim un 32.48% de militància femenina, encara molt allunyada del 52% de dones electores (a Gràcia aquesta presència de dones en la militància s’eleva a un 38.10%).\nAltre mesura que facilitaria la conciliació familiar amb la política, seria limitar els actes públics mensuals previstos per realitzar al vespre als que assisteixin els càrrecs d’Esquerra Republicana. També recorda que les primeres baixes per maternitat i paternitat al Govern ha estat les de la MH Consellera Alba Vergés i del VP Pere Aragonés, predicant amb l’exemple d’allò que defensa Esquerra Republicana.\nTambé ha explicat que un 70% de l’assistència a esdeveniments i actes culturals, són dones. En aquesta línia, ens ha avançat la creació d’un club de lectura de literatura feminista (prevista a partir del dijous 19 de març i engegat a partir del manifest “Feminisme per al 99%”, un text que posa les estratègies del moviment feminista actual a debat), ja que darrerament han sortit moltes obres i que ajudarà també a crear xarxa entre totes nosaltres, molt necessària en una societat que ens individualitza i masculinitza.\nLa Raquel Sans també ens va exposar breument el Pla estratègic de polítiques d’igualtat de gènere 2019-2022, aprovat pel Govern l’any passat, que inclou 6 eixos d’acció, 21 objectius estratègics, 103 objectius operatius i conté 326 actuacions a favor de la igualtat efectiva de dones i homes en aquest període (podeu consultar-ho a: http://dones.gencat.cat/web/.content/02_institut/10-pla_interdepartamental/Pla_Estrategic_2019_2022.pdf ).\nTambé ens va lliurar informació sobre la programació econòmica del Pla per a l’any 2019 se situa al voltant dels 72,5 milions d’euros.\nVa acabar la seva exposició presentant la llibreta groga de la Dolors Bassa que es presentarà pel 8 de març, complementant el projecte del bolígraf lila de la Carme Forcadell, amb una de les frases que va dir davant la seva compareixença pel 155: “és amb el roig del sindicalisme, amb el groc de la llibertat i amb el lila del feminisme que aconseguirem aquesta República catalana que tant anhelem”. Sans ho assimila a la manera d’entendre el feminisme, amb lideratges compartits i col·laboratius.\nPer acabar, hi va haver torn obert de paraules i després d’un ampli debat amb la Raquel Sans, la sessió es va cloure per imperatiu horari, i no pas per manca d’interacció i interès autèntic.\nBeatriu Acin, Secretaria de les Dones\nOlga Hiraldo, Portaveu i Secretària d’Organització\nCasal Francesc Macià - ERC Gràcia


LA COL.LECCIÓ DE TOUCH NATURAL DE H & M ÉS UN SOMNI DE L'AMANT MINIMALISTA - VIVENT - 2019\nLa col.lecció de Touch Natural de H & M és un somni de l'amant minimalista\nLes Dones De Moda Del Club Vivent 2019 La col.lecció de Touch Natural de H & M és un somni de l'amant minimalista\nLes col·leccions de decoració per a la llar d'H & M han estat puntuals durant tota la temporada i la seva última línia de Touch Natural fa que els nostres cors minimalistes estiguin superats. Els teixits amb textura i els colors calmants com la mostassa groga, el negre mat, i el gris carbó creen una estètica acollidora i tèrmica. I amb articles com tovalloles de bany, estris de cuina extravagants i coixins audaços, hi ha alguna cosa aquí per a cada habitació de la casa. Fes un cop d'ull a algunes de les nostres peces anteriors i, a continuació, feu clic a la col · lecció Natural Touch de H & M per satisfer el vostre amor a totes les coses monocromàtic.\n1. Funda coixí Jacquard-Weave (13 dòlars): El disseny geomètric es presenta en blanc-negre, tan blanc i gris-blanc.\n2. Pitcher de gres ($ 25): No importa si vostè prefereix còctels snazzy o aigua infusa - com presentar les seves begudes és gairebé tan important com les begudes mateixes. Aquests taques negres i lleugers de color bronzejat són només per elevar el joc d'hidratació.\n3. Petita safata de cuir (18 dòlars): Aixequeu-vos la mà si la vostra col·lecció de joieria declara una mica fora de mà aquest estiu. Agafa una o tres de les mini bandes de cuir i fes el control de l'estat de desordre.\n4. Dispensador de sabó de pedra (18 dòlars): Si t'agrada l'aspecte modern del formigó, t'encantaran aquests nous accessoris de bany "de pedra". La textura rústica es veu fascinant amb una configuració mínima del bany i un sol pop de color.\n5. Tovallola de bany amb brodats ($ 18): És hora de recompensar el vostre treballador amb alguns mims. Comença per convertir el teu bany en un mini spa amb un nou joc de tovalloles de luxe. El brodat negre i la vora borrosa fan que aquests no funcionin bé.\n6. Funda nòrdica modelada ($ 50): Aquest combo de mostassa de color groc i gris carbó vegetal es redueix totalment, especialment quan s'afegeixen accents rústics com un gerro de jute o gerres de gres. Acabarem amb pops de ratan per a un dormitori bohemi modern.\nA la recerca de més maneres d'aconseguir el vostre joc de decoració per a la llar? Segueix-nos a Pinterest per a la inspo casa i tones de recursos.


Torra buida la seva agenda per reunir-se amb Sánchez i nega "taxativament" un avan electoral\nPublicat 17/01/2020 20:32CET\nBudó aposta per "una figura que garanteixi" la negociació per demana consensuar-ho en l'independentisme\nLa consellera de Presidncia i portaveu del Govern, Meritxell Budó, ha explicat aquest divendres que el president de la Generalitat, Quim Torra, ha buidat la seva agenda per atendre a la reunió amb el president del Govern espanyol, Pedro Sánchez, i ha rebutjat "taxativament" un avanament electoral.\nEn roda de premsa, Budó ha explicat que Torra ha replicat d'aquesta manera a la proposta de fixar un calendari electoral que els comuns han posat sobre la taula de partits amb representació en el Parlament, que s'ha dut a terme en el Palau de la Generalitat i la que només han acudit JxCat, ERC, PSC-Units i els comuns.\nBudó ha deixat clar que la taula que fixa el posicionament del Govern en la negociació amb el Govern central per desencallar el conflicte polític és la que es va reunir el dimecres i que va congregar als partits independentistes --JxCat, ERC i la CUP-- i les entitats mnium i ANC.\n"Aquesta (la d'aquest divendres) no és la taula de dileg que fixi les posicions en una taula de negociació amb el Govern. Aquesta es va crear per facilitar acords sobre grans temes de país", ha dit en referncia al fet que va aflorar d'una proposta de resolució presentada pel grup socialista i aprovada pel Parlament amb aquest objectiu.\nEn aquesta reunió, JxCat ha demanat que la primera reunió entre executius ha de comptar amb garanties i ha plantejat que se substancin en la figura d'un mediador, al que Budó ha respost: "Des del Govern volem definir conjuntament amb la resta d'actors els continguts, les condicions i les garanties de la taula de negociació".\nPer aix, ha avanat que, si entre els partits i les entitats independentistes sorgeix el consens que aquestes garanties hagin de concretar-se en la figura d'un mediador, des del Govern estaran "d'acord".\n"Entenem que ha d'haver-hi alguna figura que garanteixi tot el que es produeixi en la taula de negociació", ha afegit, per a un dileg entre governs que en la seva última intentona --que va tenir el punt culminant a la declaració de Pedralbes de 2018-- va naufragar precisament per la figura del relator.\nCONSENSOS EN EL CONFLICTE\nDe la reunió d'aquest divendres, la consellera destaca el consens de totes les forces assistents en "el reconeixement que el conflicte catal és un conflicte polític" i, malgrat que aquest extrem ja estava acordat i s'havia fet públic, ha destacat que és important que forces que estiguin distanciades en com resoldre-ho reconeguin que existeix.\n"Si ens remuntem a uns mesos, en la precampanya electoral, era difícil aquest reconeixement que fos un conflicte polític. Es parlava d'un problema de convivncia", ha subratllat.


Joaquim Carbó: Cadàvers ben triats\nDilluns 30 de març de 2015 Gabriel Massip Fons\tDeixa un comentari\nDotze narracions breus amb la mort com a nexe d’unió.\nDesconeixia el Carbó per a adults. El primer dels contes és una mica repulsiu, molt més dur i cruel que les narracions juvenils de l’autor. Més endavant, per sort, el to es diversifica, i hi trobes de tot; això sí, amb un rerefons d’ironia o humor prou saludable per un tema que, no ens enganyem, continua essent tabú a la nostra societat.\nEntrada anteriorArmand Obiols – Josep Carner: Cartes 1947-1953Següent entradaOneDrive: 1 TB amb Office 365


Crear jocs, una manera divertida d’aprendre a programar | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Ciència i Tecnologia › Crear jocs, una manera divertida d’aprendre a programar\n“wordle._02”, de Rose PhotoAmateur, Flickr\nCrear jocs és una manera divertida d’aprendre a programar, especialment, però no tan sols, en el cas de les nenes i els nens.\nHi ha diverses eines-llenguatges de programari lliure, disponibles en català, especialment pensades per a la programació de jocs, com Scratch i Godot; la primera més orientada a l’àmbit educatiu i la segona a l’àmbit de la creació professional de jocs.\nScratch va ser desenvolupat als laboratoris del MIT (Massachusetts Institute of Technology) per a que els nens i els joves s’iniciessin en la programació d’una forma fàcil i divertida i que ens permet de crear, sense necessitat de ser experts en programació, els nostres propis videojocs. Amb Scratch podem crear l’escenari del joc, els diferents objectes i personatges que hi intervenen, i atorgar-los els moviments, sons i accions que vulguem. Una extensa comunitat d’usuaris de Scratch ens fa fàcil compartir i reutilitzar una ingent quantitat de recursos gratuïts en línia. Us recomano especialment que feu un cop d’ull a la web Crear jocs amb Scratch d’en Pau Córdoba, dedicada a la creació de jocs, amb videotutorials i molts d’altres recursos. I també a la web Scratch Català de l’Eugeni Catalán, un gran centre de recursos en català sobre Scratch.\nGodot va ser inicialment desenvolupat per Juan Linietsky i Ariel Manzur el 2007, i va ser alliberat com a programari lliure el 2014 sota llicència MIT. És un entorn de desenvolupament que permet crear jocs 2D i 3D per a PC, mòbils i plataformes web. Per a saber-ne més, podeu consultar Godot Docs.\n‹ Els àcids grassos de l’estepa ladanífera (Fitoquímica mediterrània, 14/2020)\n8085, el darrer microprocessador de 8 bits d’Intel ›


Sergi Casado Ciutat dilluns, 02 de febrer de 2015\nEl mal estat del cablejat elèctric de la Part Alta ha donat un ensurt, i dels grans, als veïns del bloc que fa xamfrà entre els carrers Merceria i Calderers. Tot un menat de cables elèctrics que penjaven de la façana s'ha incendiat de cop cap a les nou del vespre. Les flames, visibles al llarg de tot el carrer, des de la plaça de les Cols i tambés des del Fòrum, han generat neguit entre el veïnat i han estat ells mateixos els que han trucat al 112.\nEl veí que ha alertat la Guàrdia Urbana i ha trucat al telèfon d'emergències resideix en el mateix bloc, però ha denunciat que fa una setmana que els cables espeteguen constantment. "Fa una setmana que ja vam trucar a la Guàrdia Urbana i també al 112, però no ens van fer cas, i fins i tot va venir un tècnic d'Endesa i va dir que tot funcionava correctament", ha explicat al Circ el veí de Calderers.\n"Ho hem desconnectat tot", ha afegit el veí del nucli antic, mentre contemplava com cremaven els cables i els espetecs continuaven. La Guàrdia Urbana hi ha traslladat una dotació a l'nstant i al cap de mitja hora els Bombers han extingit el foc i també han remullat bona part de la façana.\nL'incident ha ocorregut el mateix dia en què una avaria en el suministrament ha deixat sense llum part de l'avinguda Catalunya i de l'avinguda Maria Cristina. Els Bombers també hi han accedit, però s'ha determinat que es tractava d'una avaria i que era tasca d'Endesa. Al cap d'una hora, aproximadament, s'ha restablert el suministrament.\nAdéu al cablejat aeri del carrer Trinquet Vell


Distingeixen la Garrotxa com a capdavantera en desplegament de l'administració electrònica - Garrotxa Digital\nSant Joan les Fonts - Publicat a les 14:24h\nComentaris tancats a Distingeixen la Garrotxa com a capdavantera en desplegament de l’administració electrònica\nLes administracions garrotxines han estat reconegudes pel seu esforç en el desplegament dels tràmits digitals. Així ho certifiquen els Reconeixements d’Administració Electrònica, que ha guardonat al Consell Comarcal com l’ens supramunicipal que millor ha desenvolupat aquesta tasca. Set ajuntaments més també han estat reconeguts.\nEls tràmits digitals amb l’administració es van fent un lloc en els municipis garrotxins. Segons el Consorci Administració Oberta de Catalunya, la comarca és el territori més destacat del país en la substitució del paper a l’hora de treballar amb els ens públics. Així ho constata la tercera edició dels Reconeixements d’Administració Electrònica que fa el consorci, i que ha estudiat a 1.000 organismes. D’aquests, 70 han estat guardonats, amb una forta participació garrotxina. Concretament, el Consell Comarcal de la Garrotxa ha estat reconegut com l’ens comarcal amb millor puntuació segons els criteris de l’AOC en administració electrònica. També set municipis han estat valorats pel Consorci: són Tortellà, Les Preses, la Vall de Bianya, Riudaura, Sant Jaume de Llierca, Maià de Montcal i Sant Joan les Fonts.\nTots ells s’han sabut sobreposar a les dificultats d’implantar els tràmits digitals al territori, combinat amb una població envellida que s’ha d’acostumar als canvis. Segons Joan Espona, president del Consell Comarcal, “s’ha de tenir en compte que la Garrotxa té una orografia complicada i que no tothom està adaptat encara a la banda ampla: per aquest motiu s’ha desenvolupat la fibra òptica, per apropar-nos al futur”.\nL’administració electrònica hauria de servir per millorar el treball en xarxa entre ens públics, i aproximar els organismes a la ciutadania. L’any passat, es calcula que a la Garrotxa es van dur a terme gairebé 8.000 tràmits amb l’EACAT, el sistema de l’administració catalana, una bona xifra de partida pel que hauria de representar la implementació completa dels tràmits digitals.


Cáritas alerta davant la pobresa crònica: "La precarietat s'està normalitzant"\nJ. L. OBRADOR 13.06.2018\nL'entitat benèfica va atendre l'any passat a 53.175 persones a València, un 11% menys que en 2016.\n"El mercat laboral no assegura unes condicions de vida digna", apunten des de l'organització.\nCáritas alerta davant la pobresa crònica: "La precarietat s'està normalitzant" EUROPA PRESS\nLa pobresa s'està cronificant com a conseqüència de la precarietat laboral, que impedeix a moltes persones eixir de la situació de necessitat econòmica malgrat tenir una ocupació.\nCáritas València ha confirmat en la seua Memòria de 2017, presentada aquest dimecres, un fenomen que ja venia succeint en els últims anys, però que està incrementant-se. "La precarietat s'està estenent com una manera de vida, s'està normalitzant", adverteix la secretària general de l'entitat, Fani Raga.\nL'ajuda de l'entitat benèfica va atendre l'any passat a 53.175 persones, un 11% menys que en 2016, a les quals va oferir 121.363 ajudes. Aquesta baixada gradual és una constant en els últims anys, però darrere d'ella s'amaga una cronificació de les situacions de pobresa que fa a les seues víctimes "quedar atrapades en realitats d'exclusió de les quals cada vegada és més complicat eixir", per la qual cosa les mateixes famílies són ateses any rere any. De fet, el 77% dels atesos són persones conegudes per l'entitat, que segueixen patint problemes d'accés a l'ocupació, a l'habitatge i a la salut.\nEl perfil majoritari de les persones beneficiàries és el de parelles joves i dones soles amb fills, així com migrants en situació administrativa irregular, que han repuntat lleument. Les dones són el 72% del total, i el 52% de les persones ateses són espanyoles.\n4,74 milions d'euros d’inversió\nEl director de Cáritas a València, Ignacio Grande, ha insistit en l'extensió del "treballador pobre", aquell que, malgrat tenir una ocupació, no aconsegueix eixir de l'exclusió social. En aquesta dinàmica, ha afirmat, influeix que nou de cada deu contractes signats a la Comunitat Valenciana siguen temporals.\nL'entitat va dedicar el 31% dels seus recursos per a ajudes d'atenció primària, xifrades en 2,98 milions d'euros, a necessitats bàsiques (alimentació, roba...), el 27% a projectes promocionals, el 16% al lloguer, el 12% a subministraments i el 6% a l'àmbit educatiu.\nEn total, els recursos invertits van ascendir a 4,74 milions d'euros, la major part procedents de donatius i herències, i en menor mesura, de campanyes específiques, subvencions públiques i injeccions de la Conferència Episcopal.\nQuant als recursos humans, Cáritas compta amb 6.122 persones, de les quals 6.016 (el 98%) són voluntàries. L'entitat va aconseguir 1.900 insercions laborals després de participar 3.883 persones i va arreplegar 2.876 tones de roba usada durant 2017 en 422 contenidors de reciclatge.\nEl bisbe auxiliar de València, Arturo Ros, ha destacat que Cáritas "és motor del canvi en moltes facetes de la vida", entre les quals ha citat l'atenció a la integració, Projecte Home, la lluita contra la tracta de persones, l'activitat en centres de menors o en centres penitenciaris.\nSegons constaten des de l'organització, la desigualtat "s'està enquistant en la nostra societat" perquè la recuperació econòmica "no està arribant a totes les famílies" i la precarietat laboral avança: "El mercat laboral no assegura unes condicions de vida digna". Per açò proposen incidir en aquest àmbit, dotar amb pressupostos i personal la nova Renda Valenciana d'Inclusió, accelerar el canvi social i reformar el model socioeconòmic per a "posar a la persona i els drets en el centre".


Compromís denuncia l’ús de mitjans públics a Picassent durant la campanya electoral – Compromís per Picassent\nCompromís denuncia l’ús de mitjans públics a Picassent durant la campanya electoral\nEl grup municipal a l’Ajuntament de Picassent, Coalició Compromís per Picassent, vol expressar la seua denúncia pública davant el repartiment del Butlletí d’informació Municipal durant la campanya electoral a les elecciones al Parlament Europeu de maig de 2015. Des d’aquest grup municipal es considerable intolerable que l’equip de govern del PSPV utilitze els mitjans d’una institució pública como es l’Ajuntament de Picassent.\nLa majoria de la informació que apareix en aquest número del Butlletí d’Informació Municipal fa referència a les activitats realitzades per part del PSPV-PSOE de Picassent el que suposa una manipulació greu de la informació pública que s’agreuja supinament a causa de la distribució d’aquesta durant la campanya electoral i, curiosament, en el mateix dia que es reparteix la publicitat del PSPV-PSOE.\nDesde Compromís per Picassent critiquem l’ús d’una institució de l’Estat per a fins partidistes i advertim que el PSOE de Picassent està vinculant el desenvolupament d’una activitat institucional en l’àmbit municipal a la imatge que el partit pretén projectar com a propaganda electoral.\nUtilitzar un mitjà de comunicació públic com el Butlletí d’Informació Muncipal de Picassent pot induir de forma més o menys directa, mediatament o immediatament, a l’orientació del vot de manera il·legítima, contravenint els principis de transparència, objectivitat i igualtat que consagra llei electoral i la Constitució espanyola.\nA l’efecte del control de la transparència i neutralitat i del principi d’igualtat, hem d’entendre que el PSPV-PSOE de Picassent està duent a terme una apropiació indeguda d’aquest mitjà de comunicació públic en concret mitjançant el control del gabinet d’Alcaldia de manera il·legítima i amb l’objectiu de orientar el sentit del vot dels electors i electores.\n←Joan Baldoví visita Picassent per donar suport a l’acte de record de la Primavera Valenciana\nResultat històric de Compromís a Picassent→


Renfe ven en una hora els 1.000 bitllets disponibles aquest dilluns d'Avlo\nActualitzada 27/01/2020 a les 17:14\n© Un tren Avlo.\nRenfe ha venut en una hora, entre les 13.00 i 14.00 hores, els 1.000 bitllets que ha posat aquest dilluns a la venda, a un preu de 5 euros, per viatjar al seu tren de baix cost Avlo, que estrenarà el 6 d’abril en la línia Madrid-Barcelona, encara que no tindrà parada a Lleida. L’operadora pública ha iniciat aquest dilluns la venda d’un total de 10.000 bitllets (1.000 diaris) a aquest preu promocional per viatjar entre el 6 d’abril i el 31 d’agost, i que es prolongarà durant deu dies, fins el proper 5 de febrer.\nA les 14.00 hores, s’han venut tots els bitllets disponibles i, a causa de l’elevat nombre de visites, el temps d’espera per a la compra s’ha pogut alentir, ha assenyalat Renfe aquest dilluns en un comunicat.\nLa pàgina web de la companyia ferroviària ha rebut prop d’1,56 milions de visites i ha registrat més de 30.000 nous usuaris en l’hora en què ha estat activa la venda de bitllets d’Avlo, segons fonts de Renfe.\nAquestes 10.000 places representen el 20 % del total de les mateixes que es vendran per a aquells mesos i, una vegada finalitzada l’oferta de llançament, costaran entre 10 i 60 euros per trajecte per als adults i 5 euros per als menors de 14 anys, acompanyats d’un major.\nEls bitllets nominatius es poden adquirir al nou web www.avlorenfe.com i demà dimarts dia 28 es podran a la venda uns altres 1.000 bitllets més a les 20.00 hores.\nAvlo es posa en servei amb tres freqüències per sentit i dia i parades a Madrid, Saragossa i Barcelona des del proper 6 d’abril.\nA partir de maig, Renfe afegirà una quarta freqüència, que completarà amb una més a partir de setembre de 2020, per configurar un servei amb cinc freqüències per sentit i dia.\nAvlo és el nom comercial del nou producte d’alta velocitat de Renfe, l’objectiu del qual és facilitar i augmentar la mobilitat en mercats potencials de més d’un milió de clients a l’any, a través de la captació de clients procedents d’altres mitjans de transport, com l’avió, l’autobús i, sobretot, el vehicle particular.\nL’estructura tarifària d’Avlo, que es comercialitza en una única classe, és composta d’un preu bàsic, que inclou com a equipatge gratuït una maleta de cabina més una bossa de mà o motxilla.\nCada client pot afegir al seu viatge uns serveis addicionals, segons les seues necessitats, com a selecció de plaça, canvis o anul·lacions de bitllets i equipatge addicional\nA bord, els clients disposaran d’una flota de trens equipats amb wi-fi per accedir al servei PlayRenfe.\nPer a la posada en servei d’Avlo, Renfe està treballant en la transformació d’unitats de la sèrie 112 als seus tallers de Madrid, La Sagra, Màlaga i Valladolid.\nAvlo es convertirà en el servei d’alta velocitat de Renfe amb més capacitat de viatgers, amb 438 places per tren, un 20 % més respecte als actuals trens de la sèrie 112.\nPosteriorment, a mesura que es vagi estenent el nou servei, s’incorporaran els nous trens de la sèrie 106, amb una capacitat encara major, de 581 places per tren.\nProtestes a Lleida i desenes de municipis en contra de la inhabilitació\nPresó per intentar matar la seua ex a Cappont\nFerrocarrils prepara pistes per obrir a partir de l'1 de novembre després de l'última nevada\n1.Un mort en un xoc entre un turisme i un camió a l'A-14 a Alpicat\n2.Confirmat un cas de virus del Nil Occidental al Segrià\n3.Fins a un 30% de sospitosos de Covid a Lleida es nega a informar sobre els seus contactes\n4.Torra admet que van fallar en el confinament del Segrià\n5.Un ferit greu en un accident entre dos camions i un turisme a l'A-2 a Lleida\n6.Troben un nen de 4 anys que s'havia perdut a la Mitjana de Lleida\n7.El Suprem confirma la inhabilitació de Quim Torra\n8.Lleida abaixa el risc de rebrot però suma quatre noves morts per covid\n9.Detingut per intent d'homicidi a Lleida\n10.Ingresa a presó després d'intentar matar la seva exparella amb un ganivet a Lleida\n1.Troben el cos sense vida de l'home desaparegut a Lleida\n3.Un nen de dotze anys ingressat molt greu pel virus a l'Arnau de Lleida, traslladat a...\n4.Un mort en l'accident d'una furgoneta al polígon industrial de Lleida\n5.Atropellament mortal a Golmés\n6.Aïllats ja una quinzena de grups escolars després de més casos a Lleida, Balaguer, la Seu ...\n7.Mor un veí d'Albelda al bolcar amb el tractor\n8.La Paeria preveu una taxa de 20 € per gos, 10 per gat i apujar un 151% la quota de g...\n9.Mor al bolcar amb una furgoneta al polígon\n10.Discussió al Govern per un possible confinament de la Cerdanya\n2.Troben el cos sense vida de l'home desaparegut a Lleida\n3.Primer centre escolar tancat a la província de Lleida per positius de covid\n4.Un nen de dotze anys ingressat molt greu pel virus a l'Arnau de Lleida, traslladat a...\n5.Cinc ferits en un espectacular accident a l'A-2 a Cervera\n6.Un home mata a un altre en un pis del barri lleidatà de Cappont\n7.Josep Pàmies organitza un acte negacionista en plena pandèmia als Camps Elisis de Lleida\n8.L'hotel de Messi a Ruda, en obres de remodelació\n9.Deu docents d'una escola de Lleida es troben aïllats arran d'un positiu\n10.El jove de vint-i-dos anys ofegat a Camarasa era un veí de Cervera\n1. El confinament va reduir un 95% els desnonaments el segon trimestre\n2. Fiscalia acusa deu suposats narcos en el judici més llarg de l'era Covid\n3. «El 2021 eliminarem passos a nivell a Balaguer, Térmens i Vallfogona»\n4. La UdL preveu donar classes de les titulacions de Turisme i ADE al parc de Gardeny\n5. L'Arnau estrena a la fi tecnologia punta per a intervencions cardíaques\n6. Mor un veí de Lleida de setanta-dos anys en un accident a Alpicat\n7. Ferrocarrils prepara pistes per obrir a partir de l'1 de novembre després de l'última n...\n9. Presó per intentar matar la seua ex a Cappont\n10. Protestes a Lleida i desenes de municipis en contra de la inhabilitació


La dieta Dukan - la qual funciona 'descobreix el secret! | Nutri Dieta\nSergio Gallego | | Dietes\nÉs rara aquella persona que mai ha provat algun tipus de dieta o ha estat a règim al llarg de la seva vida. A dia d'avui hi ha centenars de dietes de tot tipus que prometen el perdre una sèrie de quilos en un temps rècord. Des de fa uns anys està molt de moda la dieta Dukan, Un pla d'aprimament que ha aconseguit fama mundial i que proposa aprimar d'una manera totalment natural.\nLa dieta Dukan consta de 4 fases que va ajudar a la persona a perdre pes d'una manera molt ràpida i equilibrada. Si vols saber una mica més d'aquest tipus de dieta, no perdis detall i pren bona nota de les seves característiques i de els perills que pot comportar per a la salut.\n1 En què consisteix la dieta Dukan?\n2 Fases de la dieta Dukan\n3 Perills de la dieta Dukan\nEn què consisteix la dieta Dukan?\nLa dieta dukan és una dieta proteica que cerca el consum de proteïnes en la dieta diària i que evita en tot moment la ingesta d' hidrats de carboni. Amb això s'aconsegueix que el cos vagi consumint el greix que s'acumula al seu interior i d'aquesta manera es perdi pes d'una forma ràpida i senzilla. Durant les dues primeres fases d'aquesta dieta s'elimina els quilos fixats mentre que durant les dues últimes es manté el pes obtingut evitant que es pugui produir l'anomenat efecte rebot.\nFase d'atac: Aquesta primera fase es caracteritza perquè es produeix un canvi en el propi metabolisme i la pèrdua de quilos és molt més gran. La durada d'aquesta fase depèn de la quantitat de quilos que vulgui perdre la persona. Pot durar des d'un sol dia fins a prop de una setmana. En aquesta fase només està permès el consum d'aliments rics en proteïnes de tipus animal com és el cas de l'pollastre sense pell, els ous, el peix o la carn vermella. Aquests aliments es poden prendre sense límits cap i la persona és lliure de triar la quantitat consumida. Per contra, queden totalment prohibits aliments tan importants com la fruita, les verdures, l'arròs o els cereals.\nFase creuer: En aquesta fase s'afegeixen nous aliments a aquesta dieta pel que és molt més equilibrada i variada. Juntament amb les proteïnes ja es poden prendre verdures sense cap límit. Aquesta fase sol durar prop de dos mesos que normalment és el temps que transcorre fins que la persona aconsegueix arribar al seu pes ideal. Durant aquesta fase continuen estant prohibits alguns aliments com és el cas de l'arròs, les patates o els llegums.\nFase de consolidació: Amb aquesta fase s'evita el sempre temut efecte rebot que se sol produir en la majoria de les anomenades dietes miracle. Durant aquesta fase es permet la incorporació de certs aliments rics en hidrats de carboni. Sol durar segons els quilos que hagi perdut la persona en qüestió, en concret es multipliquen els quilos perduts per deu i s'obtenen d'aquesta manera els dies que dura aquesta tercera fase. En la fase de consolidació ja no es perd pes sinó que es manté el que s'ha aconseguit en les dues fases anteriors. Es pieden prendre aliments anteriorment prohibits com és el cas de la fruita, de l'arròs, de l'formatge o de el pa.\nFase d'estabilització: Es tracta de l'última fase de la controvertida dieta dukan i en la mateixa, la persona ja ha arribat al pes ideal i s'ha de mantenir un dia a la setmana. Durant el dia s'ha de menjar solament proteïnes per així compensar els excessos dels altres dies de la setmana. És recomanable seguir aquesta fase durant la resta de la vida i d'aquesta manera mantenir el pes ideal i evitar l'increment de quilos.\nÉs important que recordis que perquè la dieta sigui 100% efectiva, cal prendre uns 12 gots d'aigua a el dia i una cullerada de segó de civada. Aquesta cullerada es pot prendre barrejada amb un iogurt o amb ous.\nPerills de la dieta Dukan\nLa dieta dukan és sense cap dubte la dieta més famosa en l'actualitat i són moltes les persones que han decidit seguir-la. No obstant això i malgrat el que diuen moltes persones, la majoria dels nutricionistes coincideixen que es tracta d' una dieta molt perillosa per a la salut. A l'tractar-se d'una dieta en la qual predominen les proteïnes i en la qual s'exclouen nombrosos aliments essencials per a l'organisme, pot provocar greus problemes tant a nivell digestiu com metabòlic.\nEn les primeres fases d'aquesta dieta està totalment prohibit el consum de hidrats de carboni, Aquesta manca de carbohidrats produeix una pèrdua de pes però també apareixen altres símptomes causats per la falta d'energia com és el cas de la fatiga, el cansament o els mals de cap. Un altre dels perills d'aquesta dieta és que se solen formar pedres d'àcid úric el que pot provocar l'aparició dels anomenats càlculs renals. La dieta Dukan també és famosa per provocar greus problemes de restrenyiment entre algunes persones a causa de la manca de fibra en la pròpia dieta. Per contrarestar aquest problema, aquest pla obliga a prendre una cullerada de flocs de civada durant el temps que dura aquesta dieta.\nCom has pogut veure, són molts els avantatges que té la dieta dukan però com solen passar amb la majoria de les dietes miracle, també són molts els perills que comporta aquesta mena de pla d'aprimament. En el cas que decideixis seguir aquest tipus de dieta per perdre uns quilos de més, el millor és anar a un especialista que et aconselli si de veritat val la pena seguir aquesta classe de dieta. Espero haver-te aclarit tots els dubtes sobre la famosa dieta Dukan i escullis el millor camí possible.\nA continuació et vaig a deixar un vídeo explicatiu perquè et quedi molt més clar en què consisteix la dieta Dukan i quins són els seus pros i contres.\nRuta completa cap a l'article: Nutri Dieta » Dietes » La dieta Dukan\nLes conseqüències de dormir massa\nConsells per aconseguir menjar menys


b12.cat: Ametlles salades\nLes ametlles, les avellanes, les nous i els anacards són dels fruits secs permesos quan tens una dieta baixa en fructosa. Generalment els menjo crus, a l'hora de berenar o bé quan tinc el cuquet a mig matí. Vaig alternant, per aportar diferents nutrients al cos.\nAmb la tonteria de la fructosa tampoc acostumo a fer el vermut, i ja en tenia ganes, a banda que la gent em fa delir molt. Així que vaig decidir que jo també volia fer un vermutet.\nOlives, olivada, unes patates xips i unes ametlles salades!!!!\nLes ametlles salades que comprava eren fregides i tinc terminantment prohibits els fregits. Doncs les faré al forn!!!!!\nIngredients: ametlla marcona (quantitat al gust) i sal\nEn una safata per al forn posem les ametlles i les posem al forn durant uns 5-10 minuts. Han de deixar anar una mica de greix.\nObrim el forn, remenem les ametlles i hi afegim sal. Ho remenem bé i tornem a posar la safata dins del forn.\nRemenem de tant en tant.\nQuan estiguin rossetes, les treiem del forn i les deixem refredar. Jo les poso en un pot de vidre i us diria una mentida si dic que em duren molt, perquè no és així. Me les menjo abans que es puguin fer malbé.\nÉs una opció més saludable de menjar ametlles salades, sense oli, només ab els propis greixos de la pròpia ametlla.\nEtiquetes de comentaris: Aperitiu, Fruita seca, Per picar entre hores


Gertrudis: la revolució de la rumba catalana – Sons de Xaloc\nFa 21 anys des que tres amics de la Garriga van decidir començar a tocar junts: Xavi Ferrià, Xavi Ciurans i Edu Acedo. És l’any 2004 quan es consoliden com a grup i adopten el nom de Gertrudis. Una banda considerada com la revolucionària de la rumba catalana, en fusionar-la amb altres ritmes com el reggae, el funk, la cúmbia o la música mediterrània.\nEl seu primer disc s’anomena Teta (2004). Un any després publiquen el seu segon àlbum homònim: Gertrudis (2005). Des del 2007 fins al 2011 publiquen 3 àlbums més, però després passen quatre anys sense llançar-ne cap altre. Política de Verbena (2007) compta amb col·laboradors com Pau Donés o Los Manolos.\nImatge extreta del perfil oficial d’Instagram de Koers\nAmb motiu de la celebració del quinzé aniversari de la banda, estrenen Quinze 15 XV (2015), un disc que marca l’acabament d’una etapa i el començament d’una altra. Està format pels grans èxits del grup, escollits pels seus propis seguidors. Un any més tard, publiquen el seté disc de la banda: Ara Volo Alt (2016).\nL’últim àlbum del trio de la Garriga, No em Dóna la Gana (2019), compta amb dotze cançons i amb les col·laboracions de Suu o JazzWoman. En 2020 van llançar una nova versió de la cançó “No em dóna la gana” amb la participació de Doctor Prats. L’últim senzill de Gertrudis es va publicar a finals de l’any passat: “El Nadal més Tropical 2020” (2020).\nEl grup deixa veure una forta passió per la música i per les cançons que componen. La música és una forma d’alliberar els pensaments i contar històries. Així, com Gertrudis afirma en una de les cançons de l’últim disc, Si tothom calla hem perdut la batalla.\nGertrudis compta amb més de 120.000 oients mensuals al Spotify. La cançó més escoltada segons la mateixa plataforma és “Tan Lluny de Tu”, amb més de dos milions i mig de reproduccions, seguida de “Si Tothom Calla” (1.200.000), “Bon Dia Vida” (1.750.000) i “Samarreta – Versió 2015” (1.060.000).\nTags: bon dia vida Català cumbia el nadal més tropical funk gestrudis grup grups música Música Música Catalana música mediterranea música valenciana reggae rumba catalana samarreta si tothom calla tan lluny de tu Valencià


BUTLLETÍ TRIMESTRAL DE L'OBSERVATORI DEL PAISATGE - 35\n"Al principi fou el Caos, i tot seguit fou Gea, de l'ampla sina, per sempre llar de tots els immortals que posseeixen el cim de l'Olimp nevat i el Tàrtar tenebrós, als abismes de la terra d'amples camins [...] Gea primer engendrà, a semblança d'ella, Urà estelat, perquè l'envoltés del tot [...] I després d'ells [els fills] vingué Cronos, el més jove, amb la seva ment tortuosa, el més terrible d'entre els fills, i albergà odi envers el vigorós progenitor" (Hesíode, Teogonia: 116-9; 126-7; 137-8)\nEn un paisatge encara privat d'Espai i de Temps, el Caos errant —el nom del qual ens fa pensar en el Ka de l'etern errar— es va aventurar entre els amples camins de la nit paleolítica. Se'n va anar a explorar i interpretar el món, a cercar-hi un ordre, fins a inventar primer la Mare Terra i després el Cel Estelat. L'era de Caos va donar pas a la primera generació de déus, la de Gea i Urà, en què finalment Caos va començar a orientar-se amb la geografia i, semblantment, amb l'astronomia. Però vet aquí que, de l'espai entre Terra i Cel, va néixer el Temps —Cronos—, que va posar fi al regne del seu pare, Urà. Cronos li va tallar els testicles amb la complicitat de Gea, la Deessa Mare, que va regnar juntament amb el seu fill fins que Zeus el va empresonar a l'Illa dels Benaurats i així va donar lloc a la tercera generació dels déus olímpics, que als lectors d'aquest article els deu ser més familiar.\nD'un temps ençà no deixo de fer-me preguntes sobre Cronos. El Temps neix de la trobada entre Terra i Cel? En l'home errant neix primer el concepte d'Espai i després el de Temps? Quina relació té tot això amb les arts de la transformació de l'espai, amb l'arquitectura i el paisatge? Com eren els temples dedicats a Cronos? Caos errant va inventar l'Arquitectura com a Espai que empresona el Temps? Per què Cronos va ser empresonat?\nEntre Terra i Cel hi ha Horitzó, que és on m'imagino que es va inventar Cronos. En aquella línia clara que divideix i uneix Gea i Urà, sobre la qual es mouen els núvols, els vents, les pluges, els estels, la Lluna amb períodes estranys i el Sol amb períodes clars. A l'era de Cronos —i ja hem entrat al Neolític—, amb els menhirs, es construeix el primer horitzó artificial, un espai que ja no és de fenòmens en moviment, sinó d'objectes situats. Estic convençut que els menhirs, els Verticals, van servir al Caos errant no només per a orientar-se i no perdre's per l'Horitzó d'amples camins, sinó també per a comprendre el Temps, interrogar-lo, conèixer-lo, mesurar-lo, venerar-lo. La construcció de menhirs més monumental, la gran alineació de Carnac, a la Bretanya, ha estat definida diverses vegades com un calendari de pedra. És un immens paisatge de menhirs arrenglerats, molt semblants a l'espai interior de la sala hipòstila del temple d'Amon, a Karnak, la primera arquitectura de pedra construïda a Egipte al II mil·lenni. I no és difícil d'imaginar, en aquests boscos de menhirs i columnes, les caminades rituals, les processons i potser les danses rítmiques amb què es feien càntics a Cronos. Potser els Carnacs o Karnaks —i subratllo aquí les consonants de CRoNos— eren els antics temples de Cronos, el de la ment tortuosa, creats per celebrar el misteri del temps que transcorre incessant, instruments del seu possible mesurament destinats a calcular les hores, els mesos, les estacions, i recular en els anys, per explicar la història pròpia. Espais de trobada per fugir de la idea del Temps humà finit. Potser és per això que aquests antics espais de l'anar es van transformar en presons de l'estar, arquitectures per empresonar Cronos, per no deixar-lo anar-se'n mai més.\nD'un temps ençà, doncs, em pregunto on és Cronos. Quin sentit tindria avui fer un Karnak, un lloc dedicat al Temps? A quin Temps, al dels rellotges? Continuar cercant Cronos a l'Horitzó? Inventar arquitectures per fer càntics al pas del sol i dels núvols entre Terra i Cel? Crec que ja no és l'època d'empresonar Cronos amb l'arquitectura; ha arribat l'hora d'alliberar-lo dels antics Karnaks. Tornem enrere a cercar també el bon vell Caos, i que entre ells s'uneixin, el perdre's i el temps.\nEls Nous Karnaks seran Espais per perdre Temps. Ho van entendre molt bé el bon vell Constant i els seus companys situacionistes: "Els nous poders tendeixen a un conjunt d'activitats humanes que se situa més enllà de la utilitat: els temps disponibles, els jocs superiors". Sostreure's al consumisme del temps, alliberar el Temps Lliure del mercat, experimentar Nous Jocs explorant i produint Espais Lliures, construir contratemps.\nDiu Stalker: "Qui perd Temps guanya Espai".\nFrancesco Careri Investigador de la Facultat d'Arquitectura de Roma TRE i cofundador de Stalker i del Laboratorio di Arti Civiche (LAC)


Info. About Ni'lin. What's This?\nNilin - en àrab نعلين, Niʿlīn - és un municipi palestí en la governació de Ramal lah i al-Bireh, al centre de Cisjordània, situat 17 kilòmetres a loest de Ramal lah. Segons lOficina Central dEstadístiques de Palestina, tenia una població de 5.852 habitants en 2016. Nilin es troba 3 kilòmetres a lest de la Línia Verda de 1949, limitat per Deir Qaddis, els assentaments israelians de Nili i Naale al nord-est, la vila dal-Midya i lassentament de Modiin Illit al sud, i les viles de Budrus i Qibya al nord-oest. la superfície municipals és duns 15.000 dúnams dels quals 660 són urbans. Per lAcord dOslo II el 93.3% de les terres del municipi han estat classificades com a Àrea C.\nLa majoria dels habitants del municipi es dediquen a lagricultura, i abans de la Segona Intifada molts treballaven en la construcció a Israel. Està situada a 262 metres sobre el nivell del mar i té hiverns suaus i estius calorosos i secs amb temperatures diürnes de 32 °C 88 °F.\nShi ha trobat ceràmica del final de ledat de Ferro s. VIII-VII aC, hel lenística, romana dOrient, croada/aiúbida, mameluc i del primer període otomà. Un tal Isaac de Naelein és esmenat en un text croat del 1167 en relació a Casale St. Maria Aboud.\nEn 1517, Nilin va ser incorporada a lImperi Otomà amb la resta de Palestina, i el 1596 va aparèixer als registres fiscals com a part de la nàhiya de Ramla al liwà de Gaza. Tenia una població de 72 llars, totes musulmanes. Els vilatans pagaven un tipus impositiu fix del 25% en productes agrícoles, incloent blat, ordi, cultius destiu, oliveres, fruiters, cabres i / o ruscs, i olives o raïm de premsa, a més dingressos ocasionals; un total de 3.500 Akçe. Tots els beneficis anaven al Waqf.\nEn 1838 era registrada a vila musulmana, Nalin, a làrea Ibn Humar del Districtd dEr-Ramleh.\nUna llista de viles otomanes del 1870 mostra que Nilin tenia 156 cases i una població de 493, tot i que el recompte de població només incloïa homes. Es va descriure com la vora de Deir Qaddis.\nEn 1882 el Survey of Western Palestine de la Palestine Exploration Fund va descriuire Nilin anomenada Nalin com un "poble gran en un terreny alt, envoltat doliveres i subministrat per cisternes."\nEn el cens de Palestina de 1922, organitzat per les autoritats del Mandat Britànic, Nalin tenia una població de 1.160 habitants, totse musulmans, mentre que en el cens de 1931 la població de Nilin era de 1.249 habitants, tots musulmans llevat un cristià, en 299 cases.\nEn el cens de 1945 la població de Nilin era de 1.420 musulmans, que posseïen 15.875 dúnams de terra segons una enquesta oficial de terra i població. Daquests, 5.921 dúnams eren plantacions i regadius, 3.053 dúnams eren per cereals, mentre 29 dúnams eren sòl edificat.\nEn la vespra de guerra araboisraeliana de 1948, i després dels acords darmistici araboisraelians de 1949, Nilin fou ocupada pel regne haixemita de Jordània. Després de la Guerra dels Sis Dies de 1967 va romandre sota locupació israeliana.\n2. Protestes al mur\nEls residents de Nilin i activistes internacionals han estat escenificant manifestacions setmanals contra una pròxima expansió del Mur de Cisjordània. Sha estimat que la finalització de la barrera eliminarà ⅓ de la terra de Nilin.\nEn el primer cas dincidents en les manifestacions de protesta contra el mur, es va produir el tret mortal dAhmed Moussa, de 10 anys, el 29 de juliol de 2008. Lincident va passar quan un grup dels nens majoritàriament adolescents havia anat al lloc de construcció del mur fora de Niilin, on no hi havia personal de seguretat, els nois van començar a treure filferro. Un sondeig preliminar de la policia israeliana ha descobert que policies fronterers israelians van utilitzar munició real per dispersar el grup i que una de les bales probablement van matar Ahmed Moussa de 10 anys. Durant la demostració, uns altres 15 van resultar ferits per bales dacer recoberts de cautxú. El funeral dAhmed Moussa va quedar enterbolit per una violència diferent. Lestacionament permanent duna força de policia fronterera, ordenada pel comandament central del Maj Gen. Gadi Shamni, als afores del poble on es duen a terme les manifestacions diàries, va enfurismar els manifestants en la processó funerària. Yousef Ahmed Younis Amera, 18 va ser declarat mort cerebral a lhospital de Ramal lah dimecres 30 de juliol de 2008 després de rebre un tret al cap amb una bala dacer recoberta de cautxú i finalment va morir el dilluns 4 dagost de 2008. El 5 dagost de 2008 la policia israeliana va dir que havia detingut a un policia de la frontera i el va posar sota arrest domiciliari en relació amb la mort dAhmed Moussa, de deu anys.\nEn la segona setmana dagost de 2008 es van disparar a vint-i-dos civils desarmats inclosos vuit nens amb bales de goma recobertes de metall en protestes dels pobles de Nilin i Bilin Ramal lah. Les forces israelianes als territoris ocupats han començat a utilitzar un nou mètode de multitud control a Nilin. Una barreja daigües residuals febles amb fems danimals i productes química anomenada "skunk", a causa de la seva poderosa olor, i que indueix vòmits quan es ruixa als manifestants.\nEl 28 de desembre, durant una manifestació contra lassalt israelià a Gaza que havia començat el dia anterior, Mohamed Khawaja 19 va rebre un tret al cap de soldats israelians, i Arafat Khawaja 22 un tret a lesquena. Mohamed Srour va rebre un tret la cama. Arafat va morir al lloc mentre Mohamed Khawaja fou declarat mort cerebral a lhospitali va morir el 31 de desembre. Aquests incidents es van atreure latenció de la Missió de Recerca de Fets de les Nacions Unides sobre el Conflicte de Gaza pels testimonis de Mohamed Srour i Jonathan Pollak a les Audiències Públiques de la Missió de Ginebra, el 5 de juliol de 2009.\nEls enfrontaments regulars van arribar més intensament al focus internacional quan un ciutadà estatunidenc anomenat Tristan Anderson, dOakland Califòrnia, va ser colpejat al cap per un contenidor de gasos lacrimògens disparat per les forces israelianes el 13 de març de 2009, durant les manifestacions contra el mur. Limpacte va causar dany massiu al lòbul frontal dAndersons, i al seu ull. Anderson, de 38 anys, va requerir diverses cirurgies cerebrals en un hospital de Tel Aviv.\nEl 5 de juny de 2009 Yousef Aqel Srour 36 va rebre un tret de munició real de calibre 0.22 durant una manifestació. a ser declarat mort la seva arribada a un hospital de Ramal lah.\nEl 6 de novembre de 2009, els activistes que celebraven el vintè aniversari de la caiguda del mur de Berlín van aconseguir derrocar una petita part del mur que travessava les terres del poble; la primera vegada que els manifestants palestins van aconseguir derrocar una part del mur dIsrael.\nEl març de 2010, lexèrcit israelià designava Nilin juntament amb el poble proper Bilin, com a zona militar tancada cada divendres. Això va durar fins a agost de 2010.\n2.1. Protestes al mur Omri Borberg\nEl 7 de juliol de 2008, un jove de 17 anys, Salam Kanaan, va filmar un incident on un comandant dun batalló israelià Tinent Coronel Omri Borberg de Batalló Armat 71 sostenia pel braç un palestí detingut, emmanillat i amb els ulls embenats Ashraf Abu Rahma de Bilin mentre un subordinat li disparava al peu. Una segona prova de polígrafs el dimarts 29 de juliol de 2008 ha posat en dubte el testimoniatge del Tinent Col Borberg. Després de reunir-se amb el Maj Gen. Gadi Eizenkot, Borberg va acordar prendres una excedència de 10 dies mentre que el Jutge General Advocat JAG de les FDI Brig-Gen. Avichai Mandelblitt prenia la decisió de presentar no càrrecs contra el comandant del batalló. El comandant del batalló va ser acusat per lexèrcit de "fracàs moral greu", va ser reasignat a un altre càrrec i senfrontarà al càrrec relativament menor de "conducta indigna". Els grups de drets humans israelians BTselem, Yesh Din, Associació per als Drets Civils i el Comitè Públic contra la Tortura han criticat la disciplina de lexèrcit israelià contra Borberg per indulgent i han demanat al advocat general de lexèrcit israelià suspendre els processos legals contra el tinent coronel implicat i el sergent "L" que va disparar el tret per permetre modificar la decisió de jutjar-los amb el delicte relativament lleuger de "conducta inadequada ". Leditorial de Haaretz comentava que:\nEl 19 dagost de 2008 es va suspendre laudiència militar contra Borberg i el sergent "L" seguint la petició de BTselem. El 28 de setembre, lalt tribunal israelià va demanar al JAG que reconsiderés els càrrecs contra Borberg i el Sergent "L".\nNi`lin on Palestineremembered.com\nNi’lin Town Profile, ARIJ\nNilin towns struggle against the wall\nLocality Development Priorities and Needs in Ni’lin Town, ARIJ\nBackgrounder on Nilin and effects of the wall at IMEU.net\nNi’lin Town Fact Sheet, Applied Research Institute–Jerusalem ARIJ\nNilin, aerial photo, ARIJ\nThrone villages Arxivat 2014-05-03 a Wayback Machine., with Al Khawaja Palace in Neleen, RIWAQ\nEl Nil té dos afluents principals, el Nil Blanc i el Nil Blau. El Nil Blanc s inicia a la regió dels Grans Llacs d Àfrica central, mentre que el Nil Blau\nEl Nil Blau - en àrab: النيل الأزرق, an - Nīl al - Azraq en amhàric: ዓባይ és un riu de 1.783 km de llargària que desaigua al Nil a la ciutat de Khartum.\nestat del Nil Blau - en àrab: ولاية النيل الأزرق, wilāya an - Nīl al - Azraq - és una de les wilayes o estats del Sudan. Es troba a les vores del Nil Blau que\nEl West Nile virus, WNV o virus del Nil Occidental és un virus que provoca la febre del Nil Occidental. Aquesta malaltia és una flavivirosis que habitualment\nNil Superior o Alt Nil anglès Upper Nile és un del deu estats del Sudan del Sud que rep el nom del Nil Blanc que rega les seves terres. Aquest estat\nLa wilaya o estat de Nahr an - Nil o del Riu Nil - en àrab: ولاية نهر النيل, wilāyat Nahr an - Nīl - és una wilaya del Sudan, una de les 26 wilayes que formen\nGran Nil Superior en anglès: Greater Upper Nile en àrab: أعظم أعالي النيل és una regió del nord - est de Sudan del Sud. Rep el seu nom del Nil Blanc\nNil Cardoner i Gratacós Girona, 16 de setembre de 1998 és un actor català. Ha actuat a sèries de televisió com Polseres vermelles, on feia de Roc, i\nMort al Nil títol original: Death on the Nile és una pel lícula britànica de John Guillermin, del 1978, que posa en escena el detectiu belga Hercule\nSir Nils Olav I i posteriorment al seu fill homònim, Sir Nils Olav II, que va heretar els títols del seu pare. De la mateixa manera, en morir Nils Olav\nLa reina del Nil títol original en italià: Nefertite Regina del Nilo és un pèplum italià de Fernando Cerchio estrenat el 1961. Ha estat doblada al català


CCOO de Catalunya reclama la ratificació del Conveni 189 de l'OIT sobre el treball digne de les treballadores de la llar\nAmb motiu de la Celebració del Dia Internacional de les Persones Migrades (18 de desembre)\nAmb motiu de la commemoració del Dia internacional de les Persones Migrades (18 de desembre), des de CCOO de Catalunya volem fer una crida a les forces polítiques a promoure la ratificació del Conveni 189 de l’Organització Internacional del Treball (OIT) sobre el treball digne de les treballadores de la llar. Recordem que l’Estat espanyol encara no l’ha ratificat, encara que dins del marc de la UE sí ho han fet Itàlia, Portugal, Irlanda, Bèlgica i Alemanya.\nUna part molt important de les treballadores de la llar són estrangeres i moltes es troben en situació irregular, cosa que agreuja la seva situació i precaritza encara més la seva relació. Segons les dades de l’estudi elaborat pel Centre d’Estudis i Recerca Sindicals (CERES) i el CITE, el 50,7 % de les treballadores de la llar són estrangeres, de les quals el 22,3 % són hondurenyes i el 17,2 % bolivianes, amb el 25,2 % d’irregularitat laboral, quan la total és només d’un 3 %.\nA més, la Llei d’estrangeria comporta importants dificultats per accedir a la regularitat i per renovar les autoritzacions. D’altra banda, les reformes legals del 2011 i del 2012 tot i reconèixer el caràcter laboral d’aquesta relació van desaprofitar l’oportunitat d’equiparar aquestes treballadores a la resta de treballadors i treballadores del Règim General de la Seguretat Social. Es mantenen elements discriminatoris com el desistiment voluntari, l’exclusió de la Llei de prevenció de riscos laborals, del FOGASA i molt especialment de l’atur.\nÉs per això que des del sindicat fem una crida a posar sobre la taula del debat polític la situació d’invisibilitat d’aquest sector i a prendre les mesures necessàries per ratificar el Conveni 189 de l’OIT, el que obriria la porta a l’equiparació de drets d’aquestes treballadores a la dels treballadors i treballadores del Règim General de la Seguretat Social.\nAl mateix temps, denunciem el biaix de gènere que té la Llei d’estrangeria, que està pensada més per a feines d’homes que no pas per a les dones, i considerem necessari flexibilitzar els requisits i els tràmits d’accés a la regularitat i per a les renovacions de les autoritzacions de treball per adaptar-los a les especificats del sector.\nPer últim, creiem necessari cercar models alternatius de contractació i d’oferta de serveis a partir del reforçament de l’Estat del Benestar que permetin la intervenció sindical, la negociació col·lectiva i el control de les condicions laborals del sector.


TICKETHOTELS.COM - Informació sobre la marca\nTICKETHOTELS.COM - Informació sobre la marca\nCORNISA VERDE, S.L.\nMarca TICKETHOTELS.COM a Espanya\nEn data 16/09/2007 es va realitzar PUBLIC. CONCESION DE F. RESOL. 29/05/2007\nInformació sobre la marca TICKETHOTELS.COM amb el nombre M2740014(X)\nLa marca TICKETHOTELS.COM amb el nombre M2740014(X) va ser sol·licitada el 14/11/2006. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca TICKETHOTELS.COM amb el nombre M2740014(X) va ser sol·licitada per CORNISA VERDE, S.L. mitjançant els serveis de Ángel Pons Ariño.\nRenovació de la marca TICKETHOTELS.COM amb el nombre M2740014(X)\nAltres marques sol·licitades per CORNISA VERDE, S.L.\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per CORNISA VERDE, S.L., entre les quals es troba la marca TICKETHOTELS.COM amb el nombre M2740014(X). Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per CORNISA VERDE, S.L. clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades a través de ÁNGEL PONS ARIÑO entre les quals es troba la marca TICKETHOTELS.COM amb el nombre M2740014(X). Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades a través de ÁNGEL PONS ARIÑO clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca TICKETHOTELS.COM. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.


Cap de setmana replet de partits! – Vila-real BC\nCap de setmana replet de partits!\nPer primera vegada aquesta temporada, tots els equips des de Prebenjamí fins a Sènior disputen partit el cap de setmana, Fins a dotze partits es juguen per omplir de bàsquet el dissabte i el diumenge.\nSis partits tindràn lloc el dissabte matí repartits en tres pavellóns. El primer serà el Benjamí Laude BSV que s’estrena en la segona fase davant el Sagrado Corazón al Bancaixa. A continuació, igual que el Benjamí, l’Aleví Taronja Laude BSV rebrà al veïns del CB Burriana a les 11h en la seua estrena.\nLa Ciudad Deportiva de Castellón acollirà dos partits de l’Escola. A les 11.30h del nostre Aleví Blau Laude BSV i el CB Burriana disputaran la rèplica del partit de Bancaixa, i a les 12.45h, el PreBenjamí Laude BSV eixirà a la pista per enfrontar-se al Taronja Basket Nules.\nL’hora de les 13.ooh del dissabte serà compartida per dos equips, però ho faran en diferent pavelló. L’Infantil Leonauto rep al Sebastià Mora al conegut equip de la primera fase CB Morvedre, en un partit difícil davant un dels favorits. Al Bancaixa tindrà lloc el partit entre el Cadet Taronja i el CB Burriana, que serà el tercer enfrontament amb el club veí aquest dissabte.\nEl Sènior Prades & Miralles tindrà un partit molt atractiu a les 16.30h davant el CB Onda al Bancaixa i intentarà continuar amb la bona sintonia d’aquest any. El Júnior F&H Fitness tornarà a jugar dos partits aquest cap de setmana, a les 18.30h del dissabte serà el primer davant el NB Alboraia.\nEl primer equip en jugar el diumenge tornarà a ser el Júnior F&H Fitness, aquesta vegada a domicili i davant el Jovens L’Eliana a les 12.30h. Mitja horeta després però al Bancaixa, l’Infantil Extincas jugarà el seu partit amb el Jovens L’Eliana, equip conegut de la primera fase.\nDiumenge per la vesprada a les 17h, serà el torn del Cadet Blau que es troba invicte en aquest inici de la segona fase i vol continuar en la mateixa condició. I per tancar els partits del cap de setmana, el Sènior Facsa rep al NBF Castelló a les 19h en la penúltima jornada de la primera volta.


OpenType - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nOpenType és un format de Tipus de lletra escalables per a computadora. La seva arquitectura està basada en la del seu antecessor, el format TrueType, l'estructura bàsica del qual conserva i complementa. S'afegeixen taules de dades que permeten incorporar a un tipus o família tipogràfica funcions tipogràfiques i lingüístiques avançades.\nL'especificació tècnica es va originar a Microsoft, empresa que manté registrada la marca. Posteriorment desenvolupada en col·laboració amb Adobe Systems, Ambdues corporacions van presentar públicament el format el 1996. L'especificació continua en desenvolupament i en l'actualitat es troba en procés de convertir-se en un estàndard obert.\nA causa de la seva àmplia disponibilitat en el mercat i a la seva versatilitat tipogràfica - que inclou recursos per a representar el comportament gràfic de molts sistemes d'escriptura del món-, els tipus de lletra en format OpenType són molt utilitzats en les principals plataformes informàtiques.\nEspecificació d'OpenType a Microsoft\nInformació d'OpenType a Adobe\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=OpenType&oldid=25832158»\nDarrera modificació: 28 des 2020 a les 23:02\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 des 2020 a les 23:02.


El Barça recupera els seus laterals Semedo i Jordi Alba - Empordà\nEl Barça recupera els seus laterals Semedo i Jordi Alba\n?Tots dos futbolistes s'entrenen de nou amb el grup a la Ciutat Esportiva ?L'equip visita l'estadi de l'Inter amb els deures fets a la Lliga de Campions\nJordi Alba i Nelson Semedo, ahir, en una part de l'entrenament matinal. fc barcelona\nJordi Alba i Nelson Semedo, ahir, en una part de l'entrenament matinal.\nEls laterals Jordi Alba i Nelson Semedo, que fa diverses setmanes que està de baixa per dues lesions musculars, van començar a exercitar-se ahir amb l'equip, a la Ciutat Esportiva Joan Gamper. Després de golejar el Mallorca al Camp Nou (5-2), la plantilla del Barcelona va tornar ahir als entrenaments, amb el proper compromís a la Lliga de Campions contra l'Inter de Milà a l'horitzó.\nLa sessió, que va comptar amb els jugadors disponibles del primer equip, va ser de recuperació per als futbolistes que van participar en el partit contra el conjunt mallorquí i més intensa per a la resta. També es van exercitar Ronald Araujo i Carles Pérez, del Barça B.\nEl proper entrenament dels blaugranes serà avui, a les 12.00 hores, en l'última sessió abans de volar a Milà a la tarda, per afrontar l'últim partit de la fase de grups de la Champions, on el Barça no s'hi juga res en estar matemàticament classificat, com a primer, per als vuitens de final. L'holandès Björn Kuipers serà l'encarregat d'arbitrar demà el partit de l'última jornada de la fase de grups de la Lliga de Campions entre l'Inter de Milà i el FC Barcelona a l'estadi Giuseppe Meazza (21.00 hores), mentre que el francès Clément Turpin farà el mateix en el duel entre l'Ajax i el València al Johan Cruyff Arena (21.00).\nLes últimes places per a vuitens\nQuinze equips, encara amb possibilitats, liciten en l'última jornada de la fase de grups que es completarà entre dimarts i dimecres de la setmana que ve, per les vuit places vacants que definiran el cartell dels vuitens de final de la Lliga de Campions.\nVuit conjunts ja van assegurar, amb antelació, la classificació per a les eliminatòries: El Barcelona, el Bayern Munic, el Juventus, el Manchester City i el París Saint Germain com a primers del seu respectiu grup, al costat del Leipzig, el Reial Madrid i el Tottenham, que tenen el bitllet garantit però com a segons.\nA una de les vuit places vacants hi aspiren quinze equips. Entre ells el vigent campió, el Liverpool o l'Atlètic Madrid, València, Inter, el Chelsea, l'Ajax d'Amsterdam, juntament amb el Red Bull Salzburg, Nàpols, Borussia Dortmund, Zenit de Sant Petersburg, l'Olympique de Lió, Xakhtar Donetsk, Dinamo Zagreb, Atalanta i Bayer Leverkusen,\nNo obstant això, no tenen opció de quedar entre els dos primers el Benfica, el Club Bruges, Estrella Roja, Galatasaray o Olympiacos, que licitaran per ser tercers per passar a disputar la Lliga Europa, ni el Genk, Lokomotiv de Moscou, Lilla i Slavia de Praga, que seran quarts en qualsevol cas.


La Societat Coral repassarà el 140è aniversari en el concert de Nadal ·\nRedacció 15 Desembre 2017 1 min read\nDiumenge intens per a la Societat Coral El Vallès. A les 12h a la Plaça del Molí es tancarà l’Any Clavé amb la cantata organitzada per l’Escola de Música. Hi participaran alumnes de 6è i es convida a tothom qui vulgui que participi acompanyant-los en la última cançó de l’espectacle. per fer-ho s’ha programat un assaig obert divendres a les 19.30 al Centre Cultural. La cantata, que els escolars ja han interpretat al Teatre Auditori pels seus companys, és un recital creat per a l’ocasió pels professors de l’Escola de Música.\nLa tarda del diumenge, a les 18h al Teatre Auditori, la Societat Coral oferirà un Concert de Nadal ben especial. En aquesta ocasió les dues corals de l’entitat i l’orquestra de vent de l’Escola de Música comptaran amb la col·laboració de Jordi Allepuz per tal d’oferir un espectacle que servirà per fer un repàs als actes de l’aniversari, recordar les cançons cantades durant l’any i fer cloenda d’un programa amplíssim de celebració.\nTags: Any Clavé cantata Concert Nadal Societat Coral "El Vallès"\nPrevious: Matinal solidària dissabte per recaptar fons per La Marató de TV3\nNext: Festa de cloenda del 25è Ripollet Rock Festival amb Systemia, Escorpiones i Yakanyá


Torna el servei normal de bus i els jocs infantils a Torredembarra | Diari de Tarragona\nTorna el servei normal de bus i els jocs infantils a Torredembarra\nEs recuperen els horaris de matí i de tarda que van quedar aturats per la situació d’alarma\n28 de Junio de 2020 - 10:30 hs\nA partir de demà 29 de juny, el servei de bus urbà de Torredembarra reprèn la normalitat amb el funcionament de les dues línies i els seus horaris habituals, després que durant el confinament i les diferents fases de desescalada es mantingués únicament la L1 en horari de matí.\nAra es recuperen els horaris de matí i tarda de la L1, segons si són dies feiners o caps de setmana i festius, i reprèn el servei habitual la L2, que és de dilluns a divendres feiners, en horari de matí i tarda. Es mantenen les mesures de seguretat sanitàries per la Covid-19 i és obligatori l’ús de la mascareta.\nL’Ajuntament de Torredembarra també reobre els parcs infantils i de salut aquest cap de setmana en la nova etapa de represa de la normalitat.\nEn aquests espais, es duran a terme les tasques de manteniment i de neteja ordinària, però no es realitzaran tasques de desinfecció.\nL’Ajuntament fa una crida a la ciutadania perquè en aquests espais, i a tot arreu, es mantinguin les necessàries mesures de prevenció higièniques previstes per l’estat actual de la Covid-19 i apel·la tothom a fer un ús responsable de les instal·lacions pensant en tots.


La Vanguardia s'estalvia un sou per la crisi - Notícies Comunicació - Notícies Comunicació - e-notícies\nComunicació · 5 de Maig de 2009. 16:21h.\nLa Vanguardia s'estalvia un sou per la crisi\nLa marxa d'un director adjunt no es cobrirà amb cap fitxatge extern\nJosé Antich i Javier Godó, en una imatge d'arxiu\nLa Vanguardia no farà cap fitxatge extern per a suplir la baixa del fins ara director adjunt Jordi Juan, que marxa del diari del Grupo Godó per anar a Spanair. El director de La Vanguardia, José Antich, ha comunicat als treballadors que la plaça que deixa Juan no es cobrirà amb una nova incorporació, sinó que l'actual equip de direcció assumirà totes les seves funcions, ja que en l'actual context de crisi és la solució "més raonable".\nEl director ha destacat la tasca realitzada per Jordi Juan durant els 17 anys que ha romàs al diari i ha afegit que no es tracta d'"una baixa qualsevol", sinó d'una baixa "molt sentida tant en el personal com en el professional". Ha assegurat comprendre els motius personals al·legats, afegint que ha decidit respectar la seva voluntat, malgrat que tenia la possibilitat de vetar la seva marxa del diari. Ha reiterat el seu agraïment a Jordi Juan per la seva tasca professional a La Vanguardia i ha subratllat que l'equip directiu treballarà a fons perquè "la seva marxa es noti el menys possible".\nDesprés de la marxa de l'actual director adjunt, els subdirectors (María Dolores García, Miquel Molina i Manel Pérez) assumiran més responsabilitat en les seves respectives àrees informatives. Miquel Molina assumirà les relacions amb l'empresa en el que es refereixi a les promocions i altres activitats. María Dolores García, per la seva part, assumirà la gestió del llançat, de la publicitat i els canvis d'última hora. El director adjunt i delegat a Madrid, Enric Juliana, representarà la direcció en les relacions amb el Consell Professional. Antich també ha precisat que l'actual despatx del director adjunt passarà a ser una nova sala de reunions de forma provisional fins que, probablement el mes de juliol, part de la redacció que avui treballa a la planta 9 es traslladi a les plantes 6 i 7.\nCebrián aconsegueix la sortida de Javier Díez de Polanco\nLa TV de Godó va rebre 300.000 euros per als informatius\n#4 luis, barcelona, 06/05/2009 - 09:28\nA francesc que diu:\nPerò la Vanguardia té el deure moral de sortir també en català.\nSi, d'acord, peró sense cap mena de subvenció, que no paguem com sempre les evidents perdues\nllibre mercat, o no si es en CATALÁ?\n#3 Francesc, Barcelona, 06/05/2009 - 02:06\nLuís, em balla pel cap que aquest senyor ha marxat quan va fer les declaracions que el diari havia de sortir en català. El sr. Godó això no ho tolera. Però la Vanguardia té el deure moral de sortir també en català.\n#2 luis, barcelona, 05/05/2009 - 21:26\nCAP PROBLEMA TIOS\nSi el fan en CATALÁ la subvenció que tindran els donará solucio a tots els problemes d'economia que podrá tenir el diari\n#1 Toni, Calafell, 05/05/2009 - 18:52\nDisculpin la meva ignorància. Algú podria explicar si és possible vetar una baixa voluntària? Potser alguna clàusula del contracte?


Burjassot continua ampliant els seus fons documentals disponibles per a la seua consulta en SAVEX – Ajuntament de Burjassot\n2 juny 2021|Burjassot\nL’Ajuntament de Burjassot, des de la regidoria de Cultura i Patrimoni, que dirigeix Javier Naharros, continua ampliant els fons documentals que la ciutadania pot consultar a través de la plataforma SAVEX (Sistema Arxivístic Valencià en Xarxa).\nEn aquesta ocasió, el Consistori, des de la citada regidoria, ha acordat la col·laboració amb les tretze comissions falleres del municipi i amb les entitats festeres per a publicar els llibrets de cadascuna de les falles en el citat portal.\nGràcies a aquesta col·laboració, des de l’Arxiu Municipal es durà a terme la digitalització de tots els llibrets que obren en poder de l’Ajuntament i de tots aquells que les pròpies comissions aporten a l’Arxiu municipal.\nDes de la regidoria de Cultura i Patrimoni s’ha assenyalat que es tracta d’un projecte pioner entre els municipis on se celebra la festa fallera i, com no podia ser d’una altra manera, el seu objectiu és difondre la seua història i el gran arrelament que té a Burjassot.\npatrimoni, Cultura, falles, fons documental, SAVEX, arxiu, llibrets


“Les catifes de flors també ens omplen d'identitat” | Virtudes Pérez | barcelona | Societat | El Punt Avui\n“Les catifes de flors també ens omplen d'identitat” “Les catifes de flors també ens omplen d'identitat” “Les catifes de flors també ens omplen d'identitat” “Les catifes de flors també ens omplen d'identitat” + “Les catifes de flors també ens omplen d'identitat” E-mail\nPRESIDENTA DE LA FEDERACIÓ DE CATIFAIRES DE CATALUNYA\n“Les catifes de flors també ens omplen d'identitat”\nLa federació catalana, constituïda l'any 2005, presidirà el V Congrés Internacional de Catifaires, que se celebrarà a Roma entre el 26 i el 29 de juny\nLa presidenta de la Federació de Catifaires de Catalunya anima la gent a anar a veure les catifes que es facin al poble més proper, “ja que, si no en fem cas, no resistiran el pas del temps”\nVicenta Pallarès, presidenta dela Federació dels Catifaires de Catalunya, Vicenta Pallarès, rodejada de flors, al jardí de casa seva, a Caldes de Montbui ORIOL DURAN.\n“Les catifes de flors també ens omplen d'identitat” “Les catifes de flors també ens omplen d'identitat” “Les catifes de flors també ens omplen d'identitat” “Les catifes de flors també ens omplen d'identitat” “Les catifes de flors també ens omplen d'identitat” E-mail\nVa aprendre a fer catifes de flors als 15 anys. Havia de ser el relleu per preservar la tradició a Caldes de Montbui quan pel Corpus les catifes omplien l'avinguda. Però el 1969 Caldes va deixar de fer-ne. Es van recuperar el 1996. Avui, amb 67 anys, és la presidenta dels catifaires i lluita per “reivindicar un art efímer”.\nL'impacte visual i la bellesa que transmet a la persona que la mira és el que la fa perdurable\nLa Federació de Catifaires de Catalunya presidirà el V Congrés Internacional de Catifaires, que se celebrarà a Roma entre el 26 i el 29 de juny. Coincidint amb la festivitat del Corpus, la seva presidenta, Vicenta Pallarès, reivindica el valor artístic, cultural i identitari de les catifes de flors i anima tothom a admirar-les, “perquè, si no en fem cas, no resistiran el pas del temps”.\nNo en fem prou cas, de les catifes de flors?\nQuan es parla de catifes de flors, es pensa en la Garriga o Sitges. Però molta gent no sap que molts pobles n'omplen els carrers pel Corpus. No tenim cap cens com poden tenir els castellers o els diables, però és clar que hi ha una massa molt extensa de gent que s'hi dedica.\nI per què no tenen la mateixa visibilitat o el mateix suport?\nSón grups que s'uneixen un mes abans del Corpus i desapareixen l'endemà. En molts casos, no tenen ni associació.\nQuantes associacions estan federades actualment?\nLa federació es va constituir l'any 2005. L'any 2002, Foment de Turisme de Sitges i Acció Cívica Calderina de Caldes van competir en un concurs a Itàlia. D'allà va sortir la voluntat d'unir els grups de catifaires. Ara en som una dotzena.\nQuin és el principal valor d'una catifa?\nL'impacte visual i la bellesa que transmet a la persona que la mira és el que la fa perdurable. També ens omplen d'identitat, perquè formen part del nostre ADN cultural.\nParleu d'art efímer. Les catifes de flors són una manifestació artística o peces artesanals?\nEl IV Congrés Internacional de Catifaires, que es va celebrar a Barcelona l'any 2012, va servir per definir les catifes com una obra d'art i no només com una tradició o una peça artesanal. Han de tenir creativitat, enginy, originalitat, complexitat en el procés i s'han de fer amb flors naturals...\nQuan comença la tradició catifaire?\nVa lligada a la processó del Corpus. Al segle XVIII, els carrers no estaven asfaltats i s'hi tiraven flors i arbrat per dignificar l'espai. Després, els gremis van començar a reproduir els seus logos amb flors. La primera imatge és un quadre amb una catifa de flors a Sitges l'any 1887.\nPer què es van deixar de fer?\nL'any 1969, l'Església va prohibir les celebracions de les processions i així es van acabar també les catifes. Només a Sitges i la Garriga es van continuant fent. A Caldes, la regidoria de Cultura i les associacions de veïns van recuperar la tradició l'any 1996, i l'any 1999 es va constituir l'Acció Cívica Calderina. Des d'aleshores, l'activitat ha anat creixent.\nEs fan només amb flors?\nCada poble té la seva pròpia tècnica. A Argentona, per exemple, les fan damunt d'un llit de terra que cobreix l'asfalt. Algunes es fan amb flors senceres, d'altres amb pètals, es poden perfilar amb cordó, amb terra negra... A Arbúcies tenen una varietat de flors i un disseny i una combinació cromàtica extraordinaris.\nCom serà la catifa que fareu a Roma durant el V Congrés?\nTindrà 9 metres de llarg i 3,8 d'ample i un valor simbòlic molt important. El disseny l'ha fet Joan Utset, de Blanes. Tindrà els pinacles de la Sagrada Família, el Pantocràtor, la muntanya de Montserrat amb la Mare de Déu i la senyera que embolcallarà els quatre elements. I hi haurà presents totes les tècniques.\nQuan trigueu a fer una catifa com aquesta?\nComençarem a les sis de la tarda del dia 28 i la voluntat és haver acabat a les dues de la matinada, però ja sabem que aquella nit no dormirem. És una peça molt difícil d'elaborar.\nQuanta gent hi participarà?\nEn el Congrés, hi participaran 1.400 catifaires de diversos països del món. De Catalunya hi anirem 40 o 50 persones.\nLa gent jove fa catifes?\nA tot arreu hi ha molta gent jove fent catifes. El problema és el relleu en la responsabilitat. I també que la federació treballa molt, però amb uns recursos minsos.


No tinc llet! - MUM'S MGZ\nLa sensació de tenir poca llet és un tema que angoixa a pràcticament a totes les mares lactants i s’ha convertit en la primera causa, juntament amb el dolor, de l’abandonament de la lactància.\nBiològicament no és habitual que una dona no tingui llet, les nostres criatures depenen de la nostra llet per poder viure els primers mesos, ells neixen esperant agafar-se als pits i poder mamar. Però la pèrdua de la cultura de la lactància ens ha fet perdre tots els referents i tota la capacitat per entendre què és habitual i què no. Davant aquesta realitat, les mares confonen situacions habituals que passen durant la lactància i amb una mica d’ajuda del desconeixement, les seves pors les inunden.\nPerò totes les dones tenen llet?\nDurant anys les assessores hem explicat a les mares que totes les dones tenen llet i que la dona que no en té o en té poca (hipogalàctia) és un cas excepcional. Però el nostre coneixement sobre la lactància ha avançat i ens permet afirmar que hi ha casos en els quals la falta de llet és absolutament real i no és una sensació o apreciació equivocada de la mare. Això sí, cal fer una valoració cas per cas per entendre quins poden ser els motius d’aquesta baixa producció de llet i tenir present que acostuma a ser multifactorial, una suma de situacions que impliquen mare i criatura. Aquestes situacions a vegades es poden resoldre i, en altres casos, no tenen remei.\nPodem agrupar en tres grans grups les causes de poca producció de llet:\nMala tècnica de lactància o de maneig de la mateixa\nDificultats de succió de la criatura que fan baixar la producció de llet\nCertes malalties maternes\nLes causes de la suposada falta de llet relacionades amb la tècnica de lactància són les més habituals ja que encara avui en dia corren molts mites de com han de mamar els nadons i sembla que acabem d’entendre que l’expressió a demanda vol dir sense cap mena d’horari ni limitació.\nLa lactància funciona a demanda (excepte en els nens malalts, prematurs o que no augmenten de pes, en aquest cas els pares han de marcar la demanda). Si no ho fem a demanda i establim horaris i restriccions de temps, aquestes normes sense sentit no permeten a la criatura poder extreure la llet que els cal. La llet materna conté una enzim anomenat FIL (factor inhibidor de la lactància), si el FIL no és extret del pit, el cos reacciona fabricant cada vegada menys llet perquè entén que ha fabricat massa llet. Si som nosaltres els que determinem en quin moment i quanta estona estem afavorint que el pit no entengui quines són les necessitats reals del nadó.\nTambé l’existència d’un tel lingual curt en el nadó pot causar preses infinitament llargues o inefectives, el que pot comportar un escàs augment de pes.\nLes causes d’hipogalactia real materna són molt diverses i es divideixen en les que produeixen un retard de la pujada de llet (hipogalactia temporal) i les que causen una producció de llet clarament insuficient per garantir una lactància materna exclusiva durant tota la lactància.\nLes causes temporals de falta de llet són aquelles que endarrereixen la pujada de llet postpart o que la poden minvar. Per exemple, quan es produeix una retenció de placenta el mecanisme de producció de llet no s’activa. La producció de llet s’inicia en el moment que la placenta es separa de l’úter. Si queda qualsevol tipus de resta a l’úter això pot causar una inhibició en la pujada de llet. La mare produeix calostre però sembla que no es produeix pujada de llet després de 5-7 dies postpart. En aquest cas n’hi ha prou amb ecografia per detectar la retenció i eliminar així els possibles restes.\nPatologies de la mare\nPer tant, no és habitual no tenir llet però hi ha patologies de la mare que poden comprometre la producció de llet.\nHipoplàsia mamària: Són pits que tenen poc o escàs teixit mamari. No es tracta de tenir el pit petit, el pit petit té poc greix, el pit hipoplàsic té poca glàndula. Aquests pits tenen una forma molt característica, de vegades les arèoles sobresurten del pit, o els pits tenen forma de tub o les mames estan molt separades entre elles. Tot això pot ser indicatiu d’un pit que tingui al seu interior poc teixit mamari i, per defecte, pugui tenir poca producció.\nSOP: Les mares amb síndrome d’ovaris poliquístics que han tingut dificultats per aconseguir un embaràs poden tenir dificultats per establir un bon volum de llet per poder alletar als seus nadons. Hi ha una medicació específica que les mares amb SOP poden prendre, amb seguretat, durant la gestació i l’inici de la lactància per poder normalitzar la seva producció de llet.\nAlteracions del tiroides: Les mares que pateixen problemes de tiroides durant l’embaràs o anteriorment a la gestació haurien de controlar just després de parir els seus nivells hormonals per poder verificar si els nivells d’hormones tiroïdals són els desitjats. La medicació necessària tant per controlar l’hipotiroïdisme com l’hipertiroïdisme és compatible amb la lactància i en cap cas s’ha de deixar d’alletar per rebre tractament.\nCirurgia de reducció: Quan una dona es realitza una cirurgia de reducció mamària durant la seva joventut no sol ser del tot conscient de les implicacions d’aquest gest. Molts cirurgians asseguren a les dones que podran alletar però l’experiència ens diu que, almenys en les primeres lactàncies, la producció aconseguida sol ser insuficient per mantenir una lactància materna exclusiva.\nEn els casos anteriors, aconseguir una lactància materna exclusiva pot ser complicat però no caldria renunciar a una lactància mixta si la mare vol i combinar lactancia materna amb llet artificial. Si és el cas, cal buscar mètodes d’alimentació poc invasius que no causin confusió a la criatura i que no produeixen rebuig del pit: relactador, xeringa-dit, got, cullera…\nPer tant, tot i ser una situació poc habitual, és possible tenir una baixa producció de llet que comprometi en diferent mesura la possibilitat de fer una lactància exclusiva.\nSi creus que és el teu cas, no dubtis en buscar ajuda amb la teva llevadora o IBCLC.


Sergi Mas: “Els gossos són un regal i ens superen en moltes coses”\nEl comunicador, que ha tingut tres cànids, ara fa adopcions de gossos d’amics a casa\nSergi Mas adopta gossos d’amics a casa seva. // Instagram @mas_sergi\nActualitzada el 25-01-2022 14:46\nEl comunicador Sergi Mas té una atracció especial pels gossos; i els cànids també la senten per ell. N’ha tingut tres: un d’ells, la Manolita, amb qui ha viscut més de deu anys. En el podcast Animals de companyia ens ha explicat que “tots són adorables” i diferents a la vegada.\n“Els gossos són un regal. Un autoregal que hauríem de tenir bona part dels humans perquè, sens dubte, ens superen en moltes coses: estima, fidelitat, companyia, actitud... L’honor per a ells no existeix. És una cosa que ens hem inventat els humans”, assegura.\nTot i que ara mateix no té cap gos –espera adoptar-ne un “quan sigui el moment”–, per casa seva n’hi corren d’altres, com la Nara o la Lia. “Faig adopcions a amics”, confessa. Quan els seus amics no poden atendre’ls perquè se’n van de vacances o simplement no poden uns dies, en Sergi sempre és a punt per acollir-los. No cal anar gaire lluny en el temps per comprovar com entre el comunicador i els cànids hi ha un vincle especial.\n“L’altre dia vaig trobar al metro un golden, una raça especialment adorable. De seguida, el gos va començar: cloc, cloc... amb la cua. Li anava a 200 per hora. Els humans transmetem una energia. No ens n’adonem. És natural. No és una cosa que puguis fingir. Potser és una manera de fer, per la gestualitat... I en dos minuts aquest gos que hi havia al metro semblava que era meu. Fins i tot, la seva responsable es va sorprendre de com actuava l’animal amb mi perquè se’m tirava a sobre i això que ens acabàvem de conèixer! Tenim una energia: jo la tinc, els gossos la tenen... que veig que flueix. Hi ha una comunicació immediata. Si veig un gos pel carrer sempre pregunto si puc tocar-lo. Me’ls emportaria. Els tinc moltíssima estima”, destaca.\nSi veig un gos pel carrer sempre pregunto si puc tocar-lo. Me’ls emportaria. Els tinc moltíssima estima.\nSergi Mas comunicador\nLa Manolita, en Nusky i la Rita\nDesprés de compartir, tant a casa com a fora, tantes bones estones amb gossos, en Sergi Mas s’ha fixat en un petit gran detall: “Es col·loquen en un lloc estratègic de la casa, acostuma a ser al final del menjador, on tenen una webcam particular amb què veuen tot el pis o la casa.\nEstan pendents de sorolls, olors... Molts aspectes de la vida que nosaltres ni ens n’adonem: quan puges una cremallera, l’olor de la colònia que et poses i que vol dir que te’n vas, el soroll de quan lligues les escombraries i veus una cua que comença a fer soroll amb el terra que diu te’n vas i potser t’acompanyo a baixar la brossa... Són extraordinaris”, assegura en Sergi, que va tenir la Manolita durant 14 anys però també va compartir la vida amb en Nusky, un husky siberià, i amb la Rita; aquesta última era una gosseta maltractada que els Mossos van recuperar i va acabar tenint una vida plena i feliç a casa dels Mas.\nEstan pendents de sorolls, olors... Molts aspectes de la vida que nosaltres ni ens n’adonem\nTot i això, qui ocupa bona part del cor d’en Sergi és la Manolita, de qui fins i tot té a casa una escultura. “Afortunadament quan va marxar no va patir gaire. No penses que el final pot ser tan tràgic i especialment ràpid”, confessa.\n“La Rita, per la seva banda, va tenir un final sobtat. En 12 hores se’n va anar. Es posava tan contenta quan venien les meves filles a casa que saltava d’un sofà a l’altre del menjador. I en aquests saltironets es va trencar la medul·la, de tan feliç que es posava”, descriu. Tot i que van anar al veterinari i li van donar medicació, “no va aguantar ni 12 hores. Va morir feliç. No va patir. Era un regal de gossa. Tenia por de qualsevol persona que entrés a casa o que passegés amb nosaltres al carrer. Els veia com un enemic, víctima del seu passat. Però va ser molt feliç a casa i nosaltres amb ella, esclar”, adverteix el comunicador.\nL’adeu als animals\nEl dol pels animals és un procés que costa per a qualsevol responsable, i en Sergi, inevitablement, també l’ha viscut. “Ho vaig passar malament. Durant un, dos o tres mesos hi ha un dol profund i absolut perquè l’endemà que se n’ha anat tu el sents, però no hi és. Sents les petjades al terra de casa al parquet, agafes una manta i sents que fa olor de la Manolita, per exemple. Et donen molt”, indica.\nA aquesta gosseta, precisament, en Mas va voler fer-li un homenatge en un dels seus viatges a Andorra. “Vaig escriure un text en un paper. Li vaig dedicar unes paraules. Les vaig posar dins d’un globus i vaig dir: ‘Vinga, cap amunt’, amb la mala fortuna que no era un globus preparat i va caure a terra. Vaig haver d’anar a un centre comercial a comprar-ne un altre, que un cop lligat se n’anés cap a dalt. Semblava que la Manolita no se’n volia anar. A la tarda tenia una reunió amb uns amics i jo no hi era. Em van veure tota l’estona amb la cara d’haver plorat tot el matí i haver tingut una experiència meravellosa tot i que al principi una mica fumuda: que era intentar llançar cap amunt un globus. Per sort vaig comprar un altre globus i ho vaig aconseguir. Va ser una experiència extraordinàriament intensa tot i la desaparició de la Manolita, que encara la tenim molt present”.\nVaig escriure un text en un paper. Li vaig dedicar unes paraules. Les vaig posar dins d’un globus i vaig dir: ‘Vinga, cap amunt’\nAra la Manolita es recorda amb un somriure i un amor absolut: “Pensem que ara estaria demanant, que no ens deixaria fregar els plats, ens estaria incomodant al llit, ara estaria, ara estaria... I ja han passat quatre anys”, descriu. El temps sempre juga a favor. “Són moments que no t’esperes i no esperaràs mai viure: com un animal se te’n va de les mans. Li posen la injecció i al cap de dos segons... Se’t queda mirant i la gossa no hi és. Són moments complicats i íntims. No t’esperes viure com la ‘persona’ de companyia que ha entès la teva intimitat –en funció de la teva veu i de l’estat d’ànim, del teu posat físic, li has parlat molt i li has explicat la vida– se te’n vagi de les mans”, lamenta.\nNo t’esperes viure com la ‘persona’ de companyia que ha entès la teva intimitat se te’n vagi de les mans\nPerò li agraden tant els gossos que, de ben segur, tard o d’hora, en tindrà un altre: precisament un dels companys amb qui ha treballat en projectes anteriors li va passar una foto d’un cadell de pastor de Berna. “Això no es fa. Són adorables. Tot i que teletreballo i tinc sortides puntuals, ara no m’agradaria tenir un gos i no poder estar per ell. Vull estar per ell amb la màxima quantitat d’hores possibles perquè em donen molta alegria encara que sigui una alegria traduïda perquè estigui sota meu quan estic davant de l’ordinador. El fet que li pugui tocar els peus per a mi això ja és alegria. Ara no és el moment però abans de l’estiu, potser sí”. Serà una sort per a en Mas tornar a tenir un animal, però també un privilegi per a l’animal, sens dubte.\nEl comunicador Sergi Mas i la veterinària i etòloga Alejandra Arroyo són els protagonistes del capítol 22 del podcast Animals de companyia, que presenta Bàrbara Julbe i té la col·laboració de Gosbi. Aquest capítol està dedicat als motius pels quals els lloros criden i són agressius.\n[1.45] La veterinària i etòloga Alejandra Arroyo ens explica per què criden i són agressius els lloros. També ens dona eines per abordar aquest problema de comportament.\n[12.15] El comunicador Sergi Mas ens explica la seva experiència amb tres gossos que ha tingut, un dels quals, la Manolita, i com ara n’acull d’amics a casa seva.\n[27.00] L’expert en xarxes socials i fotografies Jordi Gamell anuncia el guanyador del concurs quinzenal de fotografia de Gosbi.\n10-01-2022 14:02 ‘ANIMALS DE COMPANYIA’\nLloros que criden i són agressius: per què passa?\n19-12-2021 20:21 ‘ANIMALS DE COMPANYIA’\nAnna Moliner: “Quan estic amb en Freddie em sento més a casa, sigui on sigui”\n28-12-2021 15:48 ‘ANIMALS DE COMPANYIA’\nRamon Bartolí: “Els animals s’anticipen a tu en fenòmens de la naturalesa; és molt intuïtiu i màgic”\n14-12-2021 18:47 ‘ANIMALS DE COMPANYIA’\nInfants i gossos: eines per conviure millor a casa