‘Smiley’ i el sexe en català | aixòcomesdiu?\n‘Smiley’ i el sexe en català\nTens raó, Rosa. Deixem de banda uns dies la política i prenguem aire, que tindrem temps de dir-hi la nostra a bastament en els pròxims mesos.\nEn aquestes setmanes proppassades, he anat a dues representacions teatrals a Cal Bolet: Cosmètica de l’enemic i Smiley. La primera és una adaptació de la novel•la del mateix nom de l’escriptora Amélie Nothomb. Hi destaquen les interpretacions de Lluís Soler i Xavier Ripoll, en un muntatge en què es barreja l’humor negre i la sensació de claustrofòbia existencial que porta l’espectador a fer un viatge a les parts més fosques i amagades de la consciència de l’ésser humà. Smiley, de la companyia Flyhard, escrita per Guillem Clua, és molt més lleugera, quant al contingut. És la història d’amor d’una parella d’homosexuals, explicada amb molt d’optimisme, amb incisos explicatius —i originals— del món gai per als heterosexuals, i fa passar una estona molt divertida a l’espectador.\nDeus pensar que no tenen gaire a veure l’una amb l’altra; no obstant això, hi vaig trobar uns quants punts en comú: em van agradar, la parella d’actors que hi actuen en cadascuna fan una interpretació sensacional i parlen de follar.\nEl cas és que el que a Cosmètica de l’enemic va ser només una paraula interruptus —només un trist follar—, a Smiley es va convertir en una orgia verbal: follar, córrer-se, fotre un polvo, txupar-me-la, mots amanits entre agulletes, posses, petxugues i hombros i uns quants barbarismes més. No discutiré si follar, el cas més problemàtic dels que hi esmento, és correcte en català en el sentit de “fer l’acte sexual” (definició de l’Institut d’Estudis Catalans). En el més nostrat de trepitjar el raïm ja sabem que sí que ho és. En qualsevol cas, tothom tindria al cap una llista d’expressions o verbs que en poden fer el fet, ja siguin més o menys locals, com ara cardar, boixar, pitjar o catxar; més o menys eufemístics, com fer-ho, pegar-ne un o fer xiquets; onomatopeics com nyaca-nyaca, nyiqui-nyiqui, triqui-triqui…\nLa qüestió que em plantejo és: no és possible parlar de sexe (o, en general, col•loquialment) en un català genuí, que no estigui empeltat de castellanismes? O és aquesta una tara que ens hem d’empassar tant sí com no? Els creadors i els comunicadors han de ser responsables de transmetre un català col•loquial genuí —i si cal, de crear-lo—, i si no en saben, que demanin ajuda.\nRosa, com destrempa no viure en un país normal!\n(Article publicat el 5 de desembre de 2013 al setmanari El 3 de vuit)\nThis entry was posted on divendres, 6 de/d' Desembre de 2013 at 11:48 am\tand tagged with CATALÀ, COSMÈTICA DE L'ENEMIC, EL3DEVUIT, FOLLAR, SEXE EN CATALÀ, SMILEY, TEATRE and posted in ARTICLE.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed.\n« En perdre la paraula, perdem la memòria\nSí, sí, com vulguis, María Antonia »\nOne response to “‘Smiley’ i el sexe en català”\nTotalment d’acord!!! Utilitzem bé la llengua, cony!!! ;))


El nombre d'empreses creades a Catalunya puja un 3,6% i el de dissoltes es dispara un 27,7% al febrer - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl nombre d'empreses creades a Catalunya puja un 3,6% i el de dissoltes es dispara un 27,7% al febrer\nA l'Estat es van crear 8.516 societats mercantils, un 9,2% menys que fa un any\nacn | barcelona 14.04.2020 | 10:53\nEl nombre d'empreses creades a Catalunya puja un 3,6% i el de dissoltes es dispara un 27,7% al febrer Regió7\nEl nombre de societats mercantils creades a Catalunya va augmentar un 3,6% interanual al febrer, fins a 1.710 empreses. Les companyies dissoltes van arribar a 184, un 27,7% més respecte al mateix període de l'any passat, segons les dades de l'Estadística de Societats Mercantils de l'INE. A l'Estat es van crear 8.516 societats mercantils, un 9,2% menys que el mateix mes de 2019, mentre que se'n van dissoldre 2.416, un 4,5% més.\nCatalunya és la segona comunitat autònoma amb més companyies mercantils creades al febrer, per darrere de la Comunitat de Madrid, amb 1.971 noves empreses. En termes d'empreses dissoltes, Catalunya ocupa la tercera posició, després de la Comunitat de Madrid, amb 851 companyies, i Andalusia, amb 394 empreses.\nEl 19,4% de societats mercantils creades al febrer l'Estat corresponen al sector del comerç, el 15,9% a immobiliàries, financeres i assegurances i el 12,7% a la construcció. Pel que fa a les societats dissoltes, un 20,3% pertanyen el comerç, un 16,9% a la construcció i un 13,6% a la indústria i energia.\nLa Cambra de Manresa preveu una caiguda de la quarta part del VAB.\nLa Catalunya Central va tancar el març amb un notable increment de l'atur.


Lloguer estudi fotogràfico: Nü Apartment (Barcelona) - Shoot Estudios\nPortada » Localitzacions Barcelona » Nü Apartment\nUn escenari real perquè les teves sessions de fotos o rodatges transmetin qualitat i proximitat per a tots els projectes.\nNü Apartment és una de les localitzacions de shoot. per a fotos i reunions, situada al centre de Barcelona.\nDestaca pel seu disseny modern amb inspiració nòrdica i elegant, totalment customitzable. Aprofitant al màxim la llum natural i el jardí exterior que l’envolta, les idees no tenen límit.\nAquest espai funciona com estudi fotogràfic, sala de reunions, sala per a team building, espai per a classes de show cooking, rodatges o esdeveniments privats… Tot el que no pots fer a casa podràs fer-ho aquí. Atreveix-te a deixar volar la imaginació en un ambient càlid i relaxant amb potencial per infinites possibilitats de projectes.\nDescarregar fitxa de la localització\nVeure les condicions de l’espai\nFOTOS PER A LES XS I/O EQUIPS REDUÏTS\nDes de 195€/h\nLocalització per a fotos i reunions a Barcelona\nLloga Nü Apartment, una localització que funciona com estudi fotogràfic i sala de reunions (entre moltes altres possibilitats).\nDisposa d’un gran saló menjador i d’una sala d’estar amb una cuina totalment equipada, de colors blancs amb illa mòbil de fusta natural i electrodomèstics d’acer inoxidable.\nUn preciós jardí de més de 50 m2 on predomina la vegetació, completen aquesta localització a un carrer de Passeig de Gràcia de la ciutat comtal.\nAddicionalment, disposa de diverses sales adjuntes com a suport de producció o creació de nous sets, així com un plató estudi fotogràfic amb fons de colors i un camerino.\nCarrer de Pau Claris 115, Entresòls 1a i 2a, 080090, Barcelona (veure en Google Maps)\nPRESENTEM 2 SETS NOUS AL NÜ APARTMENTDes de shoot., tenim el plaer de presentar els nous sets que hem recreat…\nOLD WORKSHOP es tenyeix de rosa per a presentar la nova col·lecció de Tous al costat de Belinda com a…\nGullón tria Nü Apartment by Shoot Estudios per a la seva darrera campanyaGullón produeix el seu últim spot a 3…\nLa cuina del Nü Apartment es converteix en la protagonista del rodatge de PescanovaPescanova ha triat la cuina del Nü Apartment com a…


L’Aixopluc dels joves al Teatre Lliure | Aída Pallarès\nL’Aixopluc dels joves al Teatre Lliure\nTres visions diferents d’una mateixa idea. És el que proposa 3 d’un glop, un aixopluc d’idees, projectes i persones organitzat per Pau Carrió i Marc Artigau que tindrà lloc del 22 de novembre al 22 de desembre a l’Espai Lliure de Montjuïc. De dijous a dissabte tres joves companyies diferents representaran un espectacle de 15 minuts sobre un mateix tema d’actualitat. “El jovent entre els 20 i els 30 anys també té coses a dir” defensa en Pau Carrió, que junt amb en Marc Artigau coordinen l’Aixopluc.\nFoto de família dels participants a 3 d'un glop\nBarcelona World, l’atur juvenil i la situació de la joventut al nostre país, la transcendència d’Internet i la (possible) fi del món segons el calendari maya són els temes que tractaran les dotze joves companyies de creació escènica. Uns més coneguts que altres, com Blanca Bardagil o Llàtzer Garcia, però tots, absolutament tots comparteixen un desig: Volen i necessiten expressar-se a través del teatre. Potser és aquesta necessitat la que els fa sobreviure, com diuen en Sergi Torrecilla i l’Albert Boronat, de Projecte Nisu, tot i no tenir gairebé mai “cap ajut econòmic i amb l’única recompensa de fer funcions a algunes sales alternatives”.\nPer què 15 minuts? Per què microteatre? La resposta de Carrió encara és més enigmàtica: “19 minuts i 45 segons és el màxim que pot aguantar un home sense respirar”. Tenim poc temps, així doncs, que començi l’espectacle. El darrer cap de setmana de novembre podrem veure les tres Propostes per al Barcelona World que ens faran Els Pirates Teatre, La Ruta 40 i el propi Marc Artigau. Els dies 6, 7 i 8 de desembre i tot esperant l’apocalíptica data de 21/12/12 toca el torn a la Cia. La Nevera, Arcàdia Companyia i la dramaturga Blanca Bardagil.\nLa Calòrica, Companyia Solitària i Projecte Nisu ens demostraran que tothom és a 6 passos del New York Times. L’exemple més clar: L’Ecce Homo de Borja. Una anècdota d’un petit poblet de Zaragoza va passar a ser notícia a diaris internacionals i fins i tot disfressa de Halloween. Finalment, The Mamzelles, Waltzing Teatre i la formació que resulti de la col·laboració entre tots els participants tancaran el cicle els dies 20, 21 i 22 de desembre amb “Agafant el primer vol a Londres per servir cafès”.\nAmb 3 d’un glop Carrió i Artigau aspiren a atraure un públic més jove. Microteatre d’actualitat i una cervesa de regal amb l’objectiu de transformar el teatre en quelcom més quotidià. “Els joves han de saber que en les arts escèniques hi poden trobar una cosa molt semblant al que els dóna un concert de punk o una sessió de techno” defensen els de Projecte Nisu. Després d’acollir Litus durant mes i mig l’Espai Lliure es nega a callar i ha fet de la crisi una oportunitat. A l’acabar 3 d’un glop acollirà el Taller per a postgraduats en interpretació Companyia K que dirigirà el propi Lluís Pasqual.\n“Estem en un moment perillós. Per culpa de la crisi, la pujada de l’IVA i les retallades algunes companyies es perdran, potser per sempre, però no podem perdre la voluntat d’experimentar, no abandonar mai la voluntat artística del teatre” defensa Carrió. Un aixopluc a noves veus que, potser perquè són joves o potser perquè no hi tenen res (més) a perdre s’atreveixen a sacsejar-nos. A plantejar-nos un frenètic debat sobre els temes que amenacen la societat.\nUna iniciativa important i necessària perquè, com explica en Pau Carrió “al teatre comences a ser jove molt tard i els dramaturgs que entre 20 i 30 anys necessiten un espai, una altaveu, o perdrem una part del discurs artístic”. 3 en un glop ens recorda que al teatre no només s’hi representa Txèkhov o Shakespeare. El teatre és proper i inquiet i crític i ens parla. Ens parla de tots nosaltres.\nAída Pallarès Pau Carrió teatre lliure


Rodalies » Knowing Barcelona\nEls trens de rodalies o també son coneguts com a trens de curta distància. Aquests trens viatgen per tota la província de Barcelona i tenen les seves estacions principals a l’Estació de Sants, Estació de França, Plaça Catalunya i Passeig de Gràcia.\nEn cadascuna de les esmentades estacions vostè podrà dirigir-se al servei d’informació que li indicarà el tren i la via a la qual ha de dirigir-se. Malgrat que estan tots degudament anunciats per pantalles i fins i tot s’informa de la sortida i arribada per veu, és convenient preguntar si tenim dubtes.\n-De Dilluns a dijous i diumenges: de 05.00 hs.- a 00:00 hs.\n-Divendres I dissabtes: de 05:00 hs.- a 02:00 hs.\nEl preu del bitllet senzill és de 2,15 euros, després segons el lloc on viatgem, l’import del bitllet varia en funció del nostre destí. Consultar en qualsevol de les oficines que hi ha a l’estació de trens que tipus de bitllet hem d’adquirir.\nPodem adquirir més informació a les següent pàgina: www.renfe.es


:: ANY ESPRIU EXCLUSIVA > «Abigail» (5) | El Dimoni de Santa Eugènia de Ter (Gironès)\n: : Els mil i pico > Actualitat INS | 25·02·2013\n:: ANY ESPRIU EXCLUSIVA > «Abigail» (5)\nDaniel Mora i Dolors Vilamitjana |\nPlanes d’Engaddi, terres de Maon… Allà la terra és pobre en collites i els esbarzers i cards s’enganxen a les roques en una abraçada ofegada; disseminades per la planura algunes cavernes ofereixen al caminant la frescura temptadora de llur penombra; velles alzines emparen lleument la desolació del paisatge, tancat per la grandesa del Carmel i la tristesa infinita de Jam Hammelac. David, l’ungit pel venerable fill d’Anna, refugiant-se allà, amb els seus partidaris, fugint de Saül. I Maon fou morada de guerrers rudes i forts com les guerxes oliveres que cobreixen les vessants del Carmel.\nNabal, ric calebita que té la casa al mont, celebra la festa de l’esquilada. Grups de moltons i ovelles cap al cim; i els serfs del calebita -grollers homes d‘ample nas aplanat, d’àvides cares famolenques- s’entreguen a la dura tasca sense descans, sota la mirada despietada i vigilada del cap. I als crits dels esclaus –crits mescla de panteix i suor viscós- s’uneix el tendre belar d’una ovella acabada de parir.\nSortint de la groga pal·lidesa de la sorra de Maon, uns homes es dirigeixen cap a l’habitatge del ric Nabal. Els contemplà una esclava, amb la mà portada cansadament a les seves parpelles. Sis n’atalaià des de la seva altura, i en reconegué els esforçats habitants del Desert. Qui va al capdavant és Abda, forçut i cruel lleó de la planura; el segueix Abisai, fill de Sarvia, el dels llargs flocs. I Llop Benjamí també hi és, sec i cremant com bardissa del Desert. Jaban de Masada va al seu costat, portant la seva pesada llança. Una mica endarrerit van Batuel, de Gerar, semblant a un guillot, grenyut i brut, i Achitofel, vermell i pelut com un boc…\nI la dona corre a avisar el seu senyor. Nabal, assegut a la porta del seu habitatge, la escolta parlar amb fàstic. És un home gras, lleig, d’una repugnància de rèptil; els seus ulls desapareixen pels pèls greixosa de les seves galtes; els seus llavis tenen viscositat de llimac; la panxa es desprèn del seu cos com una bossa de pop. I augmenta l’aversió que inspira l’odi del seu riure ple d’amenaces.\nMentrestant, els homes del pla arribaren al cim de la muntanya. Havent divisat Nabal, s’hi dirigiren i parlaren així: “David, fill d’Isaí, és Lleó de Judà, poderós a Israel; el temen els filisteus perquè va vèncer Goliat. I ens envià a tu amb la següent ambaixada: ‘He estat aliat teu a la planura, defensàrem dels rondaires els teus ramats. Així doncs, et demano que entreguis quaranta de les teves ovelles, ja que jo i els meus homes passem gana i no tenim amb què satisfer-la’.”\nForen aquestes paraules com fuetades a la cobdícia de Nabal. Digué iradament: “No conec aquest lleó. No conec David, fill d’Isaí. Aneu, doncs, en mala hora.”\nLa còlera s’apoderà dels guerrers. Llavors Llop Benjamí digué: “No has volgut satisfer el seu prec. No vas donar pa al famolenc ni aigua al que va tingué set. Escolta les meves paraules: Tem la seva venjança i la dels seus homes. La teva hisenda serà destruïda; el teu bestiar passarà a poder de David; el teu cap serà tallat i el teu cos menjat per corbs.” Parlà així; i, amenaçant amb el bastó, marxà amb els altres.\nNabal contemplà estúpidament com s’anaven; després ple de vi i de sol, tancà els ulls i quedà pesadament dormit. I l’esclava que li havia avisat l’arribada dels guerrers, el mirà amb menyspreu mentre l’aire s’emplenava dels seus roncs. Després, apartant-se, contemplà com desapareixien els homes vessants del mont avall.\nI lluny, cap a Adullam i a les terres de Soko, clacaven les cornelles en els barrancs,\nCorria l’esclava cap al cim amb accelerada carrera, detenint-se només alguns moments per dirigir la mirada als homes d’aspecte ferotge que pujaven des de la torturada plana. Després, bleixant fortament, tornava a emprendre la marxa.\nAparegué a l’horitzó un àguila, sobirana senyora del vent. Per un instant es detingué a l’espai. Després, reprenent el seu vol majestuós, desaparegué, ràpida, cap al Sud.\n… I arribà l’esclava a la casa del fill de Caleb. Trobà la seva dona, la bella Abigail, la dels ulls fetillers; envoltada dels seus esclaus, pentinava els seus cabells enriquits pel sol.\nDigué la serva: “Senyora, el fill d’Isaí, el poderós del pla, puja, irat, cap a l’altura, per destruir la hisenda de Nabal, el meu senyor.”\nComprengué la dona el perill que amenaçava, i, inspirada per Jahvé, volgué evitar-lo. Manà que es matessin cinc moltons; preparà dos-cents pans de civada, cent coques de panses i dues-centes de figues; grans penjolls de la sarment que creix en els vessants del mont, dos cuirs de vi, sacs de farina, cinc espigues de blat torrat, blat de moro, oli… Els més variats menjars foren reunits apressuradament. I, muntada en un camell, sortí Abigail, seguida de la servitud, a la trobada amb David.\nTrobà a aquest envoltat del seu exèrcit. Allà hi havia Amash, de Jafia, proferint amenaces; i Sèba, sortit de la riba del Mar Salat, vermell de còlera; i Joab, el dels consells mal donats i de mirar salvatge. També el fill de Sàrvia, Abisai, i amb ell, els homes que parlaren amb Nabal. I, darrere dels caps, l’ horda, onejant massa de gent embogida.\nLa dona, albirant David, descendí del camell, i, acostant-s’hi, s’abaté en la pols. Es llençà als seus peus i li digué: “Caigui sobre mi, senyor el càstig de la iniquitat del meu marit. Mes permet que la teva esclava et parli, i digna‘t a escoltar el que la teva serva et dirà.\n“No facis, rei meu, t’ho prego, cap cas de la injustícia de Nabal; perquè és un insensat, i el seu nom indica la seva necessitat. Mes jo, la teva serva, no veié els ambaixadors.\n“Ara doncs, Jehovà t’ha demanat vessar sang, ha detingut la teva mà. Té, et prego, aquest regal que et dóna la teva esclava i reparteix-lo entre la teva host.”\nSeguí la dona: “Perdona’l, senyor, aquest pecat a Nabal, i si algun cop s’aixequés algun home que volgués atemptar contra la teva vida, serà guardada l’ànima del fill d’Isaí; i, al contrari, l’ànima de l’enemic sortirà de la vida com pedra llençada per fona.\n“No hi hagi cap culpa en tu, i quan siguis cabdill d’Israel, recorda’t de la teva serva.”\nRespongué David a Abigail: “En realitat, beneït sigui Jehovà Déu i beneïda tu pel teu consell. Que si no haguessis vingut, no hagués deixat gos en vida.”\nI, prenent els presents, la deixà marxar, fent grans alabançes de la seva prudència. David veié com marxava i, en girar-se ella per saludar-lo, quedà el fill d’Isaí empresonat a l’encanteri de la seva mirada. Assegut en una pedra del camí, apartat dels seus homes, contemplà com desapareixia ella cap al cim. Després, a una veu, la horda es dirigí cap a les planes de Maon. Al lleó de Judea, el temut per Saül, havia guanyat una dona.\nIII. El Càntic\n… Arribà aquesta, amb el seu exèrcit, a casa seva. Lluny, sobre Hebron, un grup de coloms passà, seguides pel milà. El sol descendia cap al seu ocàs, i, de tota la Naturalesa, en la calma augusta de la tarda estival, semblava sortir un càntic en alabança a Elohim.\nAbigail, llavors, baixant del camell, congregà la servitud i, dels seus llavis agraïts, sortí el càntic que pronuncià el Llibertador en fugir de Faraon.\n“Cantaré al Senyor perquè veritablement ha fet lluir la seva glòria i grandesa i precipità en el mar al cavall i al cavaller.\n“El Senyor és la meva fortalesa, i l’objecte de les meves alabances, perquè Ell ha estat el meu salvador. El Déu dels ,meus pares a qui he d’enaltir. Aquest és el meu Déu, i publicaré la seva glòria.\n“Jahvé es el seu nom. Jahvé és el seu nom de guerra, donat que Ell és Omnipotent.”\nS’interrompé. Fins a ella li arribaren els roncs de Nabal. I el va odiar en la seva ànima. Després seguí: “… Aniré darrera d’ells, -digué l’enemic- i els atraparé, partiré les restes i s’afartarà de la meva ànima; desembeinaré la meva espasa, i els matarà la meva mà.\n“Mes ¿Qui hi ha entre els fòrums semblant a Tu, Senyor?\n“¿Qui hi ha semblant a Tu, tan gran en santedat, terrible i digne d’alabança i obrador de prodigis?\n“Doncs guanyà el que confià en Tu.\n“Per la teva misericòrdia T’has fet cabdill del poble que redimires i l’has conduït a força del Teu poder a la Teva santa casa.\n“S’aixecaren els pobles, i s’encengueren en còlera; quedaren impregnats de dolor els habitants de Palestina.\n“S’inquietaren els prínceps d’Edom; els valents de Moab s’estremiren, i es quedaren erts els habitants de Canaan.\n“Mes el Senyor regnarà eternament sobre el mont de la Teva herència, sobre aquesta ferma casa Teva.\n“Perquè donares fortalesa a la teva serva i li permeteres vèncer el Lleó.”\nAcabà aquí el cant d’Abigail. Llavors, els serfs tornaren a envoltar-lo i els monts i les valls repetiren el seu crit: “Jahvé és el seu nom, Jahvé és el seu nom de guerra.”\nI quan aquests hagueren alhora acabat, dirigides per Abigail, s’avançaren les esclaves i, proveïdes de nébels i panderos, ballaren cadenciosament a la llum morta de l’Ocàs. Una lleugera boira, nascuda a Ascalon, arribà fins a elles, embolicades com un vel subtil.\nTraducció de l’original en castellà de Daniel Mora, alumne de 2n Batxillerat de l’IES Santa Eugènia. Supervisió de Dolors Vilamitjana i Carandell, professora del Departament de Català\n> :: ANY ESPRIU EXCLUSIVA > «Portada» (1)


ReciClassíCat: VON HENSELT, Adolf (1814-1889) - Piano concerto Op.16 (1846)\nVON HENSELT, Adolf (1814-1889) - Piano concerto Op.16 (1846)\nObra d'Albert Bierstadt, pintor alemany contemporani d'A. von Henselt\nAdolf von Henselt (1814-1889) compositor i pianista alemany nascut a Schwabach, Baviera. Entrem de ple en el romanticisme amb un compositor de factura germànica i de vida russa. I és així perquè tot i que va néixer a Alemanya el mateix any que el cèlebre revolucionari i anarquista rus Mijaíl Bakunin, la seva vida la va dur bonament i quasi anònimament a Sant Petersburg, ciutat on es convertiria en professor de piano de la cort de la ciutat. Abans no obstant, les arrels musicals alemanyes quedarien impregnades amb l'ajuda d'un gran conegut i estimat nostre, l'hereu natural de Mozart, el gran J.N. Hummel amb el qual es formaria pianísticament. La seva vida és ben peculiar perquè segons ens expliquen els historiadors només es dedicaria a la composició de música i a la interpretació en públic durant els primers anys de joventut i fins als 30 anys, després d'aquesta data se'n desconeix cap altra aparició pública i cap més obra signada. Sembla ser que la por escènica de Henselt va poder amb ell més enllà de la grandíssima capacitat que demostraria tenir amb el piano i el seu art. De fet, el seu talent demostrat en els seus primers anys en gran quantitat de concerts l'hi auguraven un futur brillant que, malauradament, ell renunciaria voluntàriament. Abans de menystenir del tot el seu talent, va deixar una quarantena d'opus fruit dels seus treballs. Una petita mostra d'un art que causaria un gran impacte a Rússia fins el punt que la futura influència de Henselt sobre autors d'aquell país fou més que evident. Un d'ells, de nom S. Rachmaninoff, no dubtaria en afirmar que Henselt havia estat la seva major influència i pel qui sentia un enorme respecte, estima i consideració. Avui el seu únic concert de piano que va deixar escrit. Com tantes vegades hem vist en aquest espai, hi ha gran quantitat d'autors romàntics que en la seva vida van escriure la major part de la seva obra per a piano i entre aquest repertori sempre hi figurava un o més concerts per aquest polivalent instrument. El concert de piano en Fa menor opus 16 de Henselt és un dibuix pianístic on hi trobarem aquarel·les clàssiques de Hummel i paisatges més impressionistes de Lizt, els dos grans referents de l'autor d'avui. Com és habitual, aquesta és una composició molt rarament interpretada. Potser, amb sort i amb certa il·lusió, en podrem esperar alguna interpretació en viu el proper 2014, any en què es compliran 200 anys del seu naixement i que, com a mínim, en algun lloc d'Europa celebraran... o si més no així ho esperem!\nA la interpretació Marc-André Hamelin al piano, amb la BBC Scottish Symphony Orchestra i la batuta de Martyn Brabbins.\nBIOGRAFIA: Adolf von Henselt (Schwabach, 12 de maig de 1814 - Warmbrunn, 10 d'octubre de 1889)\nHYPERION: Alkan & Henselt: Piano Concertos\nIMSLP: Adolf von Henselt (1814-1889)\nPaul Muad Dib 19 de maig de 2012 a les 13:26\nAnònim 20 de maig de 2012 a les 18:15\nFelicidades por las 50.000 visitas.\nPaul Muad Dib 21 de maig de 2012 a les 11:35\nNo es mérito mío, lo es de la música y de sus autores. Solo hago de intermediario entre el emisor y el receptor... :P


Cinema familiar: «Els Croods 2, una nova era» – Societat Aliança Palmarenca\nCinema familiar: «Els Croods 2, una nova era»\n23 de maig, a les 18:00-19:30\n« Exposició: «Joan Triadú a la ciutat dels llibres»\nCinema nit: «Rocketman» »\nEls Croods han sobreviscut a tota mena de desastres i perills i s’han enfrontat a tot tipus d’animals prehistòrics, però aquesta vegada hauran de fer front a un gran repte, el més gran desafiament que han tingut mai: conèixer una altra família.\nEls Crodds es veuen obligats a buscar una nou lloc per viure i surten d’exploració a la recerca de l’anhelada llar. Arriben a un lloc idíl·lic, emmurallat i gairebé paradisíac que satisfà totes les seves necessitats i resolt tots els seus problemes; hi ha un però i és que aquest espai està ocupat per una altra família, els Bettermans.\nEls Bettermans tenen una casa construïda sobre un arbre, són inventors i pagesos i disposen d’horts enormes que els proveeixin de tot allò que necessiten; aviat es veurà que van un parell de passes endavant en l’escala evolutiva respecte dels Croods i no trigaran a sorgir les tensions entre totes dues famílies.\nTot i això, una nova amenaça farà que totes dues famílies uneixin forces, aparquin les diferències i lluitin per un futur tots junts més enllà de la seguretat que els proporciona la muralla.\nLa pel·lícula fou estrenada als Estats Units el 25 de novembre de 2020 i a Catalunya el 23 de desembre de 2020; comptava amb un pressupost de 65 milions de USD i a finals de 2020 la recaptació superava els 140 milions de dòlars.\nanimació, aventures, cinema, comèdia


Ni Milà ni Munic\nEL PRAT MÉS QUE UNA INFRAESTRUCTURA\nBarcelona és el novè aeroport d'Europa però la tercera àrea metropolitana\n5 min. BARCELONA 27/05/2012 00:13\n260x366 Ni Milà Ni Munic Ni Milà Ni Munic\nCiutats com Munic, Milà i Manchester, amb una àrea d'influència inferior a la de Barcelona, tenen un aeroport molt més connectat amb el món que el Prat. De fet, l'aeroport de la capital catalana és el novè d'Europa en nombre de passatgers totals (34,4 milions el 2011), però està ubicat en la tercera àrea metropolitana en nombre de viatgers amb origen o destinació (és a dir, excloent-ne els que utilitzen l'aeroport per connectar cap a altres destinacions), només per darrere de Londres i París.\nL'àrea d'influència de Barcelona supera en 600.000 persones la de Madrid si es tenen en compte aquests paràmetres, ja que s'estén fins al sud de França, l'Aragó i el País Valencià. No obstant, l'aeroport del Prat va registrar l'any passat 15,3 milions de viatgers menys que el de la capital de l'Estat. Barcelona té més superfície d'influència que capitals europees com Roma, Amsterdam o Istanbul, que també es van situar per davant del Prat en el rànquing de passatgers del 2011.\nCom s'explica aquesta diferència? Aquests aeroports han sabut treure més partit a les seves potencialitats, ja sigui perquè són capital d'estat o perquè acullen companyies aèries que han apostat sense embuts per convertir la infraestructura en la seva base o subbase d'operacions.\nEn aquest últim punt es valora la importància de les rutes de llarg radi o intercontinentals d'un aeroport -que aporten molt trànsit de connexió a la instal·lació-, que si bé no estan renyides amb les de les companyies de baix cost -el seu negoci es basa en el trànsit d'origen i destinació- tenen un efecte multiplicador sobre l'economia molt més acusat (Madrid acull el 30% de les 5.000 principals empreses espanyoles, que generen més de la meitat dels ingressos; mentre que Catalunya en té el 23%, que generen el 18% de la facturació total). Hi ha un tercer factor que és fonamental: el model de gestió.\nBarcelona en surt malparada en les tres categories. No és capital d'estat, no té una aerolínia amb vocació per connectar sense escales amb les principals capitals mundials i no disposa d'una autonomia de gestió que li permeti competir amb Barajas (que, val a dir-ho, sí que és capital d'estat i centre d'operacions de l'exmonopoli Iberia).\nAquesta setmana el nou president i director general d'Aena, José Manuel Vargas, ha acabat de dilapidar les expectatives catalanes respecte a la gestió de l'aeroport del Prat. El directiu ha explicat que el gestor estarà llest d'aquí 18 mesos per ser privatitzat, però que el nou procés no inclourà en cap cas la descentralització de la gestió del Prat i Barajas, com preveia la reforma aeroportuària del mapa impulsada per l'anterior ministre de Foment, José Blanco.\nEl govern del PP optarà amb tota probabilitat per treure a borsa una part significativa del capital d'Aena. Això sí, perpetuant el model de gestió en xarxa que, a més, considera que és un motiu d'orgull (literalment: "Un dels actius que més envegen els nostres competidors internacionals", segons Vargas).\nMentre el socialista Blanco esgrimia motius d'"eficiència" per privatitzar la gestió dels aeroports del Prat i Barajas, ara Pastor argumenta tot el contrari per perpetuar l'actual model en xarxa, un esquema que no troba gaires comparacions a Europa, tret de països de menys dimensió com Noruega, Grècia o Finlàndia (Alemanya, França, Itàlia i el Regne Unit han reformat els seus models de gestió i han donat entrada al sector privat o a les corporacions locals i regionals).\nAena explica ara que la gestió individualitzada dels aeroports afectaria els "nivells de qualitat" del servei i "els costos serien superiors i, per tant, això podria repercutir en els passatgers". L'empresa pública també destaca que "amb una gestió individual es perdrien economies d'escala", i les aerolínies deixarien de beneficiar-se del fet de tenir un únic interlocutor per al conjunt d'aeroports de la xarxa.\nAmb les xifres a la mà, l'eficiència no és la principal virtut d'Aena, el primer gestor mundial del sector per volum de passatgers, amb 204 milions d'usuaris el 2011.\nLa companyia, que gestiona 47 aeroports a Espanya, va obtenir uns ingressos de 2.374 milions d'euros l'any passat i unes pèrdues després d'impostos de 220 milions. L'any passat 27 dels 47 aeroports de la xarxa -n'hi ha 18 amb menys de 500.000 passatgers- van registrar un resultat brut d'explotació negatiu. El deute de l'ens públic se situava el 31 de desembre del 2011 en 12.313 milions d'euros. Aena és, de fet, el gestor aeroportuari mundial que perd més diners amb la seva activitat.\nEl pla de José Manuel Vargas per rendibilitzar els comptes del gestor passen -com no pot ser d'una altra manera- per incrementar els ingressos i reduir les despeses. Així, la companyia elevarà les taxes aeroportuàries un 18,9% (mesura que ha posat en peu de guerra les aerolínies) i reduirà les inversions de 1.000 a 500 milions d'euros l'any. A més, incrementarà la superfície comercial dels aeroports en un 22%.\nEl nou model no amaga una concepció radial de les infraestructures, política similar a la de l'alta velocitat ferroviària. No en va ja va anticipar la ministra de Foment, Ana Pastor, el 23 de gener -quan va suspendre la privatització del Prat i Barajas-, que s'havia de prioritzar la competència dels aeroports espanyols amb els de l'estranger, i no entre ells.\nPer cert, el gestor de l'aeroport de Milà és propietat dels governs municipals (84,6%) i provincial (14,4%), tot i que la infraestructura és propietat del govern central. L'accionista majoritari de Munic és el govern regional.\nEl Prat: així no anem enlloc\nEls tres escenaris de Torra per a l'autodeterminació: referèndum, eleccions o...\nMadrenas atribueix els aldarulls de Girona a un grup “organitzat i no relacionat...\nLa UE i el Regne Unit segellen un nou acord del Brexit malgrat l'interrogant de...\nLa gestió de les mobilitzacions tensa el Govern de Torra


Ple municipal de febrer: l’oposició exigeix el compliment dels acords al govern\nYou are here: Home / Destacats / Política / Societat / Ple municipal de febrer: l’oposició exigeix el compliment dels acords al govern\nPle municipal de febrer: l’oposició exigeix el compliment dels acords al govern\nUna de les proves de la força creixent del moviment feminista és el consens entorn de les seves raons i el suport a aquestes. Els mitjans de comunicació fan especials, les institucions aproven declaracions i plans. També el Ple de l’Ajuntament de Terrassa de febrer: Es va llegir un comunicat del Comitè de Vaga Feminista, i aprovà tres propostes de resolució (PR) relacionades: una de suport a les reivindicacions a la vaga i dues més, una contra la violència masclista i altra demanant més atenció policial a aquesta.\nOn no hi va haver consens ni acord, i sí ben al contrari un debat dur, va ser en relació a la proposta de resolució presentada per ERC-MES, PDeCat i CUP exigint el «compliment dels principis democràtics a l’Ajuntament de Terrassa», en referència a l’acord de junta de portaveus del passat ple que, amb majoria al Ple, proposava la col·locació d’una pancarta en el balcó principal de l’Ajuntament amb el text «La democràcia no es jutja» mentre duri el judici a les preses polítiques. Un acord que l’alcalde Vega, esgrimint un informe jurídic no favorable, va decidir no complir.\n«Obviar deliberadament un acord aprovat no és presentable», reclamà el portaveu d’ERC-MES Isaac Albert, tot sentenciant: «ens sembla desafortunat i greu, a més amb arguments administratius». En altres ocasions, recordà el republicà, «s’han posat pancartes sense problemes, però com que aquesta no els agrada no la posen». Però, afegí encara, «el que dignifica l’Ajuntament és complir els acords que es prenen».\nEl regidor de la CUP, Marc Medina, recordà també que el novembre del 2017 es va prendre un altre acord per il·luminar amb color groc la façana de l’Ajuntament demanant l’alliberament de les persones preses, i es va fer. «Ara no, per què? Potser tenen por que amb les eleccions tan a prop surti un titular als mitjans dient que el PSC de Terrassa posa la pancarta?», preguntà Medina.\n«El problema aquí és si es respecten o no les decisions que aquesta institució pren democràticament», emfasitzà el portaveu de TeC, Xavi Matilla. «I és molt clar que el respecte de les mateixes depèn de si els agraden o no», afirmà.\nPer la seva part, l’alcalde Vega argumentà que «el Ple pot decidir el que vulgui, però hi ha competències que no té, per exemple posar la pancarta a la façana amb un missatge clarament partidista», citant el referit informe dels serveis jurídics. Una afirmació rebatuda per l’Isaac Albert tot destacant que aquest escrit «no diu que no es pot posar la pancarta, diu que vostè decideixi i ha decidit». I alertà l’Alcalde: «Ja veurem si es penjarà o no. Anirem fins al final. Vostès han pres part, els hi passarà factura».\nFinalment, la PR fou aprovada amb els vots de TeC, ERC-MES, PdeCat i CUP.


L’Escola d’Adults de Balaguer amplia l’oferta formativa – Comarques de Ponent\nL’Escola d’Adults de Balaguer amplia l’oferta formativa\nComarques Posted On julio 10, 2013\nEl centre de formació d’adults de Balaguer preveu arribar el proper curs escolar 2013/2014 als 300 alumnes matriculats gràcies a l’ampliació de l’oferta formativa, que reforça els ensenyaments d’idiomes i d’informàtica. Les classes s’imparteixen a les aules prefabricades ubicades al darrera del col·legi Gaspar de Portolà.\nAixí, doncs, de cara al proper curs, el centre de formació d’adults de Balaguer oferirà el curs Competic-2, equivalent al certificat de l’Actic mitjà, i que permetrà ampliar coneixements als alumnes que ja disposen de la titulació Competic-1. Així mateix, per primer cop, es donaran classes d’anglès i, pel que fa als ensenyaments de català i castellà, s’oferirà un tercer nivell, equivalent al B-1 de les escoles oficials d’idiomes.\nEl centre ofereix actualment cursos d’accés a cicles professionals, dirigits tant a persones que s’han quedat sense feina i que han decidit ampliar la seva formació com a altres que, tot i tenir feina, necessiten una titulació per justificar els seus coneixements.\nEl centre, que compta amb quatre professors, està obert de dilluns a divendres de 9 del matí a 2 del migdia i de 3 de la tarda a 8 del vespre.


El pantà de Siurana l'estiu del 2019, en una imatge d'arxiu. TJERK VAN DER MEULEN\nBarcelonaSi l'escalfament del clima és un problema mundial, a la conca de la Mediterrània ja hi sonen totes les alarmes. La temperatura mitjana s'ha elevat 1,5 graus des de l'era preindustrial, un 20% més de pressa que en el conjunt del planeta. Segons el primer estudi sobre l'impacte del canvi climàtic a la regió, presentat aquest dijous a Barcelona, és un dels principals focus de l'escalfament a escala planetària.\nMapa sobre la desertificació a la conca Mediterrània. Medecc\nMapa de les zones costaneres en risc a la Mediterrània Medecc\nInforme sobre l'impacte del canvi climàtic a la regió mediterrània\nMediterrani Unió per la Mediterrània emergència climàtica


Reducció de danys (ARD)\nQue és Arrels Reducció de Danys?\nÉs un programa dirigit a persones toxicòmanes que estan consumint en actiu. En aquest centre s’ofereix atenció social i sanitària a les persones que acaben d’arribar a la ciutat, a les persones que tenen forta vinculació amb la institució i a les que formen part del col·lectiu.\nL’objectiu principal d’aquest recurs es prevenir el contagi de malalties infeccioses i evitar la mort per sobredosi. L’equip professional prioritzem l’acollida per sobre els èxits, la prestació de serveis sempre es fa de manera personalitzada. Dispensem el material higiènic necessari per dur a terme un consum responsable. Què fem per evitar les morts? Des del centre es forma i capacita els usuaris per a que actuïn en el cas que es trobin en una situació de risc.\nQuin tipus d’atenció social oferim?\nAssessorament, orientació, informació sobre els diferents serveis i/o recursos existents a la ciutat per aquesta població. Si algú vol començar un procés de millora, desintoxicació i recuperació, es fan les derivacions adients en cada cas i s’acompanya l’usuari a l’especialista en toxicomanies que es troba al Centre d’Atenció i Seguiment a les Drogodependències (CAS). Des d’Arrels Reducció de Danys intentem facilitar, en la mesura del possible, l’accés a la xarxa social normalitzada.\nQuin tipus d’atenció sanitària oferim?\nOferim un espai sanitari coordinat per una infermera des d’on es porta a terme el programa de vacunes, les proves del VIH, VHC,tuberculosi... La responsable sanitària vetlla per tal que les persones que venen al centre puguin millorar la seva qualitat de vida i no pateixin un deteriorament.\nI com ho fem tot això?\nSota els criteris i valors de la Carta Fundacional de la Institució, amb un equip sociosanitari de professionals i amb la col·laboració de persones voluntàries.


Noruega i l’Equador ja han reconegut que viure en un ambient sa ha de ser un dret més. RUI NORONHA\nPalmaEl dret internacional i el de cada estat també constitueixen una eina més per combatre i frenar els efectes nocius derivats del canvi climàtic. A més, la legislació pot establir el que es coneix com el dret a un medi sa, ja que si es continua deteriorant, la resta de drets humans, com la vida, la salut i fins i tot la propietat privada, no es poden garantir de cap manera. En aquest sentit, l’estat espanyol no ha fet cap esforç, tot i que amb la recent creació del Ministeri de Transició Ecològica, encapçalat per la socialista Teresa Ribera, s’ha intentat invertir la situació. Així ho assegura el subdirector del Laboratori Interdisciplinari sobre el Canvi Climàtic (LINCC) de la Universitat de les Illes Balears (UIB) i professor del departament de Dret Públic d’aquesta institució, Pau de Vílchez.


El cnn hero award show d’aquesta nit no s’assembla a cap altre: una bona xarxa de notícies - Totes Les Novetats\nQui serà nomenat el millor heroi de l'any de la CNN i rebrà 100.000 dòlars per impulsar els seus projectes desinteressats per ajudar altres persones de tot el món? Aquesta nit ho descobrirem.\nEls deu finalistes caminaran per la mateixa catifa vermella que les celebritats del 5è programa anual de premis CNN Heroes emès en directe per CNN.\nEls premis televisats solen aclamar esportistes i artistes pels seus darrers èxits professionals. Però aquesta nit a Los Angeles, les celebritats honraran els ciutadans inspiradors que treballen per fer del món un lloc millor.\nEls 10 millors herois de la CNN tindran la seva història explicada per celebritats, inclòs will.i.am de The Black Eyed Peas, Jerry Seinfeld, Mary-Louise Parker, Miley Cyrus, campió del Super Bowl de Kid Rock i la NFL i el quarterback del MVP Kurt Warner. (Veure tot 10 històries d’herois a CNNHeroes.com .)\nKid Rock interpretarà la cançó 'Care' del seu àlbum de venda de platí 'Born Free', mentre que Miley Cyrus interpretarà el seu èxit de triple platí 'The Climb'. Les vídues de guerra, els 'nens del motel' i els treballadors pobres es troben entre les moltes persones que han estat ajudades pels 10 millors herois CNN d'aquest any. Tots els Herois van ser nominats pels espectadors de la CNN pel seu treball i compromís.\nCada persona del Top 10 rep una subvenció de 50.000 dòlars. Al final de l’espectacle tribut, organitzat per Anderson Cooper, un dels 10 primers anunciats serà l’heroi de l’any de la CNN i rebrà 250.000 dòlars addicionals.\nL'heroi de l'any va ser escollit pel públic en una votació en línia que va acabar dijous.\nThe CNN Heroes: An All-Star Tribute, organitzat per Anderson Cooper, s’emetrà aquesta nit, diumenge, 11 de desembre, en directe a les 20:00 ET.\n'Esperem donar poder a aquestes persones desinteressades a perseverar en els seus esforços humanitaris per crear progrés', va dir Jim Walton, president de CNN Worldwide.\nAquests són els 10 herois principals del 2011, alguns dels quals van aparèixer a la Xarxa de bones notícies:\nEl fill d’Eddie Canales va quedar paralitzat durant un partit de futbol de l’institut el 2001. Avui, l’organització sense ànim de lucre de Canales, Gridiron Heroes, proporciona suport emocional i econòmic als jugadors de futbol de l’institut que han patit lesions medul·lars que han canviat la vida.\nTaryn Davis tenia només 21 anys quan el seu marit, caporal de l'exèrcit, va morir a l'Iraq. El 2007 va crear l'American Widow Project. Fins ara, la seva organització sense ànim de lucre ha proporcionat una comunitat de suport a més de 900 joves vídues militars.\nSal Dimiceli porta dècades ajudant la gent a tornar-se a posar de peu. Mitjançant una columna de diaris locals i la seva organització sense ànim de lucre, The Time Is Now To Help, Dimiceli ajuda unes 500 persones a l'any amb menjar, lloguer, serveis públics i altres necessitats. ( Vegeu la història de GNN )\nEl Global Soap Project de Derreck Kayongo recopila sabó d’hotel parcialment utilitzat i el reprocessa per salvar vides. Des del 2009, la organització sense ànim de lucre amb seu a Atlanta ha proporcionat prop de 150.000 barres de sabó per a comunitats de 10 països. Veure Història de GNN (només subscripció)\nEnvoltada de violència de bandes al seu barri de Chicago, Diane Latiker va obrir casa als joves de la zona i va iniciar un programa comunitari anomenat Kids Off the Block. Des del 2003, el seu programa ha ajudat a més de 1.500 joves.\nRobin Lim es va convertir en llevadora després que la seva germana morís per complicacions durant l'embaràs. Des del 2003, ella i el seu equip a Indonèsia han ajudat a milers de dones de baixos ingressos a tenir un embaràs i un naixement saludables.\nDesprés de patir un càncer, Patrice Millet va dedicar la seva vida a ajudar els nens del seu Haití natal. El seu programa de futbol juvenil sense ànim de lucre proporciona equipament gratuït, entrenament i menjar a centenars de participants dels barris marginals i els ensenya a convertir-se en ciutadans responsables. Veure Història de GNN (només subscripció).\nDes del 2005, el xef Bruno Serato ofereix sopars de pasta gratuïts als nens, molts dels quals són pobres i viuen als motels amb les seves famílies. Avui, Serato ofereix sopars set dies a la setmana a més de 300 nens al Boys & Girls Club d’Anaheim, Califòrnia. Veure Història de GNN (només subscripció)\nDes del 2008, Richard St. Denis i la seva organització, World Access Project, han proporcionat centenars de cadires de rodes i ajudes per a la mobilitat a les persones que viuen amb discapacitat a la zona rural de Mèxic.\nAmy Stokes està redefinint la 'família' dels nens sud-africans afectats pel VIH / SIDA i la pobresa. La seva organització, Infinite Family, ha connectat gairebé 500 adolescents 'Net Buddies' amb gairebé 300 mentors voluntaris de tot el món a través d'Internet.\nUn pilot alemany va escorcollar el b-17 paralitzat a la seguretat\nTendència: l’optimisme és el nou negre als negocis\n‘El primer refrigerador ecosensible del món’ ens apropa un pas més a l’abandó de poliestirè\nJa no hi ha ‘proves d’ensumar’: els sensors biodegradables barats poden indicar als telèfons intel·ligents quan els aliments han anat malament


Llum verda del Ple municipal de Solsona per disposar de 2,1 milions d’euros del romanent de tresoreria — Ajuntament de Solsona\nSou a: Inici / La Ciutat / Notícies / Llum verda del Ple municipal de Solsona per disposar de 2,1 milions d’euros del romanent de tresoreria\nLlum verda del Ple municipal de Solsona per disposar de 2,1 milions d’euros del romanent de tresoreria\nEs destinaran 1,7 milions al nou tanatori i 426.000 euros per fer front a increments de despeses i minoracions d’ingressos\nEl primer Ple ordinari de l’Ajuntament de Solsona després de l’estiu, ahir al vespre, va donar llum verda a dues modificacions de crèdit per disposar de 2,1 milions d’euros del romanent líquid de tresoreria. D’una banda, 1,7 milions d’euros per tirar endavant la construcció del nou tanatori, una proposta que va tenir els posicionament favorable d’ERC i el PSC, els vots negatius de Junts i l’abstenció d’ApS-CUP. De l’altra, 426.000 euros per fer front a l’augment de diverses despeses i la reducció d’ingressos derivada de la pandèmia, en aquest cas amb els vots favorables de totes les formacions, excepte els cupaires, que s’hi van abstenir.\nEl regidor d’Hisenda, Ramon Xandri, va demanar el suport de tots els grups per “consolidar necessitats de la ciutat”. Va admetre que possiblement caldrà realitzar un pla econòmic financer quan es tanquin els comptes, però va assegurar que “es pot donar aquest pas amb total seguretat”. Després del tanatori, una obra d’1,7 milions d’euros subvencionada amb 800.000 euros, “han de venir altres projectes” necessaris, que, per ordre, considera que són la implantació del porta a porta, el projecte de Cal Manel (Illa Cultural), l’actualització de la xarxa d’aigua, el condicionament de les noves oficines de la Policia Local i la urbanització del Camp del Serra, “entre molts d’altres que han de venir”.\nJunts per Solsona va mantenir-se coherent amb el posicionament que adopta en tots els acords vinculats al tanatori. El seu portaveu, Marc Barbens, va reiterar que també defensen la construcció d’unes noves instal·lacions, però troben “desorbitat” el seu preu. Tot i no compartir ni la ubicació ni el cost del projecte, per a la portaveu de la CUP, Pilar Viladrich, es tracta de l’opció “de la majoria de la ciutadania”, que va validar-la amb la majoria absoluta d’ERC en les últimes eleccions municipals, “molt marcades per aquest tema”. Finalment, la regidora socialista, Encarna Tarifa, va argumentar el seu vot favorable remarcant la necessitat per a Solsona de tirar endavant la construcció del nou tanatori. Tot i això, també va demanar que altres projectes com la recollida selectiva porta a porta “no siguin entorpits per la manca de diners”.\n“Un tanatori per sempre”\nDavant les objeccions al projecte que l’oposició ha posat damunt la taula en diverses ocasions des del mandat passat i tenint en compte que es donava “el pas definitiu per tirar l’obra endavant”, l’alcalde, David Rodríguez, va voler desgranar ahir el seu argumentari per defensar-lo. “Malgrat que és un projecte costós, no és un projecte car”, sobretot per l’estat de l’edifici, que està molt deteriorat. I “això justifica el preu”. A més, es concep com “una solució definitiva, per a la qual es preveuen possibilitats d’ampliacions futures. Serà un tanatori per sempre”. Rodríguez també va dir que no hi ha hagut “cap proposta mínimament rigorosa d’espai alternatiu” al proposat pel govern municipal. De l’emplaçament escollit en va defensar el caràcter cèntric, tenint en compte que la majoria d’usuaris són gent gran; l’amplitud i la lluminositat; la disposició d’una zona verda perquè les famílies puguin tenir un respir en un moment d’angoixa i d’una zona d’aparcament; la proximitat a la catedral i l’espai suficient per condicionar-hi una sala de cerimònies per a funerals civils.\nQuant a la modificació de crèdit corresponent als 426.000 euros motivada per l’augment de despeses i la minoració d’ingressos a causa de la COVID-19, Ramon Xandri va apel·lar al consens unànime de la corporació “per demostrar que anem tots a l’una” en aquest context de crisi, si bé se’n va endur l’abstenció d’ApS-CUP. La regidoria d’Hisenda preveu un suplement de crèdit de 96.000 euros per remuneracions de personal, la taxa que cal pagar a l’abocador, la conservació de la xarxa d’abastament d’aigua, la telefonia de les dependències municipals i Solsona FM. Per contra, s’estima una minoració de 330.000 euros pel que es deixa d’ingressar de l’impost sobre construccions, diverses taxes, com la de l’aigua i de terrasses, preus públics i la participació en els tributs de l’Estat. Preguntat per l’oposició, el regidor va recalcar que les seves estimacions són “conservadores”.\nEn aquest punt, els cupaires van ser especialment crítics amb l’augment de 24.000 euros per a l’abocador i es va tornar a encendre el debat pel calendari de desplegament de la recollida selectiva d’escombraries porta a porta (PaP). Pilar Viladrich ho va qualificar de “totalment inadmissible i imputable al govern municipal per no implementar el porta a porta”. Va posar de relleu el fet que aquesta quantitat s’afegeix a la “ja molt elevada previsió de la despesa de 200.000 euros del pressupost del 2020 per a l’abocador”. Segons els càlculs del seu grup municipal, els últims cinc anys s’han generat 16.185 tones l’any de fracció resta, que en cas que s’hagués implementat el PaP haurien baixat fins a les 9.000 tones, amb un 64 per cent del reciclatge.\nEl govern municipal va recordar que la voluntat inicial passava per desplegar el nou sistema de recollida aquest any, però “amb la COVID-19 s’ha frenat tot”. Així mateix, l’alcalde va matisar que l’estalvi econòmic del porta a porta és per al futur, però no amb caràcter immediat. Amb la implementació del servei, que “significarà un augment importat de costos, els 24.000 euros s’haurien gastat igualment”, va sostenir el regidor d’Hisenda.\narxivat sota: JxS, Hisenda i Administració, ApS-CUP, PSC, COVID-19, Ple, ERC


Buidatge de pisos a Sitges | Buidatgedepisos\nVols llogar o vendre la teva propietat? Desitges realitzar reformes en la seva infraestructura? Necessites comptar amb l’ajuda d’una empresa de buidatge amb tan excel·lents resultats, que aconsegueixin rapidesa en aquestes negociacions i per descomptat torni tot al seu lloc, en el segon cas. Ells són els millors, són buidatge de pisos Sitges, un grup responsable, sòlid, consolidat i compromès.\nAquest compromís es reflecteix en l’atenció als seus clients, perquè durant tot el seu servei els ofereixen la millor i més personalitzada atenció. Els brinden el respatller i l’assessoria que necessiten, a través de tot el seu personal, un equip de professionals molt bé capacitats i disposats a servir de la millor manera.\nPer aquest motiu, estan disponibles els 365 dies de l’any i tenen la capacitat d’executar buidatges en circumstàncies d’urgència, les 24 hores del dia. A més que són una empresa homologada, amb tots els certificats, permisos i requisits al dia i segons les normes establertes per les lleis i l’ajuntament.\nEls seus treballs els duen a terme en espais com a cases, pisos, xalets, oficines, habitacions, parcel·les, pensions, hotels, restaurants, bars, hospitals, col·legis, fàbriques, naus industrials i empreses vàries. D’allí retiren trasts, estris, roba, catifes, taulons, deixalles de jardineria, paper, cartó, plàstic, ferro i fusta.\nTambé, electrodomèstics que estan danyats, màquines fora de funcionament, parts de computadores i mobles vells. Fins i tot, tot és reciclat, doncs para això és portat per l’empresa de buidatge fins a punts verds o abocadors. L’objectiu principal és conservar i cuidar el medi ambient.\nEntre altres coses, el buidatge de pisos a Sitges també ofereix els seus serveis en casos d’incendis, inundacions, reformes d’obres i la síndrome de Diògenes, el qual consisteix en l’acumulació d’objectes i escombraries sense cap tipus de control, fins al punt d’envair cases o espais per complet.\nEls preus són els més baixos del mercat, a pesar que cada prestació o servei ha de ser cancel·lat. Per accedir al pressupost, ingressa a la pàgina web i completa el formulari. També, pots comunicar-te als nombres telefònics 93 450 37 48 ou 627 29 86 46 o visitar les oficines situades a Sitges, 08870.


3 complements alimentaris per dormir millor - Molsa\nL’insomni és un problema que pateixen moltes persones i que incrementa amb l’edat. Pot tractar-se de dificultat per iniciar o mantenir el son, o per un somni de curta durada que no és reparador. En algunes persones, l’insomni està relacionat amb la intensitat de l’estrès que presenten diàriament. L’estrès i el descans van molt lligats; l’estrès pot dificultar que el cos i la ment descansin, cosa que afavoreix una major sensació d’estrès.\nEts d’aquelles persones que té problemes per dormir bé? A Molsa trobaràs complements alimentaris fets amb ingredients naturals formulats especialment per ajudar la salut del sistema nerviós, disminuir l’estrès i millorar el son!\nEl son és fonamental per a un desenvolupament físic i neurològic correcte. Si no dormim bé, ens sentim nerviosos, malhumorats i sense energia. I encara més, si dormim poc o malament el nostre sistema immunològic es pot veure afectat i és més fàcil que ens posem malalts.\nSabies que tots els sistemes fisiològics del cos es revisen durant el son? Si no dormim, perdem aquesta revisió mèdica nocturna constant que fa el cos per reparar teixits, eliminar toxines i lluitar contra infeccions.\nUn descans de qualitat fa que ens posem menys malalts i afavoreix que el sistema immunitari treballi de manera eficient.\nQuè passa amb el cos si no dormim bé?\nEl cos i la ment no poden funcionar bé si no dormim prou. De fet, molts dels problemes de salut que tenim estan vinculats de manera significativa amb la falta de son.\nSi dormim menys, ens costa més entrar en la fase REM, el cicle en el qual somiem. S’ha comprovat que interferir en la fase REM és molt danyí perquè és crucial per a la creativitat i essencial per a la salut mental.\nComplements alimentaris per dormir millor\nLa valeriana és una flor originària d’Àsia i Europa. Pots veure’n una foto a la capçalera d’aquest article. La seva arrel s’utilitza habitualment com a tractament natural per als símptomes del transtorn del son. De fet, l’arrel de valeriana també és un dels suplements d’herbes que promouen el son més utilitzats als Estats Units i Europa.\nLes càpsules de valeriana de la nostra marca pròpia Rel estan fetes amb extracte sec de valeriana de cultiu ecològic. La valeriana s’ha utilitzat tradicionalment per la seva acció tranquil·litzant, relaxant i inductora del son. És una planta que pot ajudar a relaxar el sistema nerviós i el cervell, per la qual cosa se sol recomanar a persones amb trastorns del son, o per alleujar l’estrès i l’ansietat.\nLa passiflora, també coneguda com a Passiflora incarnata, és un remei herbal popular per a l’insomni. La passiflora és originaria d’Amèrica. Actualment també es conrea a Europa, Àsia, Àfrica i Austràlia.\nLa Passiflora Plus de la nostra marca pròpia Nadiu, amb extracte sec de flors de passiflora, és un complement alimentari recomanat per ajudar a reduir l’ansietat i l’estrès i a regular el son. La passiflora incarnata s’ha fet servir des del segle XVI amb fins medicinals, tradicionalment per ajudar a tractar l’ansietat i l’insomni i a regular l’estat de ànim.\nMelatonina Plus de Nadiu.\nLa melatonina és una hormona que el cos produeix de manera natural i que li indica al cervell que és hora de dormir. L’hora del dia influeix en el cicle de producció i alliberament d’aquesta hormona: els nivells de melatonina augmenten de manera natural al vespre i baixen al matí.\nPer aquest motiu, els suplements de melatonina s’han convertit en una ajuda popular per dormir, especialment en els casos en què el cicle de la melatonina s’interromp, com el jet lag o en persones amb horaris que requereixen dormir durant el dia alguns dies de la setmana.\nA més, la melatonina pot millorar la qualitat general del son en persones amb trastorns del son. Concretament, pot ajudar a reduir el temps que les persones necessiten per adormir-se.\nEl complement alimentari Melatonina Plus de la nostra marca pròpia Nadiu, amb beneficis pel son, contribueix a reduir el temps per agafar el son.\nAdvertències: Els complements alimentaris no s’han d’utilitzar com a substituts d’una dieta equilibrada i un estil de vida sa. No superar la dosi diària recomanada. Grups de risc: consultar amb un professional.\n← Per què fer servir cosmètica bio? Per la teva salut i el canvi climàtic!\nTrio superstar: llavors de lli, xia i cànem. Beneficis de les llavors →


Jordi Navarro: L'Eixample que ens preocupa\nL'Eixample que ens preocupa\nA diferència d'altres indrets de la ciutat de Girona, l'Eixample molt sovint és considerat com un simple espai de pas, un conjunt de carrers que et permeten arribar al centre. El problema, però, no és la concepció que se'n té, sinó com l'actual govern local s'ha mostrat durant massa temps inoperant per proposar polítiques que permetin fer de l'Eixample un barri proper, actiu i adaptat a les necessitats d'aquells que hi viuen i hi treballen.\nSón massa els anys que els veïns de l'Eixample han hagut de suportar una circulació densa, limitades connexions amb el transport públic o una manca de carrils bici que facilitin el moviment ciutadà. En aquest sentit, les deficiències es fan paleses, també, en projectes que haurien d'ajudar a transformar el barri, com la “reforma del carrer Migdia”. Tot i no haver estat impulsada definitivament, els veïns encara no han estat consultats en cap mena de fòrum ciutadà que ajudi a definir com ha de ser un dels principals carrers del barri. És l'eterna desconfiança de l'actual equip de govern (PSC-ERC-ICV) per impulsar processos participatius on la ciutadania, i no únicament els despatxos de la plaça del Vi, guiïn la política municipal. A la CUP creiem que és hora de posar fil a l'agulla i aprofitar reformes com aquesta per impulsar polítiques reals de participació ciutadana.\nD'aquesta manera, aflorarien altres problemàtiques: la mancança de serveis i equipaments (la històrica biblioteca de la Caixa va desaparèixer fa anys, sense que ningú no s'hagi preocupat de cercar espais on els joves es formin o on els veïns s'associïn i basteixin complicitats necessàries en qualsevol barri) o el desemparament dels comerciants davant la política municipal de potenciar els grans espais comercials a l'extraradi de la ciutat. En definitiva, cal començar un procés per posar les bases d'un Eixample que sigui més barri i no només un espai de circulació motoritzada.\nArticle publicat al diari El Punt el passat 11 de febrer del 2011


Ambientador de caramel de Mercadona: així és el nou producte que està arrasant\nL’ambientador de caramel de Mercadona fa furor\n¿Nou èxit de vendes?\nLa cadena de supermercats valenciana sorprèn amb la innovació en productes poc convencionals\n13 de de gener del 2021. 22:07\nLa companyia espanyola de distribució Mercadona ha tornat a llançar un producte amb què està polvoritzant els seus rècords de vendes. Es tracta d’un article de la seva marca blanca de neteja Bosque Verde, un nou ambientador amb una olor peculiar: a caramel.\nL’ambientador, que no ha tardat a convertir-se en un èxit de vendes –com ja ha ocorregut amb molts altres productes de la cadena, com per exemple la crema antiedat ‘Sisbela’– es pot trobar a qualsevol dels seus 1.637 establiments distribuïts per tot Espanya.\nUn supermercat èxit de vendes\nEn algunes ocasions, Mercadona és el que s’encarrega d’avisar de l’arribada de nous productes als seus supermercats, però aquesta vegada ha sigut el compte d’Instagram @mercadona.novedades el que s’ha fet ressò de l’arribada a les botigues d’aquest nou ambientador.\nNo és la primera vegada que la cadena de Juan Roig, amb seu a València, llança un producte que arrasa al mercat. Exemple d’això són la mascareta facial d’argila verda, la copa menstrual, l’oli d’oliva –verge extra casa juncal collita primerenca– o el sèrum antiarrugues, del qual la mateixa cadena explica que ha venut més de 3.000 unitats al dia, entre molts altres productes.\nFundada el 1977 pel grup Cárnicas Roig, Mercadona és la cadena de supermercats amb més quota al sector de la distribució a Espanya.\nProductes Mercadona Distribució comercial Supermercats


Consum retira més de 4.000 articles de Halloween per no complir la normativa\nDurant el mes d'octubre s'han fet 49 visites d'inspecció i vigilància a comerços\n1 min. Palma 28/10/2019 17:52\n651x438 Alguns dels articles requisats en una fotografia aportada per la Direcció General de Consum. Alguns dels articles requisats en una fotografia aportada per la Direcció General de Consum.\nLa Direcció General de Consum ha retirat 4.081 articles –disfresses, màscares, articles de broma i altres complements– relacionats amb la festa de Halloween. Aquest ha estat el resultat de la campanya que es du a terme des de fa anys a les Balears per aquestes dates.\nDurant el mes d'octubre s'han fet 49 visites d'inspecció i vigilància a comerços en els quals es venen productes per a la celebració de Halloween i que van destinats a menors de 14 anys, per tal de comprovar que compleixen els requisits de seguretat i etiquetatge que exigeixen les normes vigents.\nEntre els productes retirats, les principals deficiències que s'han detectat han estat l'etiquetatge en idioma no oficial, la manca del marcatge CE o elements que podien suposar un risc per als infants, com ara cordons per fermar al coll. També s'han tret del circuit comercial alguns articles de broma que tenies accés directe a piles de botó.


Tal com vàrem anunciar al número anterior de la nostra revista, Dona Secret va fer un donatiu del 20% de la recaptació publicitària de l’especial que vàrem dedicar a la reforma de l’església laurediana, per tal d’ajudar a sufragar la despesa que va comportar aquesta. El Grup Dona Secret va fer entrega del donatiu del xec al rector de la parròquia, mossèn Pepe Chisvert.\nGràcies a la forta implicació dels clients del grup, molt sensibilitzats per la necessitat de cobrir les despeses de la reforma de l’església de Sant Julià i Sant Germà, que porta el segell del prestigiós artista, el pare Marko Ivan Rupnik, la xifra recaptada va ser força important. La solidaritat de les empreses andorranes amb aquesta causa es va posar de manifest en la quantitat d’insercions publicitàries, que l’especial dedicat a la reforma va rebre en l’edició anterior de la nostra revista, el passat mes d’agost, de les quals, un 20% de l’import, va anar a parar a la necessitada caixa de la rectoria. Cal destacar que, per a aquesta edició, des de Dona Secret es van fer uns preus molt especials per tal d’aconseguir un nombre important d’anunciants.\nAixí, el Grup Dona Secret va fer entrega del donatiu del xec al rector de la parròquia, mossèn Pepe Chisvert, complint d’aquesta manera amb el compromís adquirit amb els anunciants i també amb l’església. El Grup Dona Secret vol agrair molt sincerament a tots els anunciants la seva aportació, i la seva implicació amb l’ajuda oferta per a poder fer front a les despeses ocasionades per la dita reforma.\nLes empreses que hi han col·laborat són les següents:\nPere Cervós Cardona Estudi d’Arquitectura i Urbanisme\nECM Enginyeria civil, estructures i instal·lacions\nArinsal Valors CC\nBar Casa Eyre\nDona SecretDonatiuEsglésia de Sant Julià i Sant Germàsant julià de lòria


La consellera Munté lliura els Premis de Civisme del Departament de Benestar Social i Família - xeCat\nLa consellera Munté lliura els Premis de Civisme del Departament de Benestar Social i Família\nLa consellera de Benestar Social i Família, Neus Munté, ha presidit aquesta tarda el lliurament dels Premis de Civisme 2014. La Direcció General d’Acció Cívica i Comunitària del Departament convoca anualment aquests guardons que tenen per objectiu la promoció del civisme en la societat catalana des de diversos àmbits d’actuació.\nDurant la seva intervenció la consellera ha destacat que “el civisme és la mostra de la qualitat d’una societat”. En aquest sentit, Munté ha remarcat que “Catalunya vol ser reconeguda a Europa i al Món com un país seriós, un país on la gent és protagonista, on el civisme és el to general de la societat, on allò col·lectiu és més important que allò personal”.\nEn el decurs de l’acte s’han entregat el XXXII Premi Serra i Moret per obres i treballs sobre civisme en llengua catalana, el XXVIII Premi Jaume Ciurana a l’actuació cívica i juvenil i el XIX Premi de Civisme als Mitjans de Comunicació. En el seu conjunt, els guardons estimulen i premien accions i treballs, fets des d'àmbits professionals i franges d'edat ben diferents, que tractin els valors cívics o que en proposin reflexions i actuacions.\nEls Premis de Civisme tenen l'antecedent històric en el Premi Prat de la Riba, que la Generalitat de Catalunya va instituir l'any 1935 per guardonar el millor llibre sobre formació i educació cívica.\nXXXII Premi Serra i Moret\nEl jurat ha atorgat el premi en la modalitat d’assaig al treball Conflicte públic. 30 articles breus sobre la resolució de conflictes a Catalunya, de Xavier Pastor i Eduard Carrera, atenent al caràcter conciliador i en favor de la convivència reflectit en el recull d’articles que formen el llibre. D’altra banda, en la categoria de treball pedagògic s’ha resolt premiar l’obra Els contes, un valor per la creativitat, de M. Concepció Torras.\nEl director general d’Acció Cívica i Comunitària, Ramon Terrassa, ha presidit el jurat format per Joaquim Ferrer, Aureli Argemí, Cecília Bosch, Gisela Riberas, Antoni Petrus, Antoni Vilà, Pilarín Bayés, Mercè Canela, Xavier Carrasco, Anna Solà, Sue Aran i Antoni Kirschner.\nXXVIII Premi Jaume Ciurana\nAtorgat als joves voluntaris de l’Associació de Joves per la Igualtat i la Solidaritat que porten a terme el projecte En Trànsit, en el qual s’acompanyen els adolescents immigrants en la seva integració social.\nAtorgat als voluntaris que participen en el projecte de parelles lingüístiques de la Plataforma per la Llengua-Col·lectiu l’Esbarzer, pel seu caràcter inclusiu de les persones nouvingudes afavorint la seva integració.\nAtorgat als voluntaris del Club Esportiu Minusvàlids Sant Rafael, pel curs de natació que realitzen a l’estiu amb persones discapacitades.\nEl jurat ha decidit atorgar en aquesta categoria una menció honorífica als joves voluntaris de la Fundació Voramar per la seva participació en el projecte ROSVAL, Xarxa solidària de Voramar amb l’entorn.\nXIX Premi de Civisme als Mitjans de Comunicació\nEn la modalitat de produccions televisives, el documental El Silenci del Jonc, de Susanna Barranco. Els membres del jurat destaquen la voluntat de la directora per tirar endavant amb pocs mitjans aquest projecte audiovisual tan personal. També valoren el tractament profund i sensible de la discapacitat al llarg de la vida, així com la incorporació de l’art com a via d’expressió i comunicació.\nEn la modalitat de producció radiofònica, al programa BocaOrella, que emet Boca Ràdio, gestionada per l’Associació Juvenil d’Amics de la Ràdio d’Horta-Guinardó. El jurat considera que aquesta ràdio amateur ha aconseguit amb BocaOrella un producte natural i fresc. En destaca també que la diversitat de seccions fa un retrat divers i ampli de la realitat associativa del barri, de la ciutat i del país, fet que converteix el programa en una bona plataforma de difusió per a les entitats, especialment les juvenils.\nEl premi a un treball o conjunt de treballs per a la premsa escrita ha estat per la Revista Valorseditada per l’Associació Cultural Valors. Els membres del jurat han destacat la trajectòria de 10 anys d’aquesta publicació, que es dirigeix a un públic ampli amb l’objectiu d’analitzar la realitat des de l’òptica dels valors i alhora potenciar el debat entorn de l’ètica i els valors que predominen a la societat actual. Un dels aspectes que ha remarcat el jurat és que cadascun dels números de la revista ofereix reportatges, notícies, entrevistes, etc. escrits exclusivament per persones voluntàries.\nEl jurat d’aquesta edició dels premis als mitjans de comunicació, ha estat presidit per la consellera de Benestar Social i Família, Neus Munté, i format pel director general d’Acció Cívica i Comunitària, Ramon Terrassa; la cap de l’Oficina de Comunicació del Departament, Susagna Caseras; i els periodistes de reconegut prestigi Agnès Marquès, Auri Garcia i Camilo S. Baquero.


Home \_ Notícies \_ Elements que es mostren per etiqueta: maite fandos\ndilluns, 27 d'abril de 2015 09:32\nBarcelona presenta el millor Mundial ORC dels últims anys\nUn centenar d'embarcacions disputaran un mundial d'ORC que farà de Barcelona el centre d'atenció internacional de l'esport i que deixarà a la ciutat un important retorn econòmic.\nMés d'un centenar d'equips provinents de 22 països i 1.500 regatistes disputaran el Barcelona ORC World Championship 2015.\nL'Ajuntament de Barcelona, a través de la seva Quarta Tinent d'Alcalde, Sra. Maite Fandos, va presentar oficialment el Barcelona ORC World Championship 2015. A la presentació, que va tenir lloc en el marc del Trofeu Comte de Godó de Tennis, hi van assistir, junt als membres de l'Ajuntament de Barcelona, els representants del Real Club Nàutic de Barcelona, organitzadors d'aquest mundial.\nLa Sra. Maite Fandos declarava: "Sabeu que per a Barcelona és important l'esport. Vull destacar la dimensió social i econòmica de l'esport. Tot això ho podem fer perquè hi ha uns clubs al darrera que estan tirant endavant projectes com aquest. Estem treballant molt amb la vinculació de Barcelona amb el mar. Aquest mundial és molt important. Més enllà del propi esport, és molt important per la dimensió que li dóna a la ciutat".\nA l'acte també hi van ser presents, a més de la Quarta Tinent d'Alcalde, Sra. Maite Fandos, el President del RCN de Barcelona, Sr. Enrique Corominas, el Comodor del RCN de Barcelona, Sr. Damian Ribas, i el Vicecomodor del RCN de Barcelona i Director del Barcelona ORC World Championship 2015, Sr. Joaquín Barenys.\nJoaquín Barenys a la presentació va declarar: "A dia d'avui tenim més d'un centenar d'embarcacions d'un nivell impressionant. Tots els campions del món de les últimes edicions estaran presents a Barcelona. El repte organitzatiu és important i estem treballant perquè surti bé. Volem que estigueu amb nosaltres i us convidem a visitar el RCNB durant els dies del campionat".\nBarcelona comptarà, del 27 de juny al 4 de juliol, amb la flota d'ORC més potent del món. A gairebé dos mesos del seu inici les inscripcions ja superen el centenar de participants representant a 22 països.\nLes més de 100 embarcacions inscrites competiran dividies en 3 diferents divisions: ORC A, B i C.\nPer la seva banda, el Senyor Ivan Tibau va declarar: "Volem agrair a la Generalitat de Catalunya la gran aposta que es fa per l'esport i els grans esforços que fan els clubs cada any. Ens hem especialitzat en ser grans organitzadors de grans esdeveniments".\n3 continents, 22 països i prop de 1.500 regatistes en aigües de la Ciutat Comtal\nEspanya, Itàlia, Letònia, Alemanya, Equador, Suïssa, Mònaco, Perú, Estats Units, Rússia, Tailàndia, França, Regne Unit, Ucraïna, Estònia, Brasil, República Txeca, Dinamarca, Portugal, Illes Verges, Bèlgica i Països Baixos competiran en aigües de Barcelona i, sota l'organització del Real Club Nàutic de Barcelona, lluitaran per un ceptre mundial que aquest any, i més que mai, compta amb un nivell internacional insuperable.\nLa representació espanyola entre el centenar d'embarcacions és molt important arribant a situar-se en el 46% del número total d'inscrits i sent Catalunya la Comunitat Autònoma amb major presència a dia d'avui (27 inscrits) entre les 7 comunitats presents en el Barcelona ORC World Championship.\nImportant impacte per a la Ciutat Comtal\nMés de 1.500 regatistes i membres dels equips s'instal·laran a Barcelona durant la setmana de competició i les anteriors, en les què molts dels equips ja es trobaran entrenant de cara a la cita mundial. A aquest número se li han d'afegir els més de 100 mitjans que han mostrat la seva intenció de cobrir el Barcelona ORC World Championship.\nL'ocupació hotelera durant la competició serà important gràcies a les més de 13.000 nits d'hotel que es reservaran a Barcelona.\nUn esdeveniment que continuarà situant Barcelona com a centre mundial de l'esport i amb un impacte econòmic que es calcula que oscil·larà a l'entorn dels 3.750.000 euros de retorn a la ciutat.\nFont: Helena de la Gándara - Premsa Barcelona ORC World Champioship 2015\ndilluns, 27 d'abril de 2015 09:13\nSebas Riquelme i Miquel Pérez en 420 i Ramon Figueras en Europa, guanyen el Trofeu Primavera de Blanes\nAquest passat cap de setmana les classes 420 i Europa van disputar en aigües de Blanes el Trofeu Primavera, organitzat…\nFinalitza una apassionant Mediterranean Finn Cup 2019\nEls passats dies 17, 18 i 19 de maig es va disputar , sota l’organització del Club Vela Calella i…


El Sant Hospital ultima acords de col.laboració amb els dos hospitals de Lleida — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Sant Hospital ultima acords de col.laboració amb els dos hospitals de Lleida\nEl Sant Hospital ultima acords de col.laboració amb els dos hospitals de Lleida\nEl centre sanitari urgellenc aplica un pla de viabilitat per millorar les finances, que inclou obrir les instal.lacions a la medicina privada Els ajustos es plantegen "intentant garantir els llocs de treball, la qualitat del servei i la satisfacció dels usuaris"\nHospital - Pla de Viabilitat\nMillorar l'eficiència interna del funcionament del Sant Hospital, incrementar progressivament l'activitat privada a les instal.lacions urgellenques, optimitzar la gestió dels recursos humans i reduir de manera significativa els costos dels consums, de personal i dels serveis externs, són alguns dels eixos bàsics del Pla de Viabilitat que ha explicat davant els mitjans de comunicació aquest dimarts la Direcció de la Fundació Sant Hospital de la Seu d'Urgell (FSH).\nPer garantir el funcionament de l'equipament es compta amb una bestreta atorgada per la Generalitat de Catalunya de 4,5 ME. A més a més, s'està renegociant el venciment d'un préstec de 5,7 ME amb una entitat financera. Així ho ha assenyalat el gerent de la FSH, Joan Altimiras, acompanyat pel director assistencial del Sant Hospital, Francesc Aroles; el coordinador del Centre d'Atenció Primària (CAP), José Maria Palacín; i la directora-gestora de la FSH, Sandra Muntanyà.\nLes mesures d'ajust que inclou el pla es perllongaran fins a l'any 2022 i tenen com a objectiu "mantenir la qualitat de l'assistència sanitària en el context actual de crisi econòmica, en un centre aïllat geogràficament i amb unes problemàtiques concretes".\nIntegrar serveis amb altres centres\nSegons ha remarcat el gerent de la FSH, Joan Altimiras, la millora de l'eficiència s'aconseguirà bàsicament amb canvis en l'organització interna. En aquest sentit, s'ha informat que ja s'han iniciat els passos per integrar serveis amb altres centres i proveïdors. En aquests moments, s'està en procés de signar acords de col.laboració amb els dos hospitals de referència de Lleida (l'Arnau de Vilanova i l'Hospital Santa Maria), "per tal d'obtenir el suport necessari tant en l'assistència directa, com en recursos i creixement dels professionals".\nAltimiras es mostra convençut que els convenis permetran a la Fundació seguir disposant d'especialistes consultors vinculats a aquests centres i, per tant, "oferint una atenció sanitària més integral". El gerent de la FSH opina que "amb aquesta mesura també es garantirà uns serveis sanitaris de qualitat i eficaços a l'Alt Urgell, en el marc d'equilibri pressupostari i aprofitant sinèrgies amb el territori".\nLes intervencions d'ajust econòmic al Sant Hospital ja han començat a donar resultat, i el mes de setembre ha estat el primer mes en què els ingressos han estat superiors a la despesa. "Però encara ens manca una reducció addicional per arribar als objectius del pla de viabilitat pel 2011", ha manifestat Altimiras.\nA curt termini també s'espera oferir als professional mèdics la possibilitat d'exercir l'activitat privada a les instal.lacions sanitàries. D'aquesta manera, fins i tot es podrien llogar els quiròfans. El pla contempla "disposar d'un centre hospitalari d'altes prestacions també per als ciutadans que paguen una mútua mèdica".\nSituació econòmica delicada\nA finals del primer semestre d'aquest any, la Fundació Sant Hospital va haver de fer front a una delicada situació econòmica provocada pel dèficit acumulat en els darrers dos anys (de més d'1,6 ME) i per les retallades de la Generalitat a través del CatSalut, a més del deute derivat d'una sentència desfavorable en un conflicte judicial mantingut amb la constructora que va realitzar les reformes del centre.\nDavant d'aquesta situació, la nova Direcció de l'Hospital va elaborar el pla de viabilitat, aprovat aquest estiu pel Patronat de la Fundació i presentat als responsables del CatSalut. La voluntat final és "millorar el compte d'explotació durant els pròxims anys per tal de generar recursos que permetin reduir el deute financer".\nLa primera conseqüència de la presentació d'aquest pla va ser l'obtenció d'una bestreta de 4,5 milions d'euros aprovada pel Consell de Govern de la Generalitat de Catalunya el passat 26 de juliol. Al mateix temps, la direcció va negociar amb la constructora demandant un acord de pagament per fer efectiva l'execució de la sentència, amb una reducció de la quantitat total.\nD'altra banda, la direcció i els treballadors de l'hospital, representants pel seu comitè d'empresa, estan treballant en un acord per fer front a l'ajust econòmic "intentant mantenir l'estabilitat de la plantilla".\nEl gerent,subratlla que "hem sortit ja d'una situació molt crítica però no hem deixat enrere definitivament la crisi". Així mateix, Altimiras indica que "a dia d'avui tenim marge per atendre els pacients", i defensa que les llistes d'espera al centre urgellenc, malgrat que s'han allargat, "són molt inferiors a les de la resta de Catalunya".\nPla Estratègic de la FSH\nEn els propers mesos es vol elaborar un Pla Estratègic de la FSH per als propers anys, en un marc d'integració de serveis de la regió i amb la participació del patronat, dels professionals de la FSH, dels representants dels ciutadans i usuaris, dels responsables del CatSalut i dels responsables de l'ICS. "Serà un full de ruta de futur en què hi haurà de participar tothom, inclosos els ciutadans", ha remarcat el gerent del centre mèdic urgellenc.


Endavant (OSAN) Tarragona: Ens mudem!\nAra fa 10 anys començava a militar a Endavant (OSAN), i ara fa 8 anys, amb Endavant, altres col·lectius i tantíssimes persones que sense elles això no hagués estat possible, vam construir el Casal Popular Sageta de Foc que totes coneixem, i que ara ja és el “vell casal”. I és que el vell casal ha estat una grandíssima experiència a la ciutat, experiència que va posar sobre la taula les necessitats d’organitzar-nos conjuntament, organitzar-nos per a construir alternatives a la merda de ciutat que partit rere partit ens han anat deixant des de l’Ajuntament. I això ha donat grans fruits a la ciutat, fruits innegables. Totes les que hi hem estat des de l’inici sabem que, com a tot projecte, hi ha hagut desavinences, debats, discussions, desil·lusions, però mai, mai han estat en va, en tot cas han donat peu a construir altres projectes necessaris per la nostra ciutat.\nDes que vam iniciar el Casal, la lluita a la ciutat ha reviscolat; s’ha incrementat i ha aflorat en totes les direccions anticapitalistes i populars; ha empès a aquelles que van fer de Tarragona una ciutat més combativa als 80, o als 90, a tornar-se a organitzar o reorganitzar; ha servit per interconnectar les lluites de la transició a Tarragona amb les nostres lluites i els models d’organització; ha servit perquè persones nouvingudes amb inquietuds s’apropin i s’integrin al nostre poble; ha servit per a què l’independentisme, especialment el d’esquerres, hagi arrelat en una cuitat de cures i militars; ha servit perquè el jovent d’aquesta ciutat vagi molt més enllà de la superficialitat de l’oci lamentable que ens ofereix la ciutat i s’organitzi als instituts, al carrer o a la universitat; ha servit perquè tot d’iniciatives des de la plataforma contra el POUM fins al 15M tinguin un espai, un espai on trobar-se i construir; ha servit perquè a Tarragona hi hagi dones organitzades combatent el patriarcat; perquè a Santa Tecla hi hagi un espai alternatiu i combatiu com les Barraques; i ha servit especialment per a fer-nos créixer i madurar políticament, per a entendre que “res és perquè sí” i que tot, tot, costa molta organització, esforç i disciplina militant. I per això ara estem aquí, i una vegada més guanyem, guanyem perquè creixem i creixerem, ja que a nosaltres no ens fa por dir-ho: tenim la raó. I és per això que creixerem, perquè l’autoorganització popular és l’única solució i el Casal és només una coordinadora d’aquesta, una eina al servei d’aquesta.\nENS MUDEM, però no d’etiqueta, rebutgem les etiquetes; ENS MUDEM, però no ens posem cap vestit ni cap corbata, opinem que hi ha massa corbates i massa pocavergonyes; ENS MUDEM, però només físicament, perquè nosaltres som fidels a les nostres idees inicials, i som fidels al nom que abanderem, Sageta de Foc, poema de Joan Salvat Papasseit, poema vitalista i alliberador que ens parla que per alliberar-nos ens hem d’ajuntar, ajuntar per avançar, per a fer camí; i no només ha estat un poema sinó a banda ha estat versionat, versionat pel nostre gran referent alcoià, l’Ovidi. Seguim fidels als teus ideals perquè tu també tenies la raó, perquè per a fer art s’ha de prendre partit, perquè de Fraga a Maó i de Salses a Guardamar som una nació; però encara més, també l’han versionat els Inadaptats, grup que ens ha fet créixer i radicalitzar les nostres festes (o la nostra intimitat més íntima escoltant-los a casa) i que, malgrat moltes coses, també han estat un referent nostre. I és molt important cridar això: portem 8 anys fidels, irreductibles, intransigents, inconformistes i cap, cap bufetada de les que la Guàrdia Urbana feixista, els Mossos de CiU o fins i tot la Guàrdia Civil ens han fotut ens ha fet parar, cap bufetada i cap multa, multes d’aquelles que algunes anem acumulant, però podeu dir missa que no pagarem. Creixem i això no ho fa únicament l’eufòria del moment, ans el contrari, ho fa la feina, feina del dia a dia.\nD’aquesta gran experiència, n’hem d’extreure’n conclusions i aquestes són clares i no les hem inventat nosaltres, com va dir Gramsci si ens instruïm, perquè ens farà falta tota la nostra intel·ligència; ens mobilitzem, perquè ens farà falta tot el nostre entusiasme; i especialment ens organitzem, perquè ens farà falta tota la nostra força, guanyarem; si pel contrari resem o supliquem a Madrid, a la UE, als jutges, a la partitocràcia, o a Mas o a Junqueras, al Parlament en general o a la grossa de cap d’any, no passarà res, res que no sigui un canvi tant petit que quan acabem de celebrar-lo ja ho hauran canviat de nou. I això comporta decepcions i no il·lusions, com la que ara tenim amb el nou Casal, i aquestes decepcions ens porten a arguments estúpids com “ni de dretes ni d’esquerres”, “la política no serveix per a res”, “les coses no poden canviar”, “tot és relatiu”, “no hi ha veritats”, “bla, bla, bla…”. Però, i relacionant-ho amb l’inici, aquests arguments són falsos. Falsos, perquè precisament nosaltres hem aconseguit canviar les coses, no radicalment, que una mica també, sinó substancialment; no quantitativament, que també, sinó qualitativament; perquè ara podem dir que Tarragona, i no només sinó que al Camp; gràcies al Casal i els col·lectius membres d’aquest com Amics del Che, Arran, Brot Bord, Cau de Llunes, CUP i Endavant, però també gràcies a tants altres projectes i persones que han sortit del Casal, paral·lelament al Casal o rebotats del Casal hem aconseguit perdre la por i la vergonya, i plantar cara a les retallades, a la corrupció, a la màfia dels hospitals, als actes feixistes com les Beatificacions, a la reforma antiavortament i tantes altres agressions que no tolerarem en cap dels casos que ens imposin, i que si cal ho donarem tot. Perquè com diu el poema de l’Estellés “arribarà un dia que no podrem més, i llavors ho podrem tot”.\nJuntes no tenim por, perquè Tarragona faci camí “juntem-nos”!\nPer Santiago Fortuny, militant d'Endavant (OSAN)\nPer Endavant Tarragona a 15:58


IV eixida de germanor: Ares del Maestrat\nDissabte, 11 de novembre de 2006.\nVist l'èxit de participació de les anteriors edicions, aquest curs escolar 2006-07, vam organitzar la IV EIXIDA DE GERMANOR amb el següent programa:\n08:30 h: Concentració a les Coves per tal d'eixir junts cap a Ares.\n09:30 h: Visita guiada d'Ares: Murs i portals, plaça Major, antic fossar, la nevera, portal de la plaça, casa de la vila, hostal de la vila, presó senyorial, hospital d'Ares, el forn, portal del forn, el castell, l'església...\n11:00 h: Esmorzar. Vam esmorzar al bar de l'hotel de la plaça, allí a les taules del carrer, amb un solet abellidor s'estava molt bé comparat amb l'ombria on el fred era palés.\n12:00 h: Visita a la nevera de la Font dels Regatxols. Després d'esmorzar ens vam dirigir a peu cap a la nevera dels Regatxols. Hi havía mig hora de camí. Fins al safareig es podia anar amb cotxe i des del safareig fins la nevera es pujava per una drecera de fácil accés envoltada d'arbres.\nLa nevera està restaurada, però l'explanada i la vista la fan encisadora. El seu interior és també sorprenent.\nDins, a dreta i esquerra, hi ha uns panells que conten la funció de la nevera; enfront hi ha una pantalla on es projecta un vídeo de com era utilitzada abans. Es recorre l'habitació pels costats, seguint la barana de ferro perquè el centre és el sostre de l'antiga nevera. S'accedeix a la nevera, al seu interior, per una estreta i curta escala de ferro on segueixen més escales de terra. Una vegada baix, es veu l'enorme capacitat que tenia aquesta habitació per a albergar la neu. Aquesta era distribuïda en capes de mig metre que eren prensades per homens amb uns grans pilons de fusta. Entre cada capa posaven palla per a separar-les. Açò ho podem veure gràcies a una reproducció falsa de dues capes de neu i una estàtua de cartró simulant un home abrigat aplanant la neu que s'exposa en un racò.\nEns va agradar molt aquesta visita i recomanem que si passeu per Ares no deixeu d'anar a visitar la nevera, de segur que us agradarà i comprendreu que és un patrimoni que cal conservar com a part important de la nostra història.\nAl costat del safareig ens vam fer la foto de grup per a recordar la convivència en harmonia de pares, alumnes, mestres i amics que ens ompli de satisfacció i ànim per seguir realitzant altres eixides en el futur.\n14:30 h: Dinar al restaurant Montesa de Sant Mateu.\nComença la visita guiada per Ares. El guia: Pasqual Boira, professor d'història de l'Escola Els Ports, d'Albocàsser\nEls xiquets sota l'estàtua del rei En Jaume\nContemplant la façana de l'església\nTot el grup a l'escala del safareig\nExplicació de Pasqual abans d'entrar a la nevera\nPou de la nevera\nMuseu dins de la nevera


Abotel Regensburg Regensburg Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDonaustaufer Street 70, Steinweg-Pfaffenstein, Regensburg, Alemanya, 93059 - Veure al mapa\nMés informació sobre Abotel Regensburg\nDissenyat tant per oci com per negoci, Abotel Regensburg està situat idealment a Afores de Regensburg; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Ostentor-Kino, Donau-Schiffahrts-Museum, Film Galerie.\nAbotel Regensburg ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, casino, aparcament de cotxes, habitació familiar, caixa forta.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, aparell de televisió, articles de tocador, plat de dutxa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Abotel Regensburg no troba competidors en cap categoria.


Ser el partit del Botànic - El Temps\nSer el partit del Botànic\nAl moment dolç que experimenta el PSPV en les enquestes, Compromís vol reaccionar erigint-se com «l'única garantia perquè es reedite el Botànic» davant de la possibilitat d'un pacte postelectoral entre els socialistes i Ciutadans l'any 2019. Una estratègia que els valencianistes, i especialment la seua pota amb més militància del Bloc, han mostrat aquest diumenge a l'Aplec del Puig, una cita tradicional del nacionalisme valencià. Esquerra Republicana del País Valencià, que ha celebrat també el seu particular aplec, ha criticat la gestió del Botànic. «S'han perdut quatre anys», ha afirmat el seu líder, Josep Barberà.\nLa coordinadora nacional del Bloc i coportaveu de Compromís, Águeda Micó, a l'Aplec del Puig. El lema del "valencianisme com a motor del canvi" és una mostra de la tàctica emprada pels valencianistes per contrarestar el PSPV. La distribució de pamflets destcant la tasca del Botànic era un altre element d'aquest discurs| Bloc\nEl socialisme valencià està de dolç. O, si més no, demoscòpicament. El PSPV s'erigeix en la primera força a les eleccions valencianes del 2019 tant en l'enquesta publicada per Levante-EMV com al sondeig de Valencia Plaza. Una primera posició als comicis que complicaria el somni de la líder de Compromís, Mónica Oltra, d'erigir-se en presidenta de la Generalitat Valenciana. L'única carta que podrien jugar els valencianistes amb aquest escenari seria comptar amb el suport de Podem, ferm partidari d'aquesta unió postelectoral per investir Oltra. Un déjà-vu de la batalla temporal que van plantejar valencianistes i morats l'any 2015 durant la negociació de l'Acord del Botànic que pot trobar-se amb la mateixa resposta que la formació del puny i la rosa va realitzar-se en el seu moment com a globus sonda: explorar la via Ciutadans. I més quan les enquestes possibiliten el pacte entre ambdues forces polítiques.\nA la sala de màquines de Compromís, han reaccionat al moviment del PSPV de lliscar aquesta alternativa intentant erigir-se en el partit del Botànic. Amb els socialistes jugant a captar els electors que s'ubiquen a l'espai del centre per augmentar la seua bossa de paperetes, els valencianistes aposten per agitar la fórmula del vot de la por. Això és, invocar que si no opten per la papereta de Compromís, la dreta accediria, de nou, a la Generalitat Valenciana bé a través d'un acord entre el PP i Ciutadans o bé mitjançant una coalició postelectoral entre el PSPV i els taronja. El missatge que vol transmetre Compromís és clar: són els únics garants de la continuïtat del canvi al País Valencià, i més amb Podem immers en lluites internes i amb unes perspectives electorals magres.\nAquesta tàctica s'ha evidenciat nítidament al discurs de Compromís a l'Aplec del Puig d'enguany, data tradicional del nacionalisme valencià. «Són moltes les coses que s'han fet del Consell del Botànic, impregnat de l'ADN de Compromís, per millorar la vida de les persones i reconstruir els fonaments d'un país que va quedar assolat per dècades de govern d'una dreta sucursalista, depredadora i corrupta», ha afirmat la coordinadora nacional del Bloc, formació majoritària de les forces que integren Compromís, Àgueda Micó, amb la intenció de reivindicar el canvi a les institucions valencianes. «És per això que ha de continuar endavant després de les eleccions previstes per al maig de 2019, per anar encara més lluny i consolidar tot el que hem aconseguit», ha proclamat.\nSeguint el full de ruta preelectoral per començar a foradar la bossa de votants partidaris del govern de progrès al País Valencià, Micó ha expressat que «Compromís és l'única garantia perquè es reedite el Botànic». «Si depèn de Compromís, no permetrem que la dreta, ni la de Camps i Zaplana ni la mala còpia de Rivera i Cantó, toque ni un sol govern. Així de clar: la dreta no tornarà si Compromís té la força per impedir-ho», ha assegurat, amb l'objectiu d'erigir-se en el mur de contenció de la dreta al territori valencià. Tot abans d'intentar fer veure que amb el PSPV la no tornada de la dreta a la Generalitat Valenciana trontolla: «Altres socis del Botànic poden dir el mateix? O hi ha qui escolta amb atenció els cants de sirena que li arriben des de la dreta? Per altra banda, hi ha qui dubtarà de si arremangar-se i posar-se a governar o tornaran els càlculs electorals de curta volada?». L'apel·lació als votants de l'esquerra, especialment els de Podem, era clara després de la crítica als del puny i la rosa.\nAlts càrrecs del Bloc durant la celebració del 41é Aplec del Puig| Bloc\nEls retrets del Bloc cap als socialistes valencians han continuat. I s'han centrat en la jugada del PSPV i de la seua central sindical afí UGT de no participar en la tradicional manifestació de la Comissió 9 d'Octubre durant la diada valenciana. No debades, ha considerat «poruga» i «poc solidària» aquella decisió. Micó, però, no ha oblidat Ciutadans ni el PP. I també ha advertit a les dues formacions conservadores de la seua presumpta responsabilitat indirecta de la celebració d'algunes accions de la ultradreta. «La dreta política assenyala des del faristol de les Corts Valencianes perquè després l'extrema dreta ataque al carrer», ha acusat, segons l'Ara.cat.\n«Quatre anys perduts»\nMentre Compromís vol emprar l'as en la mànega d'erigir-se en la formació del Botànic per pescar més paperetes a les urnes del 2019 i contrarestar les expectatives del PSPV, Esquerra Republicana del País Valencià (ERPV) ha exercit de contrapés a les polítiques desenvolupades pel Govern valencià en aquesta legislatura de canvi progressista. «Tres anys sense la reciprocitat de TV3 i IB3, tres anys immersos en l'apartheid lingüístic que suposa l'exempció, i tres anys en els quals la reforma de la llei electoral ni està ni se l'espera. Tres anys en els quals seguim pidolant a l'amo i gestionant una autonomia. Són quatre anys perduts», ha criticat Josep Barberà, líder dels republicans al País Valencià.\nAmb crits exigint la llibertat dels presos independentistes i paraules de reivindicació de la manifestació antifeixista del passat 9 d'Octubre, l'expresident del Consell preautonòmic, Josep Lluís Albinyana, ha sigut la figura central de l'acte d'ERPV amb un discurs de defensa del procés independentista català i crítica a la repressió de l'Estat espanyol a Catalunya. «Els valencians, després de l'envit de Catalunya a l'Estat espanyol ens trobem davant una cruïlla històrica de nou i no ens valen equidistàncies: Amb Catalunya o contra Catalunya? Amb la unitat dels republicans o amb els Borbons? Amb els que defensaren un Estatut del 151 que avui estan amb nosaltres o amb els de l'article 155? En definitiva: Amb Albinyana o amb Lerma?», ha tancat la jornada Barberà. L'aroma preelectoral ho impregna tot al País Valencià.\n9 d'Octubre, o la treta electoral del PSPV a Compromís\nAbsència del PSPV a la marxa del 9-O: buscar la centralitat «donant ales al relat de la ultradreta»