Una sèrie d’esdeveniments lamentables de sèries de TV: el que sabem de Netflix | Catàleg de Netflix Italia 2019 2021\nUna sèrie d’esdeveniments lamentables de sèries de TV: el que sabem de Netflix\nUNA SERIE D'ESDEVENIMENTS NO FORTUNATS: SERIES TV NETFLIX. Tots els aficionats a la literatura gòtica per a nens coneixeran certament la sèrie de llibres titulats Una sèrie d’esdeveniments lamentables, escrits per Lemony Snicket (nom artístic de l’autor nord-americà Daniel Handler), de la qual Netflix va dibuixar els episodis d’una sèrie. La televisió es podrà veure a partir del gener del 2017 . Es tracta de 13 novel·les per a nois que, amb tons molt melancòlics i decididament antics, descriuen les aventures dels tres orfes Baudelaire –un nom i un programa–, mentre intenten escapar dels embuts del comte Olaf, un parent dels seus que es va convertir en el seu tutor després del misteriosa mort dels dos pares que van morir en un incendi.\nPer saber-ne més: una sèrie d’esdeveniments lamentables: què és i què esperar a Netflix\nSÈRIE D'ESDEVENIMENTS NO FORTUNATS: PARCEL·LA I PERSONATGES. Els tres fills són Violet, una inventora prometedora, Klaus, amant de la lectura i molt educada i petita Sunny, amb ulls afilats i un llenguatge propi. Olaf va iniciar la seva recerca com a divuit anys de Violet, com a filla gran i hereva directa, heretarà l'enorme fortuna dels seus pares, assassinats pel comte.\nEls primers set llibres narren els intents que Olaf, un mestre despietat de la disfressa, de la persuasió oculta i de les trampes, fa que es faci càrrec del botí, tant intentant matar els nois com intentant casar-se per Violet.\nPoc a poc els tres germans faran llum sobre la desaparició dels pares i descobriran l’existència d’una misteriosa societat secreta que incloïa el pare i la mare i Olaf: tot explicat a través d’un estil molt particular fet d’al·lusions, comèdia macabra., un cert gust per la pompositat i la foscor del llenguatge.\nSNICKET DE LEMONI, UNA SÈRIE D'ESDEVENIMENTS NO FORTUNATS: EL FILM. En definitiva, una intel·ligent proposta literària que va fer de la sèrie un culte i que el 2004 va donar lloc a la pel·lícula Lemony Snicket - Una sèrie de desafortunats esdeveniments.\nLa pel·lícula dirigida per Brad Silberling (autor de Casper i City of Angels) va veure al llegendari Jim Carrey com el comte Olaf, Emily Browning, Liam Aiken i les dues bessones Kara Hoffman i Shelby en les dels orfes i Jude Law amb la disfressa de autor mateix, ja que li encanta representar-se també en llibres. Centrat en els primers tres llibres de la saga, es podria dir que la pel·lícula va tenir un gran èxit per al gran públic, però no necessàriament el mateix va ser vàlid per als fanàtics. Per raons argumentals s’havien deixat molts aspectes, el final va ser més aviat truncat i molts havien expressat el desig de veure una sèrie de televisió treta de la sèrie.\nUNA SÈRIE D'ESDEVENIMENTS NO FORTUNATS LA SÈRIE: QUAN ES SORTIA. Dotze anys després Netflix ha complert aquestes peticions i el 13 de gener de 2017 debutaran els vuit episodis de la primera temporada, amb un esquema d’adaptació molt senzill: de fet cada llibre estarà cobert per dos episodis, i per tant la primera temporada estarà dedicada a quatre. volums. Per a dirigir-se es va dir Barry Sonnenfeld, un cineasta que es va donar a conèixer per les dues pel·lícules de la Família Addams, la trilogia de Men in Black and Wild Wild West.\nEn aquest cas, Neil Patrick Harris (el gran Barney Stinson de How I Met Your Mother) es composa amb l’imponent cella única d’Olaf i assumeix el característic passeig, mentre que els menys coneguts Louis Hynes i Malina Weissman seran Violeta i Klaus Baudelaire, amb Patrick Warburton com a Lemony Snicket. No hi ha notícies de moment sobre Sunny.\nEn definitiva, la sèrie sembla ser molt més respectuosa amb els ritmes de lectura, i ja des de les primeres imatges publicades en línia sembla que hi ha tota una sèrie de detalls significatius que malauradament havien estat ignorats per la pel·lícula: senyals definitivament excel·lents per als fanàtics de la saga, que veuran la justícia feta a aquesta excèntrica sèrie de llibres.\nDescobreix també: Com trobar una bonica sèrie de televisió per veure\n(Foto: Lemony Snicket: una sèrie d'esdeveniments lamentables, cortesia de Nickelodeon Movies)


Un any més tornen les Jornades Europees de Patrimoni\nUn any més, Catalunya celebra les Jornades Europees de Patrimoni (JEP), una iniciativa del Consell d’Europa i la Comissió Europea que té lloc, ininterrompudament a Catalunya, des del 1991. Estan considerades l’activitat participativa més important d’Europa en relació amb el patrimoni cultural.\nAquest any, la festa major del patrimoni cultural és més especial que mai: se celebren 30 anys d’organització de les Jornades Europees de Patrimoni a Catalunya. Al llarg d’aquests anys, sota l’impuls de la Generalitat de Catalunya i amb la col·laboració de la Federació de Municipis de Catalunya, l’Associació Catalana de Municipis, l’Institut Ramon Muntaner i l’Associació Capital de la Cultura Catalana, s’ha apropat la riquesa i la diversitat del patrimoni cultural a la ciutadania. Centenars de municipis, museus, monuments, associacions i entitats culturals d’arreu del territori, any rere any, han obert les portes de casa seva i han donat a conèixer el nostre passat i la nostra identitat cultural.\nJEP 2021. Un patrimoni per a tothom\nEl Consell d’Europa proposa celebrar les Jornades Europees de Patrimoni sota el lema “Un patrimoni per a tothom”. Amb aquest tema, l’edició d’enguany de les Jornades convida a totes les institucions, entitats i associacions que participen en l’esdeveniment a programar activitats tenint més presents que mai la varietat i diversitat de públics i col·lectius, per tal que tothom, en igual de condicions pugui gaudir de la festa major del patrimoni cultural.\nEn aquest enllaç hi podreu trobar totes les activitats programades a la comarca.\nArticle anteriorJa a la venda les entrades per al TEDxIgualada 2021\nPròxim articleLa Lliga de Capellades celebra 120 anys amb una quarantena d’actes


7 preguntes que et faràs quan tinguis 20 anys si no llegeixes aquest article | Adolescents.cat\nDimecres 20 de juny de 2018\n7 preguntes que et faràs quan tinguis 20 anys si no llegeixes aquest article\nRedacció | 30/12/2016 a les 19:28h\nArxivat a: CONSELLS, 7, preguntes, consells\nSi has nascut a finals dels 90 o als 2000, falta menys del que et penses per arribar als vint anys. El temps passa massa ràpid i un dia, quan et facis aquestes preguntes, recordaràs aquest artivle i ens donaràs la raó\nPer què no vaig atrevir-me a dir-li que m'agradava? I si m'hagués dit que sí?\nPer què no vaig trencar la relació amb aquell inútil abans?\nFoto: Flickr Little Zoker\nI si m'hagués esforçat més a batxillerat i haguera tingut prou nota per entrar a la uni que volia?\nPer què vaig seguir fumant si no m'agradava?\nFoto: Flickr Chuck Grimmett\nQuè hagués passat si el primer dia que aquelles es van riure de mi els hagués plantat cara?\nPer què buscava qualsevol excusa per discutir-me amb els meus pares?\nI si en lloc d'intentar agradar a tothom, m'hagués centrat a agradar a aquells que realment m'importaven?\nEt toca començar a preparar el Treball de Recerca? Aquí hi trobaràs uns quants consells\n6 coses que no has de fer de nit si vols tenir un bon cabell\nTrucs per sortir d'aquells grups de WhatsApp que no suportes sense quedar malament\nCoses que has de saber si tens el cabell arrissat\n5 punts que indiquen que has de deixar de ser el seu millor amic o amiga\n7 preguntes i les seves respostes que t'ajudaran a saber quant de temps durarà la teva relació!\nAnònim, 30/12/2016 a les 19:38\nPrimera VISCA LLEIDA EL BARÇA I CATALUNYA LLIURE||*||\nClar q si\nAnònim, 30/12/2016 a les 20:50\nVisca Lleida i Visca el Postu\nAnònim, 31/12/2016 a les 19:24\nL'any que ve serem lliures catalaans!\nLaaayy amor saps qui sóc? jajjajjajja\nAnònim, 30/12/2016 a les 19:45\nTrobo que també podrieu preguntar als joves. Qualsevol cosa per discutir amb els pares, hola? I si son els pares qui estan tan malament que son ells qui ho fan a totes hores? No sempre es lo que diuen els "adults".\nAnònima, 30/12/2016 a les 23:05\nDiga'm-ho a mi que he hagut de marxar de casa per violència domèstica...\nAnònima, 30/12/2016 a les 19:53\nI aqui, una de les raons pel cual em de ser sincers i arriesgarnos\nAviat faré 20 anys\nAnònima, 30/12/2016 a les 19:57\n"Per què no vaig atrevir-me a dir-li que m'agradava? I si m'hagués dit que sí?"\nAquesta pregunta me l'he fet tants cops... fa anys que ja no m'agrada, però què hagués passat si m'hagués dit que sí?\nEl problema és que ara m'agrada una altra persona i no m'atreveixo a dir-li, tampoc. Llavors és quan recordo perquè no em vaig atrevir a dir-li a l'altra persona el que sentia per ella. Però sé que un dia qualsevol de 2017 agafaré prou coratge, em repetiré per n-èssima vegada aquesta pregunta a la meva ment i, prometent-me que no em tornarà a passar el mateix, li diré el que sento. I si em diu que no sent el mateix, podré oblidar-lo amb la consciència tranquil·la.\nPel que fa a les altres preguntes... la veritat és que no me les he fet perquè no he fumat mai (no he volgut), no he tingut parella, no m'he discutit excessivament amb els meus pares i no m'ha importat mai gaire que els altres se'n riguessin de mi.\nAnònim, 30/12/2016 a les 20:24\nCorazón está be tot lo qe tas proposat i no vui destrozar te la teva disposicio pero vigila pk el si no sen res per tu lo qe li pasara es aaa li agrado ara fare el possible per cuntinua captan la seva atencio ...... jugara amb el teuss sentiments . O vigila en perdre la teva personalitat . Pero tambe tanimo pero feru pk no nasdetendré por no es res la por desitjo qe ell tambe sentir.lo mateiX qe tu 😁sol es consell besosssssss ❤❤❤\nPer la de "personalitat"\nAnònima, 30/12/2016 a les 21:38\nSóc la que ha escrit el comentari. Gràcies per preocupar-te per mi, però ell no és d'aquest tipus de persones. Dubto que vulgui jugar amb mi. El que és més probable que passi és que si no li agrado es distancii de mi per "ajudar-me" a oblidar-lo, i això no ho vull tampoc.\nPotser m'he emocionat massa abans escrivint el comentari. Però no vull que em torni a passar el mateix. Esperaré a veure si em dóna senyals, i llavors actuaré segons vegi si pot estar interessat en mi o no (a no ser que en un moment concret de sobte senti prou coratge per dir-li).\nPer la de personalitat\nAnònim, 30/12/2016 a les 21:44\nNo vull criticar a ningú amb les faltes perquè no m'agrada criticar però no s'entén gairabé res del que has escrit... Petons\nAnònim, 30/12/2016 a les 19:57\nM'agrado a mi i despres als altres? I si cambio per mi i no per els dames?\n-Jo ho hages posar aixi 😆\nAnònim, 30/12/2016 a les 22:40\nEs un article molt macuu😍\nAnònima., 31/12/2016 a les 00:09\nAls 0 anys? En tinc cuasi 17 i hi han moltes que me les faig jo.\nPer cert, bon any nou :).\nAnònim, 31/12/2016 a les 11:05\nI com li dius a algú ke tagrada? Ei ketal percert em moles:)\nSi no hi tens tanta confiança i tatreveixes com ho fas? e.e\nAnònim, 31/12/2016 a les 11:14\nAnònim, 31/12/2016 a les 11:42\nAnònim, 03/01/2017 a les 17:04\nEi, que noo tothom fuma!!\nMira't els dits i et direm si ets una persona que posarà la banyes o no\n5 coses que t'agradarà saber abans d'anar a dormir\nEl canvi radical d'aquesta actriu de «Harry Potter» es fa viral a la xarxa


La diabetis: una selva de gens\nEls gens encara no poden ajudar a eliminar l’epidemia de la diabetis (300 milions de malalts l’any 2025).\nLlegir més... 19 de Desembre de 2008\nVuit de cada deu fumadors no es plantegen deixar-ho\nEl 80% dels fumadors no tenen el propòsit de deixar de fumar en els propers sis mesos o ni tan sols s’ho plantegen a més llarg termini Llegir més... 17 de Desembre de 2008\nNomés un de cada cinc nens s'alimenta de forma saludable\nExcés de brioixeria industrial, escassa presència de fruita fresca, absència gairebé total de verdures... Llegir més... 12 de Desembre de 2008\nDisponible fitxa Tabaquisme\nDisponible la fitxa sobre el tabaquisme.\nLlegir més... 01 de Desembre de 2008\nL’Associació de Diabètics de Catalunya organitza conferències sobre la dieta de Nadal L’Associació de Diabètics de Catalunya (ADC) organitza durant el mes de desembre conferències per tal de donar a conèixer la dieta que les persones amb diabetis poden seguir durant les festes nadalenques. Llegir més... 01 de Desembre de 2008\nEl Col·legi d’Infermeria de Barcelona obre un debat per millorar l’aplicació a l’usuari de les teràpies naturals El Col·legi Oficial d’Infermeria de Barcelona ha obert un fòrum virtual perquè totes les infermeres facin les seves aportacions per elaborar un sistema que acrediti a les professionals que utilitzen teràpies naturals. Llegir més... 30 de Novembre de 2008\nL’Associació de Diabètics de Catalunya col·labora en la fase pilot de la Infermera virtual L'Associació de Diabètics de Catalunya, entitat que aplega persones amb diabetis, tutors de nens diabètics, familiars i col·laboradors sensibilitzats amb aquest tema, dóna suport al projecte de la Infermera virtual, col·laborant activament en la fase pilot. La seva opinió ajudarà a millorar aquesta eina. Llegir més... 30 de Novembre de 2008\nLes preguntes de la Infermera virtual\nQuè sap una dona embarassada quan parlem amb ella de la seva situació de vida? Quina informació necessita un adolescent? I una persona gran? Com aproximar-nos a un procés de dol? A la Infermera virtual tant les infermeres com els usuaris han de trobar les respostes orientades a capacitar les persones per prendre aquelles decisions que els facin possible viure de manera saludable. Llegir més... 30 de Novembre de 2008\nS’inicia la fase pilot de la Infermera virtual El portal de la Infermera virtual dóna el seu primer tret de sortida. La prova pilot d’aquest projecte, on hi participaran infermeres i usuaris, s’inicia el 30 de novembre. Llegir més... Consulta els\n@iqsquintana Gràcies ;)fa 1 hora, 48 minuts\nBarcelona acollirà el Congrés Internacional d' #Infermeria de 2017! Esperem trobar-nos amb els nostres 3000 seguidors!! Gràcies!!fa 10 hores, 48 minuts


25/02/2019 03/08/2019 Yo soy Manel Okey comercio, TerrassaNo comments\nRuta Comercial del Dia 25 de Febrer\nAquest DIA25 també hem sortir amb la nostra Unitat Mòbil aquest preciós vehicle 100% elèctric amb 470 km. d’autonomia, tot un luxe de conducció i de respecte. Hem començat a Solmacar concessionari Hyundai a Terrassa, on si sou lectors, podeu aprofitar-vos de les avantatges, podeu aconseguir aquest Hyundai amb còmodes terminis, una tarifa plana adequada a cada butxaca, perquè gaudeixis al 100% de la conducció elèctrica.\nTambé hem anat a esmorcar a Apat Croissanteria, al cor del barri de Sant Pere Nord amb tots els clients de cal Rosendo gran i petit. Més tard i tal i com varem anunciar hem visitat les espectaculars instal·lacions del Club Egara on a més de l’hoquei, pots trobar tot el que necessites per fer esport, ioga, tractaments estètics, pilates, etc… per a tota la família i rodejats de natura amb el preciós aparador de la muntanya de Sant Llorenç del Munt.\nLa guanyadora del Carro de la Compra del Dia25 de Febrer ha estat Lorena Esteban Medina, però en estar treballant hem omplert el carro a Supermercats Maximer amb la seva mare Teresa, de tot el necessari per passar el mes, fruita, verdura, peix, carn.\nSi ja ets subscriptor no cal que facis res, anem pels següents concursos. Si encara no has deixat les teves dades entra al Club de Lectors i participa.\nTagged: comerç comerç de proximitat Dia25 Hyundai Kona\nTornen els millors Carboners!


Software Quality Assurance > Barcelona > Postgrau > UPC School > Professors -\nEx degana de la Facultat d'Informàtica i professora del Departament d'Enginyeria de Serveis i Sistemes d'Informació de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC).\nEnginyer en informàtica i té un ampli bagatge en la indústria de la qualitat del programari. En l'actualitat, exerceix com innovation lead i QA manager a la unitat de digital assurance & testing de Sogeti. És especialista en implantació i millora de processos, eines i tècniques tant de test, com de quality assurance. Es troba al càrrec de projectes de QA per a diferents clients d'àmbit internacional, així com també gestiona iniciatives d'innovació en l'àmbit de la qualitat. Tot això ho combina amb la seva participació assídua en publicacions i ponències especialitzades.\nInvestigadora al Departament d'Enginyeria de Serveis i Sistemes d'Informació de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), on va obtenir el doctorat l'any 2016. També fa classes d'enginyeria del software als estudiants de grau de la mateixa universitat. Ha treballat al sector privat, com a investigadora i com a administradora de sistemes. La seva recerca se centra en modelització conceptual, modelat de processos de negoci seguint una perspectiva artifact-centric i en raonament automàtic en esquemes conceptuals i models de processos de negoci artifact-centric.\nConsultor a la unitat Digital Assurance & Testing de Sogeti Espanya. Inicia la seva carrera professional en l'àmbit del desenvolupament d'aplicacions, on va començar a utilitzar les bones pràctiques del testing estructurat. Posteriorment s¿especialitza en la branca més tècnica del testing: proves de rendiment, automatització de proves, anàlisi de codi, etc.\nEnginyer Industrial per l'ETSEIB. Fundador i CTO de Pervasive Technologies. Té més de 25 anys d'experiència com a emprenedor i en llocs directius a Espanya i a l'estranger ,amb un fort background tècnic, sempre relacionat amb la indústria del programari i una orientació cap a la innovació. En l'actualitat dirigeix i participa en l'elaboració de models predictius a Pervasive Technologies per predicció de demanda, retenció de clients, control de frau i en particular anàlisi d'imatges mitjançant xarxes neuronals (DeepLearning).\nLlicenciada en Biologia per la UB i MBA per ESADE Business School. Des de fa més de 14 anys treballa a Roche Diagnostics on ha exercit diversos càrrecs, sempre relacionats amb el món del testing, fins arribar al seu càrrec actual com a Software Project Leader in Test.\nÉs enginyer en electrònica per la Universitat Politècnica de Milà (2000) i graduat en Business Administration and Management amb "great distinction" a la Vrije Universiteit Brussel (2012). Treballa com a IT Service Delivery Manager a l'empresa Sogeti Espanya, al departament de Software Control & Testing. Ha treballat en diferents sectors de la indústria del software i l'electrònica com a especialista en la gestió del cicle de vida dels productes.\nHa estat responsable de partnerships, project management i software outsourcing en diverses empreses internacionals, connectant Europa, Estats Units i Àsia. També forma part d'equips de recerca a la Universitat de Granada i la University of Texas at Dallas.\nMàster en Gestió de Continguts Digitals per la Universitat de Barcelona. Investigadora sobre Experiència d'usuari a la Universitat de Barcelona i la Universitat Oberta de Catalunya. Especialitat centrada en la Innovació i els aspectes emocionals relacionats amb l'experiència d'usuari i les interfícies d'aplicacions digitals. Actualment, responsable de Digital User Experience a Caixabank Consumer Finance, centrat en desenvolupament i innovació de l'experiència d'usuari com a àrea transversal, desenvolupament de producte i disseny de serveis.\nProfessor Catedràtic del Departament d'Enginyeria de Serveis i Sistemes d'Informació de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC). Des de fa més de quinze anys és responsable d'assignatures d'enginyeria del software, tant pel que fa a l'especificació de requisits com al disseny de software. També ha participat a diversos convenis amb empreses en temàtiques relacionades amb l'enginyeria del software. Pel que fa a la recerca, és l'investigador principal del grup de recerca en Modelització i Processament d'lnformació de la UPC i ha publicat nombrosos articles d'investigació en temes d'enginyeria del software i de bases de dades. Ha sigut investigador visitant al Politecnico di Milano i a la Universita' dei Roma Tre, a Itàlia.


La Fundació Warhol es desfarà d'unes 20.000 obres del mestre del 'pop art'\nAlgunes de les creacions de l'artista es donaran a museus, i altres se subhastaran a Christie's per finançar les beques de la Fundació\n'Marilyn Diptych' de Warhol\nNova YorkLa Fundació Andy Warhol es despendrà de l'extensa col·lecció d'obres del pare del mestre del 'pop art'. Una part de les creacions aniran a parar a diversos museus, i la resta se subhastaran a Christie's. Amb els diners que s'obtinguin, la Fundació pretén ampliar la concessió de beques per a l'estímul de l'art, activitat filantròpica en què es vol centrar i que ja fa anys que desenvolupa. Ho ha anunciat el president de la Fundació, Joel Wachs, en un comunicat.\nL'organització, amb seu a Nova York, es desfarà de gairebé 20.000 obres de Warhol, entre les quals hi ha pintures, dibuixos, fotografies, gravats i material gràfic. Amb la venda de les obres, la Fundació preveu obtenir uns 100 milions de dòlars.\nAquest any, la Fundació celebra el 25è aniversari. Creada el 1987 després de la mort d'Andy Warhol, l'organització ja s'ha desfet de les obres més importants que tenia de l'artista, però posseeix un conjunt de peces mai vistes i quadres de gran valor.


Em dic… Johannes Gutenberg - Català by Daniel Solé - issuu\nJohannes Gutenberg la meva impremta va revolucionar el món\nLluís Borràs Francesca Carabelli\n01-09 Em dic Gutenberg CATALA.qxd\nProjecte i realització Parramón Ediciones, S.A. Direcció editorial María Fernanda Canal Edició Cristina Vilella Text Lluís Borràs Perelló Traducció al català Ferran Gibert Il·lustracions Francesca Carabelli Disseny gràfic i maquetació Zink Comunicació Direcció de producció Rafael Marfil Producció Manel Sánchez Primera edició: setembre 2010 Johannes Gutenberg ISBN: 978-84-342-3654-7 Dipòsit legal: B-22912-2010 Imprès a Espanya © Parramón Ediciones, S.A. – 2010 Rosselló i Porcel, 21, 9.ª planta 08016 Barcelona (Espanya) Empresa del Grupo Norma de América Latina www.parramon.com És prohibida la reproducció total o parcial d’aquesta obra mitjançant qualsevol recurs o procediment, incloent-hi la impressió, la reprografia, el microfilm, el tractament informàtic, o qualsevol altre sistema, sense l’autorització escrita de l’editorial.\n01-09 Me llamo Gutenberg.qxd\nHola (amb H) Tot i que el meu veritable nom és Johannes Gensfleisch zur Laden, tothom em coneix com Johannes Gutenberg, i és que gensfleisch significa «carn d’oca», i prou problemes trobaria ja a la vida per haver d’entomar, a més, les burles a causa del meu nom. Però us vull explicar sobretot una cosa que em va passar una vegada i que seria decisiva en la meva existència. Quan encara era un noi, i mentre feia un curt viatge anant cap a una ciutat, em va atrapar un altre jove que també es dirigia a aquell lloc. Un xic esvalotat i xerraire, em va explicar que anava a veure la seva estimada, una dona bonica de qui estava profundament enamorat. Al principi no li vaig fer gaire cas, però després vaig acabar parlant amb ell. Em va comentar que, sovint, a tot arreu per on passava, gravava en un arbre una H, la inicial de Hilda, la seva passió. Una vegada es va desprendre l’escorça sobre la qual havia gravat la H, de manera que la va guardar en un tros de pergamí que duia. I va quedar d’allò més sorprès quan, en desembolicar-la l’endemà, potser a causa de la humitat de l’escorça, la H s’havia reproduït al pergamí. Em vaig acomiadar del jove, de moment sense donar cap importància a l’anècdota que m’havia explicat. Però més endavant, d’aquell episodi de la H, unit al que vaig aprendre sobre el gravat de la fusta, va sorgir-ne una idea sensacional...\n10-21 Me llamo Gutenberg.qxd\n34-45 Me llamo Gutenberg.qxd\n34 / Em dic... L’Església aviat descobriria la importància del nostre invent per difondre els seus principis.\nMillorant el tipus Vam sentir parlar de l’existència d’un jove cal·lígraf de Gernsheim (prop de Magúncia), que també era expert en el gravat i la fosa. Es deia Peter Schoeffer, i de seguida el vam associar al taller. El cert és que Schoeffer, utilitzant punxons d’acer pur, va obtenir tipus amb un tall més elegant i artístic que els meus, va formar noves matrius i, amb un aliatge de plom, estany i antimoni, va fondre els caràcters. També haig d’admetre que amb Schoeffer vam experimentar amb tintes que ens permetessin imprimir eficaçment per les dues cares del paper, i ell va acabar elaborant-ne una d’excel·lent a partir de negre de fum i oli de lli.\nJohannes Gutenberg / 35 Amb gran esforç, vam arribar a obtenir un primer alfabet format per més de 300 caràcters, amb els quals es podia imitar la cal·ligrafia gòtica dels copistes. De fet, la idea era vendre els llibres impresos com si els haguessin fet ells. Al principi vam haver de treballar d’amagat, perquè qualsevol activitat nova en aquells temps es considerava herètica, és a dir, contrària a la fe i a les creences religioses. A més, els copistes ens consideraven uns intrusos i van intentar desprestigiar-nos.\n46-55 Me llamo Gutenberg.qxd\nEm dic... Johannes Gutenberg «Tot i que el meu veritable nom és Johannes Gensfleisch zur Laden, tothom em coneix com Johannes Gutenberg, i és que “gensfleisch” significa “carn d’oca”, i prou problemes trobaria a la vida per haver d’entomar les burles a causa d’aquest nom. Però el que vull és explicar-vos el que em va passar una vegada amb una H i que seria decisiu en la meva vida.»\nEm dic… Johannes Gutenberg - Català\nTot i que el meu veritable nom és Johannes Gensfleisch zur Laden, tothom em coneix com Johannes Gutenberg, i és que gensfleisch significa «c...


L'EUHT St Pol col·labora en un projecte per crear un joc aplicat al món de l'hoteleria | Ràdio Sant Pol\nL'EUHT St Pol col·labora en un projecte per crear un joc aplicat al món de l'hoteleria\nds., 04/14/2018 - 11:28\nÉs la segona vegada que es duu a terme aquesta trobada entre l'Escola Universitària d'Hoteleria i Turisme de Sant Pol i l'Escola de Noves Tecnologies Interactives després de l'èxit de participació de l'any passat.\nL'Escola Universitària d'Hoteleria i Turisme de Sant Pol (EUHT St Pol) participa aquest dissabte, juntament amb estudiants de l'Escola de Noves Tecnologies Interactives (ENTI-UB), en un projecte conjunt. Es tracta d'una Game Jam, en la qual col·laboraren per crear un joc aplicat al sector turístic des de l'enfocament de la direcció hotelera. D'aquesta manera, dos sectors aparentment diferents com el de la tecnologia i el de la formació hotelera, buscaran punts en comú i de col·laboració mútua. És el segon cop que se celebra aquesta trobada i s'ha volgut repetir després de l'èxit de participació i implicació de l'any passat per part de l'alumnat.\nSota el títol 'Serious games for hospitality and tourism', 15 alumnes de l'EUHT St Pol i 15 de l'ENTI-UB es repartiran en grups i, durant vuit hores, dissenyaran un joc o videojoc que potenciï algun aspecte de l'hoteleria i el turisme. Els alumnes hauran d'aportar els seus coneixements sobre la creació de jocs i la formació hotelera. Tal com explica el director de l'Escola d'Hoteleria i Turisme de Sant Pol, Lluís Serra, l'important són les reflexions que sorgeixin del procés i la motivació amb la qual hi participin els alumnes.\nEn aquesta edició, el treball dels alumnes es basarà a cercar la satisfacció dels clients en un restaurant d'un hotel. Un jurat realitzarà una avaluació dels jocs o videojocs que sorgeixin d'aquesta trobada. Es tracta d'una cita totalment voluntària, tant per part de l'alumnat com del professorat.\nPodeu escoltar en el següent enllaç l'entrevista sencera a Lluís Serra, director de l'EUHT St Pol.


Mor el pare de Jordi Turull després d'una llarga malaltia - M'agrada Catalunya\nQui era Santa Tecla, patrona de Tarragona que avui celebra...\nUna cafeteria on prendre un cafè i fer una migdiada...\nAvui ha mort Domènec Turull, Mingo com el coneixia tothom, el pare de l’exconseller de la Generalitat actualment empresonat Jordi Turull, a conseqüència de la greu malaltia que patia feia temps. En Mingo tenia 80 anys i malauradament no ha pogut tenir la companyia del seu fill en els últims dies de vida.\nEl passat mes d’agost Jordi Turull ja va demanar un permís especial al Tribunal Suprem per poder visitar al seu pare que estava ingressat en estat greu, avui ha pogut sortir de nou per acomiadar-lo i fer costat a la família en aquests moments. Recordem que Turull està a Lledoners, condemnat a dotze anys de presó i actualment en un règim de quasi aïllament a causa de la Covid-19.\nL’any passat el programa de l’Albert Om a RAC1, Islàndia, va fer una entrevista als pares d’en Jordi Turull, on es lamentaven de què amb l’edat que tenien i la delicada salut potser no veurien al seu fill en llibertat i malauradament en el cas d’en Mingo ha estat així. Parlant del retorn a la llibertat, els pares van tenir unes paraules sense cap rancúnia pels moments tan durs que estaven passant.\n“M’agradaria que quan surtin de la presó, encara que nosaltres no hi siguem, siguin feliços. Que visquin sense rancor, que la vida és molt maca”.\nEn quant s’ha sabut la notícia, moltes han estat les reaccions de condol a les xarxes socials. Des d’aquí volem mostrar el nostre més sincer condol a Jordi Turull i tota la seva família.\nACTUALITAT, INDEPENDÈNCIAJordi Turull, Travessa per la llibertat\nJordi Turull inicia la travessa de Catalunya de nord a sud, la Travessa per la Llibertat


Addicció a l'ultrafons: abril 2013\nPosted by Sergi at domingo, abril 28, 2013 No hay comentarios:\nPer segon any consecutiu, estava a la platja de Sant Carles de la Ràpita, esperant la sortida per començar el triatló. Tres diferències respecte l'edició anterior. En primer lloc i la més important, erem molts més els que representavem el club. En segon lloc, aquesta vegada hi havia un únic box, pel que el circuit de bici canviaria lleugerament i la cursa a peu no es faria a Tortosa. En tercer lloc, van dir que l'aigua estava a 14'2ºC, pel van retallar el segment de 3.000 m a 1.500 m. Tot i ser un dels molts beneficiats per la retallada, hagués preferit nedar el segment al complet. També dubto de la temperatura, ja que no vaig notar l'aigua freda (com sí que la vaig notar l'any passat, quan no es va retallar).\nUn cop donada la sortida, correm fins que la profunditat és suficient com per nedar. La primera boia està molt a prop i l'hem de deixar a l'esquerra. Quan estic a pocs metres, se'm creua un munt de gent que retalla per l'interior, cosa que em fa parar i perdo uns segons per seguir amb el camí que tocava. Passada la boia, ja nedem en línia recta i em trobo molt bé, nedo còmode i el tram de 1.500 m se'm passa molt ràpid, sortint de l'aigua en 26:03, fent el 127è en el parcial.\nFaig la transició bastant ràpid, per treure'm el neoprè, posar-me casc, ulleres dorsal i agafar la bici... abans dels 30' de cursa ja he saltat sobre la bici. Normalment sempre faig unes remuntades exagerades en el tram de bici després d'una mala natació, però aquesta vegada no va ser així. Em van passar bastants triatletes, molts d'ells en grup i pocs sancionats... però bé, jo acabo més satisfet anant sol que no fent trampes, total tampoc m'hi guanyo la vida amb això. Passat el km 50 (ja haviem passat el punt més alt), m'avancen el Manu i el Cristian, intento aguantar el seu ritme agafant-los com a referència però no trigo gaire en desistir, i cap al km 80 m'agafa el Toni Montero. Arribo una altra vegada al box per fer la transició i el compta kms em marca 92 kms i una mitja d'uns 34'5 km/h, però el temps de la bici hi van sumades les transicions, pel que el parcial és de 2:43:32 (el 88 è).\nA la bici no m'he trobat gens bé però tampoc m'ha deixat gaire tocat, així que començo a córrer decidit a apretar per remuntar posicions. És un circuit de 4 voltes d'anada i tornada, pel que puc anar agafant referències. Ara sí que em trobo bé, corro a un ritme molt més ràpid del que estic acostumat i amb pulsacions bastant altes, però crec que el podré aguantar fins al final. No només el puc aguantar sinó que amb el pas dels kms vaig augmentant el ritme i finalment puc tornar a passar el Manu i el Cristian que també estaven corrent bastant ràpid. Últim esforç i acabo els 20 km en 1:22:47 (el 30è en el parcial), per fer un temps total de 4:32:22, quedant en la posició 57.\nCom sempre, bon paper de tots els membres del Club Triatló Vallirana: el Toni Montero que va fer un bon paper tot i la lesió, l'Àlex Castaño que va demostrar que el cap arriba on a vegades no ho fa el cos, el José Luís que també va demostrar que afrontarà l'Ironcat amb garanties, el Manu i el Cristian que em van fer patir com mai corrent per compensar que em van deixar en ridícul a la bici... Però en especial vull felicitar el Dani i el Roger que debutaven en la distància, i el Toni Pallarès i el Jordi Matos, que van entrar en el top 10 (6è i 7è).\nA nivell personal, també vaig acabar content per quedar 2on sub23 i contribuir, desde molt més enrere, al gran paper del Toni i el Jordi per deixar el Club Triatló Vallirana en 3ª posició.\nEl triatló d'ahir em permet extreure conclusions de cara a l'Ironcat. En primer lloc, a l'aigua continuo sent un paquet i tampoc l'entreno com hauria de fer-ho, però la constància fa que poc a poc vagi millorant i trobant-me millor, crec que a l'Ampolla puc baixar una mica del temps que vaig fer l'any passat (1h12'56''). En segon lloc, a la bici no m'hi vaig trobar massa bé, però la mitja no va ser gens dolenta (34'5 al compta kms), porto molts kms i la majoria de dies em trobo molt bé entrenant, a més el circuit de l'Ironcat no té res a veure amb el d'ahir i allà sí que hi aniré havent descansat com cal. Aquí sí que és difícil fer pronòstics perquè depèn del vent, però espero baixar bastant respecte l'any passat (5h51' incloses les transicions). En tercer lloc hi ha la marató, on espero fer el gran salt. A l'hora d'entrenar, normalment fa molta mandra arribar a casa d'entrenar amb bici i tornar a sortir per córrer, però el cap pot amb la mandra i el resultat és que cada vegada els kms de bici em passen menys factura i puc córrer més i més ràpid després.\nAquest dissabte tocarà nova marató de muntanya, a Sitges, en un dels diferents recorreguts dins de la UTBCN. Tot i que la setmana següent hi ha moltes proves que em criden l'atenció, probablement el de Sitges sigui l'últim dorsal abans de l'Ironcat, per començar a descansar i assimilar el gran volum d'aquests mesos.\nPosted by Sergi at lunes, abril 22, 2013 No hay comentarios:\nPosted by Sergi at domingo, abril 14, 2013 No hay comentarios:\nDiumenge vaig anar a la Vall de Bianya per córrer la primera edició de la Marató Romànic Extrem. L'objectiu no era un altre que gaudir d'una nova marató de muntanya com a entrenament per l'Ultra Trail de l'Emmona, que arribarà en dos mesos.\nLa sortida es dóna puntual a les 8 i, després del tram inicial molt ràpid sobre l'asfalt, de seguida entrem a la muntanya, on no triga gaire en arribar la primera pujada forta que obliga tothom a caminar (almenys tots els que veig). Al principi vaig passar una mica de fred i, veient que alguns corredors anaven molt abrigats, pensava que que l'havia cagat... Però al cap de dues hores ja feia massa calor, així que no em vaig equivocar.\nSeguint amb la tònica habitual, surto conservador, en les baixades perdo posicions i en les pujades les recupero... Aquesta vegada hi ha la dificultat afegida del fang, que fa que el terra rellisqui bastant i fagi més complicades tant les pujades com les baixades. La marató va seguir més o menys aquesta línia durant la major part del recorregut. Tot i això, passat el km 30 (quan ja estava superat pràcticament tot el desnivell) vaig apretar i vaig anar passant corredors i corredors.\nFinalment vaig tornar al lloc de sortida creuant la meta després de 4h41'17'' i amb 2.000 m positius al sac (tot i que el rellotge em va marcar una mica menys dels 42 km típics d'una marató), acabant en la posició 22.\nPer tractar-se d'una marató de muntanya, crec que era bastant corredora ja que el desnivell no era excessiu, i que la major dificultat va ser el fang que dificultava alguns trams. En resum, la meva opinió sobre la cursa, el recorregut i l'organització és molt positiva, així que espero que hi hagi segona edició.\nI amb aquesta, ja he fet 10 maratons, 5 de muntanya i 5 asfalt, sense comptar les dels Ironman que es mengen a part. El 27 d'abril tocarà desfer l'empat a favor de la muntanya a la Marathon Trail Barcelona. Abans però, aquest dissabte toca donar un pas més enllà i anar als voltants de Montserrat per córrer la Ultra la Portals, de 70 km i 2.400 m +\nPosted by Sergi at miércoles, abril 10, 2013 No hay comentarios:


El Racó dels Contes. Dissabte 27 d’octubre a les 11.30 h. El Borinot Groc: Un grapat d’històries i un polsim de birimboies – El Blog sense nom\nEl Racó dels Contes. Dissabte 27 d’octubre a les 11.30 h. El Borinot Groc: Un grapat d’històries i un polsim de birimboies\nLa mà màgica del màgic Paco amaga moltes històries. Paco… Paco, a poc a poc, que jo no sé fer màgia però tu… tiroliro, tirolà, cigrons amb bacallà! Apendrem a fer màgia i fer aparèixer les lletres d’un llibre “deslletrat”.\nDia: Dissabte 27 d’octubre. Hora: 11.30 h.\nQuè va passar el dia que va venir Quim Vila?


El Govern insisteix en què la instal·lació del radar no va ser un error, però ha escoltat la ciutadania | Nova Ràdio Lloret\nAl ple, s'ha aprovat recuperar la potestat per revocar algunes de les sancions i l'alcalde ha aprofitat per defensar que el radar era una bona mesura, però que va decidir escoltar les queixes de bona part de la ciutadania.\nLa polèmica pel radar de velocitat de l’avinguda Vila de Blanes s’ha tornat a encendre al ple d’aquest dilluns. L’equip de govern ha insistit en què, malgrat retirar-lo, no reconeix cap error i l’oposició ha criticat que les coses s’hagin fet d’aquesta manera.\nEl punt que es portava a ple i que s’ha aprovat és la recuperació de la potestat per poder revocar algunes de les sancions imposades. Són aquelles sancions reiterades que es van imposar abans que la persona afectada revés la notificació. L’equip de govern ha reconegut que un fet sancionable no es pot tornar a sancionar fins que no s’ha notificat el primer cop, perquè no s’ha tingut l’oportunitat de reconduir aquella conducta per la qual s’ha aplicat la sanció.\nAra que l’Ajuntament ha recuperat la potestat per poder fer la revocació, caldrà esperar que la Comissió Jurídica Assessora de la Generalitat determini si la revocació està justificada o no. La mesura afectarà unes 5.000 multes, de les 20.000 que es van imposar mentre el radar va estar actiu.\nRecordem que fa unes setmanes el Govern municipal va decidir desactivar el radar, arran de les nombroses queixes per part d’alguns veïns, que van entregar 800 firmes en contra del radar. L’oposició ha recriminat al Govern que la instal·lació del radar no era una qüestió de millora de la seguretat perquè finalment va fer marxa enrere.\nL’alcalde, Jaume Dulsat, ha deixat clar que la decisió de retirar el radar va ser seva i ha argumentat que, malgrat que ell segueix pensant que era una bona mesura de control de la velocitat -i, per tant, de millora de la seguretat-, ha escoltat la ciutadania.\n“La mesura tècnicament és inapelable, però no tenim la raó ni política ni ciutadana, perquè una part important de la gent no ha entès la bondat de la mesura i, com que la sobirania és popular, he decidit acatar aquesta no comprensió”\nEl regidor Jordi Sais ha recordat que, gràcies al radar, van poder comprovar que hi ha conductors que passen per aquesta via a més de 85 quilòmetres per hora i això ha de ser objecte de control i sanció. I també ha volgut recordar que, durant el temps que va funcionar el radar, no es van sancionar ni el 0,5% dels vehicles que van passar per aquest tram; dit d’una altra manera, es van sancionar uns 20.000 vehicles dels més de 4 milions que hi van circular. I encara ha afegit que l’increment de sancions més gran del 2021 es va produir en la grua municipal i no pel radar, al no començar les notificacions de les sancions fins a finals del 2021.\nArticle anteriorModificació de crèdit per poder fer realitat el camí de ronda fins a Fenals\nArticle següentL’Ajuntament prioritzarà alternatives a la pirotècnia i els focs artificials


Bosc - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nagrupació densa d'arbres que cobreixen una zona relativament gran\nPer a altres significats, vegeu «Bosc (Cézanne)».\nTot i que existeixen definicions diverses pel concepte, un bosc és una formació vegetal dominada per espècies arbòries, però amb presència d'estrats arbustiu, herbaci i muscinal més o menys importants. Des del punt de vista de l'ecologia, els boscos són uns ecosistemes complexos i rics que cobreixen grans àrees de la terra i funcionen com a hàbitat d'animals, moduladors de fluxos hidrològics i conservadors del sòl, i constitueixen un dels aspectes més importants de la biosfera de la Terra. Malgrat que sovint s'han considerat com a consumidors de diòxid de carboni, els boscos madurs són pràcticament neutres pel que fa al carboni, i són només els alterats i els joves els que n'actuen com a consumidors. De tota manera, els boscos madurs juguen un important paper en el cicle global del carboni, com a reservoris estables de carboni, i la seva eliminació comporta un increment dels nivells de diòxid de carboni atmosfèric.\nLa Fageda d'en Jordà, a la Garrotxa.\nEls boscos poden trobar-se en totes les regions capaces de mantenir el creixement d'arbres, fins al límit arbori, excepte on la freqüència de foc natural és massa alta, o on l'ambient ha estat perjudicat per processos naturals o per activitats humanes. Els boscos de vegades contenen moltes espècies d'arbres dins d'una petita àrea (com la selva tropical i el bosc temperat caducifoli), o relativament poques espècies en àrees grans (per exemple, la taigà i boscos àrids muntanyencs de coníferes). Els boscos són sovint llar de molts animals i espècies de plantes, i la biomassa per àrea d'unitat és alta comparada amb la d'altres comunitats de vegetació. La major part d'aquesta biomassa es troba al subsòl en els sistemes d'arrels i com a detritus de plantes parcialment descompostos. El component llenyós d'un bosc conté lignina, la descomposició de la qual és relativament lenta comparat amb altres materials orgànics com la cel·lulosa i altres carbohidrats.\nEls boscos cobreixen aproximadament el 30% de la superfície de la terra, però es troben en un alarmant estat de regressió a causa de l'explotació forestal creixent, especialment a la conca amazònica. Als Països Catalans, en canvi, la superfície forestal es troba en expansió per l'abandonament de moltes explotacions agrícoles en el decurs de les darreres dècades, tot i que l'amenaça de desertització n'afecta el futur.\n1 Classificació dels boscos\n1.1 Segons el grau d'intervenció\n1.2 Segons el tipus de vegetació\n1.2.1 Boscos formats per una espècie predominant\n1.3 Segons l'estacionalitat del fullatge\n1.4 Segons la latitud\n1.5 Ecozones, Biomes i Ecoregions (WWF)\n2 Grans tipus de boscos\n2.1 Zona subpolar\n2.2 Zona temperada\n2.2.1 Boscos mixtos de caducifolis i coníferes\n2.2.2 Boscos australs de Nothofagus\n2.2.3 Boscos mediterranis\n2.2.4 Zona subtropical humida\n2.3 Zona intertropical\n3 Els deu països amb una àrea de bosc més gran\n4 Funcions del bosc\n4.1 Funció ecològica\n4.1.1 Oxigen i clima\n4.1.2 Dipòsits de carboni\n4.1.3 Qüestions sobre la biodiversitat\n4.2 Funció econòmica\n4.2.1 Economia Forestal\n4.3 Funcions socials, simbòliques i culturals\n4.4 Manifestacions culturals\nClassificació dels boscosModifica\nUn bosc caducifoli de fulla ampla.\nBosc a Benirrama (La Vall de Gallinera)\nUn bosc mixt caducifoli-perenne a la Garrotxa\nEls boscos poden classificar-se de diferents maneres, segons els criteris utilitzats. Una distinció important o bàsica és la que fa referència al grau d'intervenció humana.\nSegons el grau d'intervencióModifica\nHabitualment es distingeix el bosc natural o primari del bosc artificial o antropitzat. Es considera que el primer no ha patit manipulació per l'home, mentre que el segon ha estat modificat per forestals o silvicultors. En realitat, aquesta distinció no és molt realista en el context europeu, on els boscos actuals són en general fruit d'una explotació ancestral. Actualment, els boscos primaris es circumscriuen a les zones menys poblades o de difícil accés, com els boscos tropicals humits de l'Amazònia i la vall del riu Congo i als boscos boreals (del Canadà per exemple, mentre no pateixen encara una intensa explotació). Al continent europeu queden alguns escassos exemples de boscs primaris, especialment a Bielorússia, Eslovàquia, Polònia, Ucraïna, i la Rússia europea (als Urals i Carèlia), com també a Finlàndia i Escandinàvia. També n'hi ha a Madeira amb la laurisilva de Madeira i possiblement a La Gomera, al Parc Nacional de Garajonay, tot i que es poden considerar ja del continent africà.\nAixí, des del punt de vista de la seva història i grau d'alteració, els boscos poden ser classificats en:\nBoscos primaris: També anomenats nadius; són els que no han patit intervencions antròpiques. Els boscos naturals només tenen els patrons originals de la biodiversitat. Aquesta biodiversitat i els seus processos no han estat afectats pels humans amb una freqüència o intensitat que es pugui considerar greu.\nBoscos antropogènics, sí que han estat afectats pels humans amb una freqüència o intensitat suficient per marcar grans canvis en els patrons del bosc. Sovint, en aquests tipus de boscos es troben espècies exòtiques.\nSegons el tipus de vegetacióModifica\nÉs possible una classificació basada en la composició predominant dels boscos segons el tipus de fulla: fulla ampla, fulla acicular (coníferes com el pi), o totes dues.\nBoscos de frondoses o boscos de fulla ampla, com les selves, són els boscos dominats per angiospermes i que són més rics d'espècies que aquells dominats per les coníferes.\nBoscos de coníferes o boscos de fulla acicular, són aquells dominats per gimnospermes.\nBoscos mixtos, on hi ha equilibri entre els dos tipus d'arbres, per exemple, en els boscos de coníferes amb zones de bedolls i trèmols de les latituds boreals.\nBoscos formats per una espècie predominantModifica\nQuan un bosc és format per una sola espècie o té una espècie molt predominant, rep diferents noms d'acord amb l'espècie, com per exemple: fageda, freixeneda o freixenet, omeda, alzinar o auleda o aulet, sureda, roureda, castanyeda, pineda, avetar o avetosa, bedollar, albera, verneda, o manglar.\nDel bosc típic format al costat d'un riu se'n diu bosc de ribera.\nSegons l'estacionalitat del fullatgeModifica\nUna forma de classificació dels boscos es basa a determinar la longevitat de les fulles de la majoria dels arbres.\nBosc perennifoli i subperennifoli, si hi predominen les fulles perennes\nBosc caducifoli i subcaducifoli, si hi predominen les fulles caduques\nSegons la latitudModifica\nLa latitud incideix fortament sobre la biodiversitat dels boscos. Aquesta augmenta en allunyar-se dels pols i apropar-se a l'equador. A les zones de clima polar dels dos hemisferis, les condicions ambientals són massa exigents per a permetre el desenvolupament d'espècies arbòries i, per tant, els boscos hi manquen.\nBosc boreal: Ocupa la zona subàrtica, i és format en general per coníferes amb fulles perennes.\nBosc temperat: Com els boscos caducifolis de fulla ampla i boscos perennifolis de coníferes. A les zones temperades càlides hi ha arbres perennifolis de fulles amples, com el bosc mediterrani i la laurisilva (bosc de fulles laurifoliades).\nBosc subtropical: Inclou els boscos de clima subtropical humits, secs i de coníferes.\nBosc tropical: De clima tropical com la selva equatorial, que és l'ecosistema més plujós, o el bosc sec tropical.\nEcozones, Biomes i Ecoregions (WWF)Modifica\nArticle Ecoregió terrestre\nArticle Llista d'ecoregions terrestres (WWF)\nEl WWF classifica els boscos dins de les següents ecozones:\nEl WWF classifica els boscos els següents tipus:\n01. Boscos humits tropicals i subtropicals de frondoses.\n02. Boscos secs tropicals i subtropicals de frondoses.\n03. Boscos tropicals i subtropicals de coníferes.\n04. Boscos temperats de frondoses i mixtos.\n05. Boscos temperats de coníferes.\n06. Boscos boreals / Taigà.\n07. Boscos i brolles.\nGrans tipus de boscosModifica\nTaigà a les ribes del riu Yukon, Alaska (EUA)\nLes condicions ambientals pròpies de la zona subpolar tan sols permet el creixement d'un tipus de bosc, la taigà, que d'altra banda només es troba a l'hemisferia nord. A l'hemisferi austral les terres emergides de les altes latituds només són recobertes d'una vegetació herbàcia, muscinal o de líquens.\nLa taigà, o bosc boreal de coníferes, és un bosc de coníferes dens, amb un estrat arbustiu pobre, a causa de l'aciditat que provoquen les acícules dels arbres i de l'ombra que els mateixos arbres generen.\nLes espècies arbòries que dominen aquests boscos són diferents als continents Euroasiàtic i Americà, però pertanyent en tots els casos als gèneres Picea (Pícees), Pinus (Pins), Abies (Avets) i Larix.\nTambé és freqüent trobar-hi bedolls (Betula sp.) i trèmols (Populus tremula), sobretot en estadis inicials de la successió ecològica posterior als incendis.\nEl sotabosc, modest, el formen sobretot molses, líquens i falgueres o més puntualment nabineres (Vaccinium sp.) i Empetrum.\nLa seva distribució és circumboreal, en terres siberianes, escandinaves, canadenques i d'Alaska. S'estén per una superfície d'uns 17 milions de quilòmetres quadrats, ocupant prop de l'11% de la superfície terrestre de l'hemisferi nord i essent un 27% de la massa forestal mundial.\nBoscos mixtos de caducifolis i coníferesModifica\nBosc de sequoies al Sequoia National Parc de Califòrnia.\nA l'Europa occidental aquests boscos es concreten en un bosc mixt d'avets i faigs que ocupa els vessants humits de les muntanyes. No obstant això, a Europa central i oriental, com ara Polònia, Eslovàquia, Bielorússia, Ucraïna i la Rússia europea, ocupen àmplies extensions com a boscos de transició entre la taigà septentrional i els boscos caducifolis més meridionals. Hi dominen, així, els faigs, càrpinus i bona part de les coníferes pròpies de la taigà, especialment les pícees.\nA l'extrem orient, una gran varietat de boscos mixtes de caducifolis i coníferes recobreixen àmplies extensions del Japó, Corea i la Xina central. L'elevat nombre de lianes i epífits els fa semblants als boscos tropicals, però els gèneres de distribució holàrtica predominen, amb representants particulars (Fagus crenata, Fraxinus mandshurica, Betula ermanii, Abies sacchalinensis, etc.).\nA Nord-amèrica és on aquests boscos tenen els seus representants més característics. D'una banda als boscos dels Grans llacs, on espècies de coníferes diferents dels de la taigà (Tsuga canadensis, Thuya occidentalis, Pinus strobus, Pinus resinosa, etc.) es barregen amb nombrosos caducifolis (Fagus grandifolia, Acer saccharum), als quals es poden afegir a la meitat septentrional de l'àrea de distribució altres coníferes pròpies de la taigà (Picea mariana, Abies balsamea, etc.). D'altra banda, la franja costanera del Pacífic, sobre 10 a 300 quilòmetres d'amplada, des de Califòrnia fins a la Colúmbia Britànica, l'ocupen boscos principalment de coníferes de grans dimensions (avet de Douglas, sequoies, etc.), amb una abundància relativament escassa de caducifolis (roures, aurons, castanyers, etc.).\nBoscos australs de NothofagusModifica\nNothofagus pumilio, una de les moltes espècies de faigs australs.\nEls boscos de Nothofagus són l'equivalent austral dels boscos caducifolis i dels boscos mixtos de caducifolis i coníferes boreals. No obstant això, la composició florística d'aquests boscos és totalment diferent atès que pertanyen a regnes florístics distints.\nExisteixen, doncs, dos grans tipus de boscos de Nothofagus, el faig de l'hemisferi sud.\nD'una banda, els boscos mixtos de caducifolis (Nothofagus sp.) i coníferes (Podocarpus sp., Weinmannia sp., etc.), propis de Nova Zelanda i Tasmània, amb falgueres arborescents, lianes i epífits; o els dels estatges inferiors dels Andes meridionals, amb Araucaria sp., Fitzroya sp., Pilgerodendron sp., etc.\nD'altra banda, els boscos caducifolis de Nothofagus (N. antartica, N. pumila, etc.), propis de l'estatge superior dels Andes meridionals, on també es poden trobar alguns perennifolis com Drimys winteri.\nArticle principal: bosc mediterrani\nTot i rebre el nom de mediterrani, aquests boscos no es distribueixen tan sols a l'entorn de la conca mediterrània, sinó també a Califòrnia, la costa central de Xile i la costa meridional australiana. A la regió de Ciutat del Cap, tot i gaudir de condicions climàtiques molt semblants, la vegetació no arriba a formar-hi un bosc típic.\nEl factor determinant per l'establiment d'aquest tipus de bosc és el clima, anomenat igualment clima mediterrani, en el qual coincideix un període calorós amb un període eixut, al qual les espècies vegetals que formen el bosc han d'adaptar-se amb diverses estratègies.\nLa principal característica dels boscos mediterranis és la presència d'espècies arbòries perennifòlies de port relativament baix (10-15 metres), amb capçades sovint esparses que permeten un important desenvolupament de l'estrat arbustiu.\nA la conca mediterrània, l'estrat arbori és dominat per espècies dels gèneres Quercus i Pinus, com són l'alzina (vegeu alzinar), la carrasca, la surera, diferents roures (vegeu roureda) i molt diversos pins.\nA la costa californiana, també s'hi troben espècies de roures i de coníferes pròpies del continent americà.\nA Xile, són diverses espècies del gènere Nothofagus les que formen els boscos mediterranis, mentre que a Austràlia, són diferents espècies d'Eucaliptus.\nD'altra banda, una de les característiques de la vegetació mediterrània és l'abundància de formacions arbustives baixes i molt diverses. Són les anomenades garrigues i màquies de la conca mediterrània; el chaparral californià; el mallee australià; el matorral xilè; o el fynbos sud-africà.\nla zona subtropical humida és una de les més importants del món pel que fa a natura.\nHi ha boscos tropicals secs, boscos monsònics i boscos equatorials.\nEl manglar, bosc tropical de ribera, a Egipte.\nEls manglars són els boscos propis de les riberes salades de les latituds intertropicals. Es tracta d'uns boscos baixos, de 10 a 15 metres d'alt, que formen una franja de 10 metres a diversos quilòmetres d'amplada, paral·lels a les costes protegides de les marees.\nLa composició florística dels manglars és força diversa, però hi destaquen els arbres del gènere Rizophora i Avicennia. Aquests arbres han desenvolupat adaptacions específiques per sobreviure en les condicions d'inundació i aigua salada de l'ambient en el qual creixen.\nDe forma general es distingeixen diferents tipus de manglars en funció de les característiques hidrogeològiques de l'espai on es troben:\nManglars costaners: a les costes planes sense aportació d'aigua continental\nManglars d'estuari: sobretot als deltes dels rius\nManglars d'escull: als esculls coral·lins morts que sobresurten de l'aigua (menys freqüents)\nLa seva distribució és òptima a les latituds equatorials, però s'estén fins a les zones tropicals d'Àsia, Àfrica, Amèrica i més puntualment d'Oceania.\nEls deu països amb una àrea de bosc més granModifica\nEls deu països amb més riquesa forestal sumen el 66 per cent de l'àrea de bosc total. Rússia per si sola té el 20 per cent del total mundial. Per criteris d'uniformitat, s'utilitzen les dades de l'Organització de les Nacions Unides (ONU) per a l'Agricultura i l'Alimentació (FAO).\nSuperfície - Àrea de bosc (milers d'hectàrees)\nEstats Units 303.089\nRepública Democràtica del Congo 133.610\nFuncions del boscModifica\nEl bosc té tres funcions principals: ecològica, econòmica i social.\nLa vegetació de ribera d'un bosc equilibrat i no fragmentat protegeix l'aigua, l'aire, i el sòl. Els castors poden contribuir a mantenir compactes les línies riberenques.\nEl bosc és la llar d'una gran part de la biodiversitat dels continents participen en el control del clima natural i micro-climes.\nReservori de biodiversitat i d'hàbitats, així com de recursos genètics i fitofarmacèutics; per aquestes raons són estudiats i, de vegades, classificats com a reserves biològiques, naturals, parcs nacionals, etc.\nFuncions ecopaisatgístiques: fan de «nuclis» o «nodes» de xarxes ecològiques i, de vegades, fan de corredor biològic, com boscos en galeria, boscos lineals, manglars, i cobertures que s'hi poden connectar.\nProtecció contra alguns riscs naturals (allaus, inundacionss, sequera, desertització i elements de resiliència ecològica).\nQualitat de l'aire: el bosc produeix una porció significativa de l'oxigen de l'aire als continents; el bosc té una extraordinària capacitat per a fixar elements en pols (com ara alguns contaminants no degradables), gràcies a la molsa, els líquens, la rosada i els sòls.\nProtecció del sòl (lluita contra l'erosió): el bosc és un lloc de restauració de la terra si no és sobreexplotat\nvegeu el bosc de les Landes a França o el cinturó verd del sud d'Algèria.\nFunció macro i microclimàtica mercès a l'evapotranspiració i a la protecció de la coberta que mitiga en gran manera els xocs tèrmics i la deshidratació a causa del vent.\nDipòsits de carboni, per la fixació del gas de carboni a la fusta i el sòl, almenys per als boscos temperats no incendiats i pels boscos tropicals en la fase de creixement.\nLes vores dels boscos naturals, de gran complexitat, tenen funcions ecotonials importants, especialment pels boscos riberencs i pels manglars.\nOxigen i climaModifica\nUna metàfora qualifica sovint el bosc de «pulmó del planeta». Malgrat les moltes i fins i tot essencial «funcions vitals» que realitza, el bosc no es pot comparar directament amb un pulmó (el pulmó no produeix oxigen i és el plàncton allò que produeix la major part de l'oxigen del planeta disponible en l'aire i dissolt en aigua). No obstant això, el bosc té funcions essencials micro i macroclimàtiques i la qualitat de l'atmosfera en termes d'equilibri termohigròmetric i de puresa de l'aire. Des de cert punt de vista, una mica com el pulmó, però en un altre nivell, és una espècie d'ecotò i complex funcional entre l'atmosfera i el sòl, en relació no només amb el cicle del carboni, sinó també a tots els cicles biogeoquímics importants.\nDipòsits de carboniModifica\nEl balanç de carboni d'un ecosistema és difícil d'estimar.\nVaria en funció les zones biogeogràfiques, les èpoques, la història del lloc, l'etapa de creixement del bosc, els riscs d'incendi, de sequera i d'inundacions, i molts altres factors, com ara l'acció d'insectes defoliants o d'altres paràsits dels arbres. També es considera la destinació de la fusta: fusta, pasta de paper, o fusta morta tenen impactes molt diferents en termes d'emissions de diòxid de carboni.\nAlguns boscos poden -almenys temporalment- tenir un balanç zero (bosc tropical madur) o negatiu (en zones d'incendis recurrents, o la fase primerenca de creixement), mentre que indirectament contribueixen a enriquir els cursos d'aigua de nutrients (fòsfor, potassi, calci, ferro, etc. i pels fenòmens d'acidificació, humidificació i mineralització i estructuració del sòl), cosa que proporciona una font constant de nutrients pel plàncton marí, que produeix el 80% de l'oxigen que respirem i que és un important dipòsit de carboni.\nEn teoria, la fotosíntesi consumeix el diòxid de carboni i produeix oxigen i matèria orgànica. L'oxigen es consumeix amb la respiració de les plantes mateixes, els animals de la selva i la biomassa ocults del sòl del bosc, així com pels incendis forestals naturals i en més mínim grau per l'oxidació natural dels elements químics posats a disposició pel procés de formació del sòl.\nEn fase de creixement, després d'una dècada de saldo negatiu es produeix una regeneració a partir de sòl nu, la biomassa augmenta constantment, sobretot en forma de cel·lulosa i de lignina. També emmagatzema carboni en forma de necromassa i biomassa animal, microbiana i fúngica.\nA les zones tropicals, el bosc creix sovint en sòls àcids pobres, no s'hi forma humus, i el material mort és ràpidament reciclada o mineralitzada. El bosc tropical en creixença crea dipòsits de carboni, però amb el temps (després de diversos segles, fins i tot més de 1000 anys) aconsegueix un equilibri entre la producció primària i la descomposició de la fusta morta. En aquest punt, sembla produir la quantitat d'oxigen que consumeix. A més, les emissions de metà lligades a la fermentació submergida de la fusta o de l'activitat de tèrmits fan que els càlculs encara siguin més complexos per determinar les emissions gasos amb efecte d'hivernacle.\nEn climes temperats o freds, és diferent amb cada un dels sòls forestals (incloent-hi les torberes associades amb alguns boscos) i el permagel que, a la zona circumpolar, pot emmagatzemar grans quantitats de carboni (en forma d'hidrat de metà).\nFinalment, el destí i la vida del metà emès pels ecosistemes forestals no es coneixen bé. Podria haver estat sobreestimat o subestimat.\nQüestions sobre la biodiversitatModifica\nEl bosc és un reservori de biodiversitat important, especialment en les zones a la vegada urbanitzades i molt agrícoles. Aquest és el cas, per exemple, a França, de Nord-Pas-de-Calais (entre 7,5% i 9% de bosc) i Ile-de-France (on fora del bosc hi ha només prop del 4% de la regió classificada com a entorn natural).\nLa fusta és una part important de PIB d'una dotzena de països tropicals i nòrdics. L'ocupació forestal (excloent la indústria de transformació i l'ocupació informal) segueix pagant gairebé 10 milions de persones en 2005.\nEl bosc és una font de riquesa, potser sobreexplotada.\nL'explotació dels recursos forestals per part de les societats humanes està molt relacionada amb les pràctiques econòmiques que implementa cada societat per a garantir la seva subsistència. L'entorn forestal proporciona tot un seguit de matèries naturals que poden ser utilitzades per satisfer tota mena de necessitats mitjançant l'aplicació de tècniques d'apropiació molt simples: fruits, tubercles, fongs, herbes i fulles poden ser recol·lectats per a ser utilitzats en l'alimentació humana i/o dels ramats.\nLa fusta és matèria primera habitual en la construcció, producció d'eines i d'objectes de consum. Del bosc també s'extreuen altres elements com resines, tanins, escorces. No menys important és la captació del combustible vegetal, única font d'energia per a societats prehistòriques.\nTanmateix, la relació entre els grups humans i el seu entorn forestal no se centra exclusivament en l'apropiació de productes. El bosc esdevé també el centre d'altres activitats econòmiques bàsiques per a la subsistència que generen un seguit de relacions complexes entre el grup humà i el seu entorn: l'agricultura i la ramaderia s'han desenvolupat històricament en detriment de les masses forestals. L'expansió agrària es va produir mitjançant l'apropiació de terrenys forestals, mentre que les pràctiques ramaderes basen la seva viabilitat en els productes forestals o també en pastures guanyades a expenses dels boscos.\nLes pràctiques d'explotació forestal han tingut unes conseqüències sovint dramàtiques pel que fa a la cobertura vegetal: desforestació i erosió, modificació de l'estructura del bosc, substitució i desaparició d'espècies són fenòmens que han tingut lloc i es continuen produint a conseqüència de la relació dels grups humans amb el seu entorn.\nL'ús sostenible dels recursos fou la norma en les societats de recol·lectors-caçadors, però ja des del principi de l'agricultura, l'explotació sostenible es va transformar en una espoliació dels recursos. La substitució de boscos per camps de conreu fou l'origen de la pèrdua de grans extensions de boscos. Això va anar unit a la tala de molts boscos per utilitzar la fusta en construcció o com a combustible.\nAquesta situació continua actualment, tot i les mesures de conservació que hi ha a diferents països. Així, avui dia, més de 2.000 milions de persones depenen de la fusta com a combustible en el Tercer Món, per a cuinar o escalfar-se. La meitat té moltes dificultats per tal de proveir-se i, en molts casos, el proveïment es fa en parcs naturals o àrees protegides. La falta de diners fa molt difícil l'accés a altres fonts d'energia per a aquestes poblacions i per això són, fatalment, responsables de la desforestació de grans àrees a arreu del món. A l'altre extrem, l'abandonament de l'activitat extractiva en el bosc en molts països, ha fet que s'acumuli gran quantitat de biomassa forestal, cosa que pot afavorir els incendis dels boscos.\nAl món desenvolupat, amb accés a altres fonts d'energia, la fusta gairebé no s'empra com a combustible i si, en canvi, en multitud d'usos industrials, especialment en la construcció i en la producció de pasta de paper. Com que en molts d'aquests països els boscos estan protegits, la fusta s'ha d'importar i això es fa a partir de la fusta tropical o de boscos boreals.\nFuncions socials, simbòliques i culturalsModifica\nCamí forestal a la primavera\nEls boscos són llocs privilegiats per l'entreteniment, la relaxació, el turisme, el descobriment de la fauna i de la flora i el paisatge. Cada any, els boscos reben centenars de milions de visites. El bosc té molts serveis a la societat, la natura ecològica i social. És, per exemple, a la vegada un lloc segur per relaxar-se i també un lloc per a la protecció d'espècies. Aquestes característiques requereixen un manteniment dels camins pel bosc (obertura, seguretat, neteja ...). Encara que es considera una bona part comuna de les seves funcions, qualsevol bosc té un propietari forestal (privat o públic).\nEl bosc s'oposa a la zona habitada, amansida i per tant té un doble sentit cultural: de refugi o d'allò desconegut i font de perill. En temps de guerra, els partisans s'amagaven al bosc per fugir dels enemics. Igualment, Robin Hood va establir el seu poblat al bosc per protegir-los dels abusos dels senyors feudals. En l'altre sentit, abunden els contes amb nens que es perden al bosc (Hänsel i Gretel, en Polzet), on hi ha ogres i gegants.\nEl druida celta i la bruixa medieval tenen al bosc el seu hàbitat natural, ja que allà estan més a prop de la natura i, per tant, de la màgia. Amb ells apareixen criatures fantàstiques com esperits, gnoms i follets.\n↑ Broeker, W.S. «Et tu, O2?» (en anglès). Breathing easy, Et tu, O2?. Universitat de Colúmbia, 2006.\n↑ Pregitzer, K. and Uskirchen, S. 2004 "Carbon cycling and storage in world forests: biome patterns related to forest age.", Global Change Biology 10, 1–26\n↑ «FORESTS: Climate Change, Biodiversity and Land Degradation» (en anglès). Joint Liaison Group of the Rio Conventions. [Consulta: 29 març 2012].\n↑ «Taiga Biological Station. Frequently Answered Questions» (en anglès). Wilds.mb.ca, 23-03-2010. [Consulta: 6 maig 2013].\n↑ Organització de les Nacions Unides per a l'Agricultura i l'Alimentació (FAO). Avaluació dels Recursos Forestals Mundials.\n↑ NatureParif, "Fragmentation forestière par les infraestructures de transport Arxivat 2013-10-02 a Wayback Machine.", Colloque 2011\n↑ Font: Informe ONU/FAO FRA 2005\n↑ Bernard Kalaora, Le musée vert Radiographie du loisir en forêt, ISBN 2-7384-1987-9; 304 pages\n↑ Les fonctions sociales de la forêt. Arxivat 2007-10-12 a Wayback Machine. Source publiée sur le site France Bois Forêt\nLacoste, Alain; Salanon, Robert (1991): Éléments de biogéographie et d'écologie. Nathan Université, París. 189 pàgines.\nWalter, Heinrich (1998, 2a ed.): Vegetació i zones climàtiques del món. Ediciones Librería Universitaria, Barcelona. 394 pàgines.\nVídeo Els boscos de Catalunya\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bosc&oldid=28730594»\nDarrera modificació: 1 des 2021 a les 12:21\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 des 2021 a les 12:21.


L’Observatori de la Insolvència Personal de l’ICAB constata que els procediments de Segona Oportunitat segueixen a l’alça aquest 2022, fet que confirma la utilitat d’aquest mecanisme\nLes dades publicades aquest dilluns pel Consejo General del Poder Judicial constaten la consolidació del mecanisme de la Segona Oportunitat com una bona solució per a les persones que estan en situació d’insolvència.\nDurant el primer trimestre de l’any 2022, el nombre de procediments de segona oportunitat ha augmentat un 9%. D’aquesta manera, el trimestre ha finalitzat amb un total de 4.032 concursos consecutius, dels quals 141 han estat declarats i conclosos simultàniament. Aquestes dades constaten l’eficiència d’aquest sistema com a solució a la insolvència amb un increment sostingut, i el nombre de concursos consecutius el 2022 supera els 3.699 concursos amb què es va tancar el quart trimestre del 2021 i els 3.503 del mateix primer trimestre del 2021.\nEl mecanisme de segona oportunitat es confirma com una eina útil i resulta necessari que el desplegament de la Directiva 1023/2019 de reestructuracions que ha estat recollit al Projecte de Llei de Reforma Concursal, mantingui l’essència del sistema en què la plena exoneració dels deutes per al deutor de bona fe sigui una realitat en creixement.\nS’han proposat esmenes importants ja que la reforma concursal pendent d’aprovar significa un retrocés per a la eficàcia de l’objectiu principal del procediment de segona oportunitat: la plena exoneració dels deutes\nBarcelona, 7 de juny del 2022. L’Observatori de la Insolvència Personal del Col·legi de l’Advocacia de Barcelona (ICAB) ha analitzat les dades publicades aquest dilluns pel Consejo General del Poder Judicial (CGPJ) sobre els concursos de persona física durant el primer trimestre de l’any 2022.\nEs constata que de gener a març del 2022 s’han presentat un total de 4.032 concursos de persona física, dels quals 1.220 han estat de persona física empresària i 2.812 han estat de persona física no empresària. Xifres superiors als 3.503 concursos amb què es va tancar el mateix primer trimestre del 2021, que significa un creixement d’un 11% sobre aquest període.\nAixí mateix, les xifres d’aquest primer trimestre del 2022 han superat els 3.699 concursos de creditors de persones físiques amb què es va tancar el quart trimestre del 2021, fet que ha significat un augment del 9%.\nÉs rellevant l’increment del 46% dels concursos de persona física no empresària, que han crescut un 8% respecte al quart trimestre del 2021. Alhora els concursos d’empresaris autònoms han augmentat un 11%, confirmant la necessitat de disposar d’una eina efectiva, que permet donar una solució al teixit empresarial de les persones emprenedores per iniciar nous projectes i activitats exonerant la totalitat dels deutes, o bé, sotmetent el pagament dels crèdits públics i els crèdits privilegiats a través d’un pla de pagament sostingut basant-se en la capacitat de generar ingressos de l’emprenedor.\nAlhora, en la distribució per comunitats autònomes es pot observar que Catalunya concentra el 30% dels procediments de Segona Oportunitat de persones físiques empresàries, seguit pel 16% de Madrid i el 12% d’Andalusia i el País Valencià.\nLa moratòria concursal, que segueix vigent fins al 30 de juny del 2022, no ha generat una disminució del nombre de procediments, ja que s’ha evidenciat que és una solució necessària, útil i eficaç que permet superar situacions d’exclusió econòmica i social de les persones, a partir de l’acord amb els creditors o bé sol·licitant al jutjat l’exoneració dels deutes.\nL’increment sostingut del nombre de procediments incideix en la incorporació d’una cultura de segona oportunitat en la nostra societat, en percebre’s com una veritable solució.\nEn aquest sentit, cal que la Reforma de la Llei Concursal no signifiqui una reculada en l’eficàcia d’aquest procediment per als empresaris als quals va destinada, ja que el Projecte de Llei de Reforma Concursal, actualment, promou un blindatge del crèdit públic que no permet la plena exoneració per emprendre nous projectes.\nLa limitació que suposa la proposta de no exoneració del crèdit públic per sobre de 1.000 euros, així com la restricció a l’accés pel fet d’haver estat sancionat administrativament fan pensar en una reculada en el mecanisme de la segona oportunitat, ja que serà qüestionada la seva eficàcia i per tant deixarà de ser percebut com una veritable i eficaç solució.\nEn el cas dels empresaris autònoms, el mecanisme ha de continuar oferint una solució al sobreendeutament basant-se en els paràmetres essencials que actualment permeten exonerar el crèdit públic dins un pla de pagaments. Aquest extrem ha de ser considerat com una oportunitat clara per poder refer projectes empresarials i personals que permetin sortir de l’ostracisme i de les limitacions a què dona lloc mantenir deutes no solucionables al llarg de la vida. D’aquesta manera, tal com adverteix el Grup de Treball de la Segona Oportunitat de la Comissió de Normativa ICAB-CICAC s’evita un increment de la economia submergida i s’afavoreix l’inici de nous projectes empresarials que generin valor econòmic i social de futur.\nL’Observatori de la Insolvència Personal ICAB\nL’Observatori de la Insolvència Personal és un instrument del Col·legi de l’Advocacia de Barcelona, adscrit a la seva Comissió de Normativa, l’objectiu del qual és fer un seguiment de les dades d’aquests mecanismes de solució a la insolvència a fi de fer una anàlisi econòmica del dret per elaborar conclusions i propostes per desplegar accions de millora en els procediments.\nNOTA DE PREMSA: L’Observatori de la Insolvència Personal de l’ICAB confirma que la Segona Oportunitat manté la tendència a l’alça com a eina de solució a la insolvència personal\nLes dades publicades recentment pel Consejo General del Poder Judicial constaten la consolidació del mecanisme de la Segona Oportunitat com a una bona solució per a les persones que estan en situació d’insolvència.\nTal com havia avançat la previsió de l’Observatori al desembre, el 2021 va finalitzar amb un total de 13.943 concursos, dels quals 425 han estat declarats i conclosos simultàniament; és una dada molt superior als 8.324 concursos amb què va tancar 2020.\nAquestes dades sustenten la defensa del mecanisme de Segona Oportunitat i la implantació de mesures de millora que permetin el desplegament de la Directiva 1023/2019 de reestructuracions per tal que la plena exoneració dels deutes per al deutor de bona fe sigui una realitat en creixement.\nBarcelona, 7 de març de 2022. L’Observatori de la Insolvència Personal del Col·legi de l’Advocacia de Barcelona (ICAB) ha analitzat les dades que ha publicat recentment el Consejo General del Poder Judicial (CGPJ) sobre els concursos de persona física durant l’any 2021.\nEs constata que de gener a desembre del 2021 s’han presentat un total de 13.943 concursos de persona física, dels quals 3.937 han estat de persona física empresària i 10.006 han estat de persona física no empresària. Són xifres molt superiors als 8.324 concursos amb què es va tancar l’any 2020, fet que significa un creixement d’un 67%.\nÉs rellevant l’increment del 46% dels concursos de persona física no empresària l’any 2021 respecte de l’any 2020. Pel que fa als concursos d’empresari declarats, l’increment del present any en relació amb l’any anterior és del 141%.\nTendència a l’alça malgrat la moratòria concursal\nCal destacar que aquesta tendència a l’alça es manté malgrat la moratòria concursal que s’ha prorrogat fins al 30 de juny del 2022, mitjançant Reial decret 27/2021, publicat el 24 de novembre passat. Així, encara que les persones físiques no estan obligades a presentar concurs davant la seva situació d’insolvència, la veritat és que segueixen acudint al mecanisme concursal per obtenir una solució a la insolvència, bé obtenint un acord amb els creditors, bé sol·licitant al jutjat l’exoneració de els deutes.\nÉs evident que aquest procediment segueix la tendència a l’alça, en constatar-se com una solució davant de situacions d’insolvència personal i professional de les persones, que incideix en la incorporació de la cultura de Segona Oportunitat a la nostra societat.\nEn aquest sentit i tal com ha postulat l’ICAB en la presentació d’esmenes al Projecte de llei de reforma del text refós de la Llei concursal, amb ponències expresses en la compareixença davant la Comissió de Justícia del Congrés de Diputats dimarts passat, aquest model de Segona Oportunitat és bo per a les persones i s’han d’evitar retrocessos en el desenvolupament del mateix, que poden produir-se si s’aprova el Projecte de llei esmentat tal com està redactat.\nCatalunya concentra el 43% dels procediments de Segona Oportunitat\nEn la distribució per comunitats autònomes es pot observar com Catalunya concentra el 43% dels procediments de segona oportunitat de persones físiques empresàries, seguit pel 13% d’Andalusia i el 10% de Madrid i de la Comunitat Valenciana.\nEl fet que el concurs de la persona física estigui complint el seu objectiu permetent una eixida favorable a les persones de la situació d’insolvència afavoreix que cada vegada més persones acudeixin al procediment. D’aquesta manera es constata que el mecanisme de la Segona Oportunitat s’està introduint en la cultura jurídica, econòmica i social.\nEn el cas dels empresaris autònoms, el mecanisme ofereix una solució al sobreendeutament atès que actualment permet exonerar el crèdit públic dins un pla de pagaments. Aquest extrem ha de ser considerat com una oportunitat clara per poder refer projectes empresarials i personals que permetin sortir de l’ostracisme i de les limitacions a què dóna lloc mantenir deutes no solucionables al llarg de la vida. D’aquesta manera, tal com adverteix el Grup de Treball de la Segona Oportunitat de la Comissió de Normativa ICAB-CICAC, s’evita un increment de l’economia submergida i s’afavoreix l’inici de nous projectes empresarials que generin valor econòmic i social de futur.\nL’Observatori de la Insolvència Personal és un instrument del Col·legi de l’Advocacia de Barcelona, adscrit a la seva Comissió de Normativa, l’objectiu del qual és fer un seguiment de les dades d’aquests mecanismes de solució a la insolvència, per tal de fer una anàlisi econòmica del dret a extreure les conclusions i propostes en el desenvolupament i desplegament d’accions de millora en els procediments


ISBA i ABANCA formalitzen un conveni per finançar a empreses, autònoms i emprenedors – Isba\nT. 971 461 250 GENIL 30 - 07009 - PALMA DE MALLORCA\nsol·licitut en línia\nISBA i ABANCA formalitzen un conveni per finançar a empreses, autònoms i emprenedors\nABANCA es converteix en soci protector de l’entitat\nISBA, Societat de Garantia Recíproca, i l’entitat financera ABANCA firmaren ahir a la seu d’ISBA un conveni de col·laboració entre ambdues entitats.\nGràcies a aquest acord, emprenedors, pimes i autònoms, es podran beneficiar dels productes financers d’ambdues entitats en condicions molt avantatjoses, per operacions tant d’inversió com de capital circulant en terminis que oscil·len des d’un any i fins als 15 anys, depenent de la finalitat de les mateixes.\nEl conveni consisteix en donar suport i dinamitzar l’activitat financera de ambdues companyies, sempre en funció de les necessitats dels empresaris. Per això, ISBA posarà l’aval i facilitarà l’accés a les línies bonificades que manté gràcies al suport de la CAIB, a tots els clients d’ABANCA.\nISBA i ABANCA inicien amb aquesta firma una línia de col·laboració que permet a ambdues entitats millorar l’accés al crèdit. Aquestes noves alternatives de finançament cerquen facilitar la posada en marxa de nous projectes o la millora competitiva dels actuals.\nA l’acte assistiren el director general d’ISBA, Jesús Fernández, i el director de Banca Institucional, Santiago Novoa, en representació d’ABANCA.\nPolítica de Privacitat Política de Cookies Avís Legal © 2017, ISBA SGR\n"Utilitzem cookies, pròpies i de tercers, per a optimitzar la seva visita i millorar els nostres serveis mitjançant la personalització dels nostres continguts i publicitat en base a l'anàlisi dels seus hàbits de navegació. Si continua navegant sense modificar la configuració del seu navegador, considerem que accepta el seu ús. Més informació en la nostra Política de cookies. "Estic d'acordllegir més


La Secretaria General de l'Esport vol proposar al Congrés que Catalunya competeixi internacionalment - CATzona\nLa Secretaria General de l’Esport vol proposar al Congrés que Catalunya competeixi internacionalment\nLa Secretaria General de l'Esport impulsarà una iniciativa al Parlament per proposar al Congrés espanyol que la selecció catalana pugui participar en competicions internacionals. Segons avança RAC1, l'objectiu de Gerard Figueras, secretari general de l'Esport, és que Catalunya imiti el model de Gran Bretanya, on les seleccions anglesa, escocesa i gal·lesa competeixen de manera independent.\nSuport majoritari de la població\nLa mateixa informació apunta que dos de cada tres catalans estan a favor que les seleccions catalanes puguin participar en competicions internacionals. Una enquesta feta pel Centre d'Estudis d'Opinió (CEO) de la Generalitat demostra que el 68% dels catalans volen que Catalunya competeixi com a país, davant d'un 20% que hi estan en contra i un 12% que no donen resposta.\nEl més sorprenent d'aquest fet, però, és que el suport a les seleccions catalanes és transversal entre partits. Segons les dades del CEO, el sí al reconeixement de la selecció catalana arriba al 91-92% entre els votants d'ERC i JxCat, és del 82% entre els de la CUP, del 56% en el cas dels comuns i del 46% entre els socialistes. Pel que fa als votants de C's, un 40% també hi està a favor. També el desitgen un 60% dels votants del PP a Catalunya, però la mostra, feta amb només 15 enquestats, no és representativa.\nEls Bessons tenen prioritats\nBill Gates revela quines són per a ell les 10 tecnologies innovadores de l’any\nEl PSG deixa en ridícul el Madrid (3-0)\n1-O: qui va ser?


Com crear una empresa en 12 passos | 🥇 Asesoría y Gestoría ✔ | Facturación【GRATIS】programa\nCom crear una empresa en 12 passos\nT’ajudem a crear la teva empresa des del principi\nVols muntar la teva empresa i no saps per on començar?\nMuntar la teva pròpia empresa no és una tasca difícil si es tenen clars els passos a seguir. A l’article d’avui t’ho expliquem detalladament. Tant si vols començar de zero amb el teu negoci com si ets autònom i estàs pensant en fer canvis, aquí trobaràs informació que t’interessa.\nInformació important per CREAR LA TEVA EMPRESA\nCal que estiguis ben informat sobre els tipus de societats que existeixen actualment a Espanya per saber quina s’adapta millor a la teva idea de negoci.\nPots començar donant-te d’alta com autònom. Si més endavant veus que una societat pot ser millor opció, sempre pots canviar. Però tingues present que et costarà temps i diners. Per això et recomanem que t’assessoris bé per encertar a la primera.\nQuins tipus de societats existeixen?\nActualment pots optar entre dues formes jurídiques:\nAquestes són les principals característiques d’una i altra:\nSocietat Limitada Societat Anònima\nÉs la més utilitzada actualment per emprenedors que volen començar un negoci.\n1. Capital social dividit en participacions.\n2. Responsabilitat limitada dels socis.\n3. Capital mínim necessari de 3.000€ que s’ha d’aportar íntegrament.\n4. La transmissió de participacions està limitada.\n5. Responsabilitat limitada al capital social. Amb estructura similar a la S.L., està més pensada per grans empreses.\n1. Capital social dividit en accions.\n2. Els accionistes no responen personalment dels deutes de l’empresa.\n3. Capital mínim necessari de 60.000€, del qual s’ha d’aportar un 25%.\n4. La transmissió o venda d’accions és senzilla.\n5. Responsabilitat limitada al capital social.\nA la nostra assessoria online HOY ASESORES podem ampliar-te aquesta informació.\nCom constitueixo la meva empresa? Passos a seguir\nUn cop triada la forma jurídica que tindrà la teva empresa, has de seguir aquests passos:\n1. REGISTRE MERCANTIL CENTRAL:\nÉs obligatori que sol∙licitis al Registre Mercantil Central www.rmc.es una certificació negativa del nom de la teva societat. És a dir, hem d’assegurar-nos que no existeix prèviament una altra empresa amb el mateix nom social.\nUn cop comprovat ja podràs inscriure la teva empresa amb el nom social que hagis triat.\nÉs imprescindible crear un compte bancari a nom de l’empresa i dipositar-hi el Capital Social.\n3. ESTATUTS I PACTES ENTRE SOCIS:\nLa redacció dels estatuts és, segurament, la part que mereix més atenció ja que tot allò que hi facis constar determinarà les decisions que podràs prendre o no sobre el teu negoci en un futur.\nT’aconsellem que deixis aquest tràmit en les mans expertes d’advocats o d’una gestoria competent.\nAquí pots veure alguns dels punts que has d’incloure en els estatuts:\nNom de la societat.\nObjecte social (tipus d’activitat que desenvoluparà), CNAE de la teva activitat o activitats societàries.\nElecció d’administrador/s –L’òrgan d’administració pot ser solidari o mancomunat.\nEls pactes entre socis són vitals per tal de determinar el marc al qual es limitaran les decisions de l’empresa. Entre ells, és important definir:\nSi la presa de decisions es farà o no en funció a majories\nLes funcions i el pagament a cada soci\nComo poden o no transmetre’s les accions (i si hi ha o no criteri d’adquisició preferent)\n4. ESCRIPTURA PÚBLICA DAVANT NOTARI:\nÉs necessari formalitzar davant notari l’Escriptura Pública. És obligatòria l’assistència de tots els socis.\nPosteriorment s’han d’inscriure al Registre Mercantil Provincial que li correspongui. Aconseguim així la plena competència jurídica.\n5. OBTENCIÓ DEL NIF (Número d’Identificació Fiscal):\nS’ha de sol∙licitar a l’Agència Tributària.\n6. ALTA EN L’I.A.E. (Impost d’Activitats Econòmiques)\n7. ALTA CODI CNAE.\n8. LLIBRES D’EMPRESA:\nÉs obligatori que disposis de:\nLlibre de Socis.\n9. REGISTRE DE PATENTS I MARQUES\nEncara que no és un tràmit obligatori, i encara que ja tinguis el nom de l’empresa, això no vol dir que ja estigui registrada. Queda clar que ningú podrà constituir una empresa amb el mateix nom, però si no tens registrada la teva MARCA, un tercer et podria copiar la idea ꟷla teva marca o el teu nom comercialꟷ i registrar-la al seu nom. Per evitar això t’aconsellem registrar-la a l’Oficina Española de Patentes y Marcas. www.oepm.es\n10. SOL∙LICITAR EL CERTIFICAT ELECTRÒNIC DIGITAL\nL’emet la F.N.M.T.\n11. APERTURA DEL CENTRE DE TREBALL:\nSi has de tenir treballadors al teu càrrec has d’informar de l’Apertura del Centre de Treball a la Dirección Provincial de Empleo y Seguridad Social.\n12. MUTUA D’ACCIDENTS DE TREBALL:\nHas de tenir assignada una Mútua d’Accidents de Treball.\nI ja tens la teva empresa creada.\nSi et cal ampliar informació o aclarir algun dubte que hagi quedat pendent, a HOY ASESORES estarem encantat d’ajudar-te.\nSi ho prefereixes, nosaltres ens podem encarregar de tot. Dissenyarem l’empresa que millor s’adapti al teu negoci i així tu només hauràs d’anar al notari i signar.


Cap Vermell - Comunicat del PP/Es grup sol·licitant una comissió d'Investigació de l'Edifici Cap Vermell\nEscrit per: PP / Es Grup\nJoan Ferrer Flaquer , actuant amb qualitat de portaveu del PARTIT POPULAR de Capdepera, membre d’aquesta Corporació,\nMateu Melis Tous, actuant amb qualitat de portaveu de ES GRUP de Capdepera, membre d’aquesta corporació,\nEl passat 11 de juny de 2010 sol•licitarem mitjançant escrit RE núm. 3882 la celebració d’un Ple Extraordinari, i aquest es va dur a terme el passat 29 de juny. Aquest fou sol•licitat amb l’única intenció d’esbrinar tot lo referent als expedients 82/06 i 254/06. El Sr. Batle, segons consta al acta del esmentat Ple, no respon a cap de les moltes preguntes formulades per aquests dos portaveus i l’únic que varem aclarir era el compromís del Sr. Batle per intentar donar respostes a totes i a cada una de las preguntes fetes i que quedaren sense resposta.\nAl passat Ple Ordinari del 7 de setembre tornarem a formular totes las preguntes amb l’ intenció d’obtenir las respostes que no rebérem al ple abans esmentat amb un resultat totalment decebedor, es mes, no obtinguérem cap resposta cap dels membres de l’equip de govern a les qüestions plantejades.\nAtès que el 29.06.10 el Sr. Batle és va comprometre a mantenir una reunió amb el tècnic redactor i a dia d’avui (dos mesos i mig després) encara no s’ha cel•lebrat.\nAtès que el Partit Popular va demanar al mes de maig una visita acompanyats dels tècnics municipals per rebre de primera ma las deficiències del edifici.\nAtès que encara no tenim els informes que des de el novembre de 2008 varem sol•licitar.\nAtès que l’informe justificatiu pel canvi de projecte, hi ha partides que no s’ajusten a la realitat.\nAtès que las deficiències son grandioses i visibles i que el Sr. Batle a pesar de tot ha signat la llicencia d’obertura, sabent que no era correcta ja que al expedient es troba un informe dels tècnics municipals a on exposen en tota claredat que els ingeniers de telecomunicacions no son els competents per certificar la conformitat d’execució de les instal•lacions i mesures correctores de les activitats permanents, a mes a mes amb el avis del Consell Insular exposant que aquests tècnics no son els competents.\nD’acord amb el Real Decreto 2568/1986, de 28 de noviembre, reglamento de organización, funcionamiento y régimen jurídico de las Entidades Locales, la creació d’una comissió d’investigació per aclarir al manco els següents punts:\nInforme de secretaria exposant que les obres iniciades s’adapten o no al projecte aprovat i adjudicat.\nInforme jurídic exposant si les obres s’adapten a la legalitat vigent, d’acord amb el projecte aprovat i adjudicat.\nInforme de l’arquitecte municipal sobre si les obres s’adapten al projecte aprovat i adjudicat.\nQui paga el nou projecte?\nPer què és va treure l’expedient de contractació de les obres per fer l’informe amb una diligència del Sr. Secretari advertint que la documentació no pot sortir de l’ajuntament i va estar fora per un període de un més i onze dies?\nPer que s’accepta que el Sr. Bonet faci l’informe dos mesos i vint i dos dies després de treure la documentació?\nJustificació dels elements que figuren a la memòria de qualitats de l’obra.\nJustificació de algunes partides que van servir a l’equip de govern per canviar de projecte (sempre segons l’informe justificatiu) i que veiem que no s’han utilitzades, com per exemple:\nSi s’ha escatimat 1.170.159’65’-€ sobre el previst, a més de la no construcció de l’aparcament soterrat ni el parc infantil, on s’han invertit aquest doblers?\nI de manera general donar resposta a totes las preguntes que no s’ha volgut respondre.\nCapdepera, 17 de setembre de 2010


METEOVIC: de juliol 2008\nTornaré el 30 d'Agost!!!\nGràcies a tots i totes els visitants del blog (gairebé ja som 8.000)!! 8.ooo gràcies!!!\nAviam com anirà la temporada vinent...espero la vostra fidelitat!!\nGràcies i a carregar piles per la temporada que bé que de ben segur serà apassionant com sempre!!!\nEls meus millors desitjos pel dia 15 d'Agost (es casen 2 catxondos)!!!\nPublicat per Jordi Pamplona a 16:18 7 comentaris:\nL'impacte és imminent. T'adonaràs perquè notaràs un cert pessigolleig a la pell i se t'eriçaran els cabells.\nAixò és un senyal inequívoca de que el llamp està a punt de caure.\nAgenolla't immediatament, doblant el cos cap a davant amb les mans tocant el terra i els peus junts. Si el llamp caigués a sobre teu, la càrrega elèctrica elegiria el camí més curt a través d'els teus braços, esquivant el tors i evitant així la mort per asfíxia o la parada cardíaca.\nLes persones atrapades per un llamp reben una fort batzegada elèctrica i poden patir des de cremades de major a menor consideració fins a l'atur cardio-respiratori, però no queden carregades d'electricitat i se les pot tocar sense perill.\nSi la persona en qüestió es troba en estat de mort aparent efectuarem immediatament, i sense dubtar-ho, la respiració boca a boca i el massatge cardíac. Seguidament curarem les cremades.\nEncara que sembli mentida, el llampec és un productor natural de fertilitzants ja que la seva descàrrega elèctrica produeix ozó, amoníac i òxids de nitrogen que reaccionen amb l'aigua de la pluja per formar fertilitzants solubles.\nPots descobrir a que distància exacta et trobes de la tempesta gràcies a la llum del llampec i l'estrèpit del tro. El llampec els veus en el mateix instant en que es produeix, en canvi el tro l'escoltes moments més tard.\nImagina, per donar un exemple, que després de veure el llampec han passat 10 segons fins a escoltar el tro.\nUNA ABRAÇADA A TOTS I TOTES I BON ESTIU!!!\nPublicat per Jordi Pamplona a 11:34 1 comentari:\nAquesta tarda han començat a desenvolupar-se núvols molt amenaçadors. En aquest moment a la ciutat de Vic tenim un cel que amenaça tempesta i el radar indica que properament podrien arribar fortes tempestes amb coloracions vermelles...seguiré informant des de Vic on de moment tenim el cel així:trona i llampega:\nEn aquests moments el radar ens indica taques vermelles,és dir tempestes fortes a la ciutat de Berga i al nord d'Osona (zona de Montesquiu, Sant Quirze de Besora) així està el radar actualment:\nPublicat per Jordi Pamplona a 19:00 4 comentaris:


Visita dels alumnes de l’Escola Àuria a Àuria Grup. | APINAS\nVisita dels alumnes de l’Escola Àuria a Àuria Grup.\n3505 Vista 08-05-2019 CAP COMENTARI\tCoses que es fan a l'Escola Àuria, El més recent, Escola Àuria apinas\nCom a part de la formació en l’àmbit laboral, els alumnes d’aquesta secció de l’escola realitzen tasques d’aprenentatge de diversos processos de manipulats que es duen a terme a Àuria Cooperativa. És per aquest motiu que vam demanar fer una visita guiada per les seves instal·lacions i així poder conèixer de primera mà les múltiples tasques que s’hi realitzen.\nEl passat mes d’abril els alumnes de Transició a la vida adulta i Secundària F vam anar a peu fins al Pla de la Massa, vam travessar la zona de l’Estadi Atlètic, vam arribar a la Universitat i d’allà vam pujar fins on hi ha les instal·lacions d’Àuria Grup. Ens van rebre la Fina i la Gemma i amb elles vam conèixer tots els racons d’aquest conjunt empresarial.\nLa primera zona que vam veure és la dels manipulats on vam poder comprovar com hi ha moltes tasques diferents on cal manipular diverses peces, per muntar-les, empaquetar-les, seleccionar-les… Segueixen les normes de seguretat en el treball, mantenen l’atenció en tot moment i cadascú té les seves instruccions clares per realitzar correctament cada un dels processos.\nD’allí vam passar al magatzem on hi ha endreçats tots els productes necessaris, les peces… Tot estava molt ben endreçat i etiquetat. Els treballadors condueixen els “toros” amb molta destresa agafant palets i posant-los o traient-los del lloc corresponent.\nUna altra secció de treball molt interessant és la de cosmètica, on vam haver de tapar-nos el cap i vam comprovar que tots els treballadors anaven vestits de blanc i seguien unes normes d’higiene molt estrictes.\nEn una altra part és on hi ha els usuaris que estan en procés de formació realitzant diverses tasques d’aprenentatge en tallers manipulatius de cosir, empaquetar… també vam visitar la cantina on els treballadors poden anar a demanar cafès, begudes, pastes…\nUn cop fet tot el recorregut la Fina i la Gemma ens van explicar molt bé com es fa el procés de selecció dels treballadors i la importància d’esforçar-nos en fer bé les coses, en ser constants i en els beneficis que comporta una vida laboral adequada a cadascú, per poder assolir el màxim d’autonomia possible en la vida adulta.\nUn cop acabada la visita vam anar caminant fins a l’ermita de Sant Jaume, allà vam poder dinar còmodament i relaxar-nos abans d’emprendre la tornada cap a l’Escola.\nEn resum, va ser un dia mot profitós, interessant i on vam poder compartir molt bons estones junts.\nTutors | TVA i SF\nL’aula de Blaus i els coets de La Mostra d’Igualada\nL’Escola Àuria amb el medi ambient\nConte ve, conta va, i si no és és mentida veritat serà.


CONVIVÈNCIA CIUTADANA | Vilanova 365\nCreació d’una nova regidoria a través de la qual es treballi per la convivència, la tolerància, el respecte i la defensa dels drets humans\nLa felicitat i la llibertat són conceptes bàsics perquè les persones es desenvolupin com a individus i puguin així viure i conviure en comunitat. Considerem que són aspectes que s’aborden des de diferents àmbits, com poden ser la família o l’escola i creiem que l’Ajuntament també pot col·laborar en aquesta tasca educativa i esdevenir-se també agent socialitzador.\nDes d’aquesta regidoria s’impulsaran projectes destinats a fer créixer un municipi de persones compromeses amb l’entorn i amb la comunitat, mitjançant diferents programes, la convivència i el respecte mutu entre les persones i col·lectius que conviuen al municipi.\nElaboració d’un pla general integral amb programes destinats a fomentar el respecte per la diversitat social, cultural, sexual i de gènere\nEl pla tindrà incidència en tots els serveis oferts per l’Ajuntament. Una societat educada en els valors és una societat amb futur. La filosofia de treball a l’Ajuntament es regirà per aquests principis bàsics i es reflectiran en tots els seus àmbits, departaments, actuacions, activitats i projectes. Volem fer del servei públic un veritable servei a les persones i ser el mirall per a altres institucions, entitats, associacions, centres educatius.\nDes d’aquesta regidoria es desenvoluparan programes i activitats adreçades a tots els públics i tots els àmbits a través de tallers, cursos de formació i taules de treball.\nVolem que Vilanova s’esdevingui un espai de convivència, tolerància i respecte. Una ciutat amable i feliç.\nCreació del Consell per la Convivència\nEl Consell vetllarà per fomentar la bona convivència entre la ciutadania i la resolució de problemes de forma cívica. Es plantejarà com un ens autònom format per professionals de diferents àmbits (educatiu, empresarial, associatiu...) i per persones voluntàries que hi vulguin formar part. El plantegem com a un Consell Assessor que col·labori directament amb l’Àrea i els seus tècnics i participin en la elaboració i desenvolupament dels diferents programes.\nCreació d’un servei de mediació comunitària\nLa mediació comunitària és un recurs positiu per a la resolució de conflictes. Proposem crear un servei de mediació públic i gratuït en el que totes aquelles persones que es trobin en una situació de conflicte comunitari/veïnal/familiar hi trobin un espai acollidor on es faciliti el diàleg entre les parts i es pugui aconseguir una solució beneficiosa per tothom.