PACMA demana paralitzar dues mascletaes a València per a no afectar les colònies felines de la zona - À Punt\nPACMA demana paralitzar dues mascletaes a València per a no afectar les colònies felines de la zona\nL’Ajuntament de València assegura que no tenen marge de maniobra per a canviar-les de lloc, però proposen traslladar els gats temporalment\nImatge d'arxiu d'una mascletà / À Punt NTC\n30 d'agost 2021 - 16:05\nDues mascletaes previstes per als dies 2 i 4 de setembre a la zona de la Fonteta de Sant Lluís de València han generat controvèrsia. El motiu és que prop hi viuen dues colònies felines i tant les seues cuidadores com el partit polític PACMA han demanat a l’Ajuntament i la Junta Central Fallera suspendre-les per la salut dels animals.\nSegons ha explicat a À Punt una de les encarregades d’aquestes colònies de gats, Lucia Paoletti, el soroll dels petards pot provocar greus conseqüències en la salut dels felins, ja que els pot espantar i fer que no tornen a la colònia i, fins i tot, causar-los un atac al cor.\nD’altra banda, la coordinadora del PACMA a València, Raquel Aguilar, ha assenyalat que demanaran per escrit a l’alcalde Joan Ribó que es paralitzen les dues mascletaes o es canvien d’ubicació.\nDes del consistori asseguren que no tenen marge de maniobra ja que la zona per als espectacles pirotècnics s'ha triat per a complir les mesures de seguretat anti-Covid. Així i tot, han proposat que es trasllade la colònia felina temporalment.\nSi finalment res canvia, els dies 2 i 4 de setembre se celebraran les mascletaes en la zona, com estava previst.


Experiències que has de viure a Chichicastenango – areveure.cat\nExperiències que has de viure a Chichicastenango\nTothom qui arriba a Chichicastenango ho fa pel mateix motiu: el mercat. Ja sigui dijous o bé diumenge, els carrers s’omplen i surt gent de tots els racons. Malgrat sembli que no hi ha massa més, val la pena fer-hi nit i arribar el dia abans del mercat. Aquesta, junt amb altres experiències que proposem, fan que Chichi sigui un dels llocs a incloure a la ruta per Guatemala.\nArribar dimecres o dissabte i apreciar la tranquil·litat del poble. Resulta fascinant veure com a mesura que passen les hores es van muntant els esquelets de les paradetes de l’endemà. Atents al sistema que empren per a lligar els pals, tot un art!\nTot i que mercat n’hi ha sempre, l’oferta i la mida no és el mateix. Convindrà posar a prova l’estómac i sopar en alguna de les parades del mercat perquè l’oferta és inabastable!\nAprofiteu la tarda per visitar el magnífic cementiri. És una explosió de colors i de mística, ja que hi ha un parell de llocs de culte on mantenen rituals maies i hi ha gent pregant. Cal mostrar-hi respecte i no fotografiar-ho. Des del centre, es veu en alçat el cementiri i realment és un passeig molt bonic, tot i ser això, un cementiri.\nVistes del cementiri de Chichicastenango\nEl dia de mercat, s’ha de matinar i endinsar-se a un dels comedores de les entranyes del mercat. Allà és on esmorza la gent treballadora i on val la pena començar el dia amb un cafè d’olla, uns frijoles amb ous i quatre tortillas al Comedor Tita.\nPracticar l’art de negociar preus. Ens costa molt però a mesura que vas veient el funcionament, t’adones que es procedeix així. Malgrat això, no és el lloc més barat per a comprar souvenirs.\nMenjar-se una sopa de pata acompanyada d’un fresco (25Q) al Comedor Típico (4ª Avenida, 4-23). No hi ha turistes i funciona com un bar de menús per a treballadors.\nSeure i observar el vaivé de gent, els comerciants, com transporten mercaderis d’aquí allà… el tràfec general dels dies de mercat.\nAturar-se a l’Ajuntament i mirar-se els murals. Val a dir que Chichi disposa d’una doble administració, tant religiosa com governamental. El govern de la República i l’església catòlica nomenen els seus representants, mentre que la població indígena nomena els seus.\nFaçana de l’Ajuntament de Chichicastenango\n9. Treure el cap a les esglésies de la plaça. La mística i l’olor d’encens et deixarà en un estat indescriptible. Hi ha molta energia allà dins.\n10. Dormir a un dels lloc més barats de tot el viatge (70Q habitació doble sense bany). L’Hotel Mashito, ubicat al carrer que baixa de la plaça al cementiri, no té grans pretensions, però sí tot el que necessites. Just al mig del merder i amb uns espais comuns molt bonics. Té una terrassa amb vistes genials al cementiri i un pati ple de flors ben agradable.\nCom es veu, Chichi dóna prou de sí i si es pot, eviteu anar-hi a passar el dia de mercat. Si voleu guanyar en experiències, feu-nos cas i atureu-vos en tot el que veieu.


Lesió: Iniesta té una lesió al soli i no jugarà contra l’Eibar | Esports | EL PAÍS Catalunya\nIniesta té una lesió al soli i no jugarà contra l’Eibar\nEl manxec, que ja acumula tres contratemps físics aquesta temporada, va notar unes molèsties contra la Reial Societat\nBarcelona 20 GEN 2017 - 16:47\tCET\nAndres Iniesta, durant l'escalfament del partit entre el FC Barcelona i la Reial Societat. David Ramos Getty Images\nIniesta té una lesió al soli de la cama esquerra i serà baixa per al pròxim partit de Lliga contra l’Eibar, segons ha anunciat el club a través d’un comunicat. La seva disponibilitat per als pròxims partits dependrà de l’evolució de la lesió. El manxec es va retirar durant el descans de l’anada dels quarts de final de la Copa del Rei contra la Reial Societat a Anoeta. “Gràcies a tothom pels missatges. Espero que no sigui res”, va escriure a Twitter després del partit. Iniesta ja es va lesionar el mateix múscul de la cama dreta durant el primer clàssic del curs 2014-2015.\nLa temporada no està essent senzilla per al centrecampista. Acumula tres lesions i no ha disputat més de quatre partits consecutius al llarg del curs. Iniesta ja va estar gairebé tres setmanes de baixa a començaments de temporada per una distensió de la càpsula posterior del genoll dret, que es va fer en el primer matx oficial de la temporada, contra el Sevilla a la Supercopa.\nDesprés de dos mesos de competició, el futbolista, de 32 anys, es va tornar a lesionar el 22 d’octubre durant el partit de Lliga contra el València. Va tenir una lesió parcial del lligament lateral extern després d’una entrada d’Enzo Pérez, que el va apartar sis setmanes dels terrenys de joc.\nLa baixa, tot i això, arriba en un moment de tranquil·litat a la infermeria blaugrana. Luis Enrique no disposa de més contratemps físics i té tota la plantilla disponible per preparar el partit contra l’Eibar.


Tastant la cultura japonesa a la capital d'Europa - Equipatge de mà\nEquipatge de mà > Bèlgica > Brussel·les > Tastant la cultura japonesa i xinesa a la capital d’Europa\nEscrit per Laura Oliver\t| Última actualització: 22 juliol 2013\nFa uns anys quan vaig estar a Brussel·les vaig tenir l’oportunitat d’anar al Musées d’Extrême-Orient. La veritat és que al museu en sí no vaig entrar, ja que era un viatge organitzat i no entrava als plans. Però vaig poder estar fent voltes pel recinte i em vaig sentir com si ja no fos a Brussel·les, ni a Europa. Em vaig sentir com si estigués molt lluny, al Japó.\nSi aneu amb temps, per 4€, podeu entrar al museu. A més a més si aneu a principis de mes, teniu en compte que el primer dimecres, a partir de la una del migdia, l’entrada és gratuïta.\nAquí us deixo unes fotografies per què us en feu una idea.\nPabelló de Xina\nSi aneu a Brussel·les, us recomano que ho visiteu. Està molt a prop de l’Atomium i és una experiència molt bona. Almenys per mi ho va ser.\nPoble Espanyol: Visitant Espanya en un dia


Llibres | Temes d'Avui - «Cuando Dios llama»: Els laïcs a l’escolta de Déu\nRecentment, el Papa Francesc es referia a la missió que, dins de l’Església, tothom té de suscitar noves vocacions. I deia: «parlar de pastoral vocacional és afirmar que qualsevol acció pastoral de l’Església està orientada, per la seva pròpia naturalesa, al discerniment vocacional, pel fet que el seu objectiu últim és ajudar el creient a descobrir el camí concret per portar a terme el projecte de vida al qual Déu el crida».\nD’aquesta convicció, en participa aquest petit llibre, Cuando Dios llama. L’últim concili, el Vaticà II va destacar que tots estem cridats a la santedat, a la plenitud de la vida cristiana. No és cosa d’uns quants privilegiats, de persones especialment tocades per la gràcia, sinó de tothom. El pla de Déu no és la mediocritat o la tebior. Ara bé, a més d’aquesta crida general a la santedat, hi ha una crida específica a seguir Déu per un camí concret, i és a això que es refereix el Papa quan parla de pastoral vocacional, i és aquest, també, el tema tractat en les pàgines d’aquest volum.\nCuando Dios llama s’estructura en capítols que són com meditacions per fer oració. Cada capítol comença amb una citació bíblica i avança amb l’ajuda de testimonis i vivències de sants i d’altres cristians de vida ejemplar. Aquest esquema segueix el propòsit de capacitar l’home perquè pugui percebre la llum de la crida de Déu i rebre’n la força necessària per secundar-la adientment.\nUn llibre per facilitar la resposta a la crida de Déu\nCom es diu a la contraportada: «Aquest llibre s’ha escrit per facilitar la resposta a la crida de Déu. I per tal que aquesta resposta es porti a terme amb unes premisses i condicions que permetin que la resposta als requeriments divins sigui generosa. Sovint, el problema es troba en aquest punt: en les excuses que hom posa davant la crida de Déu. És fàcil enganyar-se, no percebre prou bé el llenguatge de Déu, la manca de sinceritat amb un mateix... i això fa que, de vegades, la crida no obtingui cap resposta».\nL’autor dedica diversos capítols a aquesta manca de resposta que es dóna en certes ocasions. Són variades, les excuses que hom pot trobar per no correspondre a la crida divina. A l’Evangeli mateix, ja se’ns expliquen algunes excuses, quan Crist narra la paràbola del rei que convida a les seves noces. Però potser l’excusa més emblemàtica és la del jove ric que no es veu amb cor de deixar les seves riqueses, donar-les als pobres i seguir el Mestre. Tot el ventall d’excuses van traient el cap, al llarg d’aquestes pàgines, i també s’hi dóna solució i, sobretot, es van identificant com a tals.\nHi ha força citacions del papa Francesc, que desenvolupa extensament els arguments del discerniment vocacional. Altres autors que també hi surten sovint citats són sant Josepmaria Escrivá i sant Joan Pau II. L’autor també compta amb el suport de testimonis i anècdotes de les vides dels cristians que han seguit la crida divina amb generositat.\nS’adreça a un públic lector essencialment laïcal. En un dels capítols –A qué nos llama, capítol IV– s’atura a explicar com és la vocació laïcal, tot seguint la rica doctrina del Concili Vaticà II, la qual, de vegades, no ha estat rebuda com es podia esperar; en algunes ocasions, s’ha caigut en la desviació de clericalitzar el laic, o de no donar-li tot el protagonisme que es mereix.\nEl llegiran amb profit tots els qui s’estiguin plantejant una possible crida divina a tenir un compromís més gran amb Déu. Potser, per treure tot el suc d’aquest llibre, podem apuntar la necessitat que el lector disposi d’una certa base doctrinal i de pràctica en la lluita ascètica cristiana.\nComentat per Eduard Ventura


Apunts d’homilia. Diumenge 21. A. | Parròquies de St. Feliu de Guíxols\nDiumenge 21 de durant l’any. Any A.\n1ª LECTURA. (Isaïes 22,19-23).\n“Et faré caure del pedestal,\net derrocaré del lloc que ocupes.\nAquell dia cridaré el meu servent Eljaquim, fill d’Helquies,\nel vestiré amb la roba que portes,\nli posaré les teves insígnies,\nli donaré l’autoritat que tens,\ni serà un pare per als habitants de Jerusalem,\ni per als homes de Judà.\nquan ell haurà obert, ningú no tancarà,\ni quan ell haurà tancat, ningú no podrà obrir.\nEl fixaré com un clau en un indret segur,\ni serà un tron gloriós per a la família del seu pare”.\n2ª LECTURA (Romans 11,33-36).\nQuina profunditat i riquesa\nen la saviesa i el coneixement de Déu!\nQue en són d’incomprensibles els seus judicis\ni d’impenetrables els seus camins!\n¿Qui pot conèixer el pensament del Senyor?\n¿Qui l’ha assessorat com a conseller?\nQui s’ha avançat mai a donar-li res\nperquè li ho pugui recompensar?\nTot ve d’ell, passa per ell i s’encamina cap a ell.\nGlòria a ell per sempre, amén.\nEVANGELI. (Mateu 16,13-20).\nJesús anà a la regió de Cesarea de Felip,\ni un cop allà, preguntava als seus deixebles:\n“Què diu la gent del Fill de l’home? Qui diuen que és?”\n“Uns diuen que és Joan Baptista,\naltres, que és Elies,\naltres, que és Jeremies o algun altre dels profetes”.\nEll els diu: “I vosaltres, ¿qui dieu que soc?”\nSimó Pere li contestà:\n“Vós sou el Messies, el Fill del Déu viu”.\n“Sortós de tu, Simó, fill de Jonàs:\naixò no t’ho ha revelat cap home de carn i sang,\nsinó el meu Pare del cel.\nI ara, també jo et dic que tu ets Pere.\nEt donaré les claus del Regne del cel,\ni tot allò que lliguis a la terra, quedarà lligat al cel,\ni tot allò que deslliguis a la terra, quedarà deslligat al cel”.\nDesprés prohibí severament als deixebles\nde dir a ningú que ell era el Messies.\nL’evangeli d’aquest diumenge 21 de durant l’any també el vam llegir en la festa de St. Pere i St. Pau. En el Llenguatge d’aquella festa es comenta sobretot la resposta donada per Pere a la pregunta de Jesús. Avui em fixaré sobretot en la pregunta. I és que fer-se la pregunta que Jesús va fer als seus deixebles també pot ser una manera d’acollir el seu missatge.\n1. Jesús pregunta: “I vosaltres, qui dieu que sóc jo?” Potser seria bo que, dintre les comunitats cristianes, cada cristià es fes també aquesta pregunta: I vosaltres, qui dieu que sóc jo? Perquè una cosa és allò que som i una altra allò que els altres diuen de nosaltres. Allò que els altres diuen de nosaltres pot ajudar o destorbar a saber allò que som. No es tracta de convertir-se en el centre de referència; però la nostra fidelitat a Déu i a l’Evangeli comença per saber i assumir allò que som.\n2. Aquest exercici de saber i assumir allò que som ha pres avui una urgència extrema degut a que vivim en una societat en què altres pretenen injustament decidir allò que som.\nEls Estats moderns tenen tanta influència sobre els ciutadans que marquen i determinen què i qui som cada un de nosaltres. Els Estats dicten la nostra identitat, i la fixen en uns papers, que només ells ens donen i sense els quals ni tan sols existiríem.\nSempre el Poder ha intentat ser l’amo de la identitat dels seus súbdits. La diferència entre ara i abans està en l’augment, quasi fins a l’infinit, d’aquesta capacitat d’imposar identitat, anul·lant la pròpia de cada persona i de cada poble.\n3. Si imposar la identitat és “normal” (per injust que sigui!) quan es tracta dels Estats o dels Poderosos, resulta molt més sorprenent i decebedor detectar aquest comportament en l’Església, ja que això va directament contra l’Evangeli en què creiem i que volem encarnar. És una mostra més de com, a pesar de les declaracions en sentit contrari, continuem envoltant-nos d’estructures de poder. Potser no es tracti tant de mala voluntat com de “seguir com sempre”, dintre un lamentable mimetisme de l’administració civil.\n4. Sortosament, a l’Església actual hi ha una gran riquesa d’identitats. Però, lamentablement, moltes d’aquestes identitats no són assumides pels altres ni per la jerarquia. La jerarquia continua proposant per a tothom una espècie “d’identitat oficial” en forma d’una sola Moral, una sola Teologia, un sol Dret, una única Pastoral, una sola “Comunió”…\nÉs cert que, en la pràctica, bona part de les identitats no oficials són tolerades i, fins i tot acceptades com a excepció. “Acceptar com a excepció” pot donar una “imatge de tolerància” (molt de moda), però és una manera subtil i eficaç d’anul·lar la identitat de tot aquell que no coincideix amb una pretesa “normalitat oficial”.\n5. “I vosaltres, qui dieu que sóc jo?”\nDiumenge que ve, en l’evangeli, llegirem que Jesús va haver d’enfrontar-se a Pere perquè aquest intentava imposar-li, amb tota la seva bona voluntat, una identitat que no era la seva. Jesús compara Pere amb el mateix Satanàs (= el “temptador”) que, també, al començament mateix de la missió de Jesús, volia indicar-li quina havia de ser la seva identitat: “Si ets Fill de Déu”…\n“Si ets Fill de Déu”… digues que aquestes pedres es tornin pans” (Mateu, 4,3).\n“Si ets Fill de Déu”… tira’t daltabaix (4,6)\n“Si ets Fill de Déu”… a tu això no et pot passar (16,22)\n“Si ets Fill de Déu”… baixa de la creu (27,40).\nDurant tota la seva vida pública, Jesús va haver superar la temptació d’apartar-se de la seva identitat-servei.\n6. La situació jerarquitzada de l’Església ha portat sovint a entendre aquest evangeli d’avui en un sentit contrari a allò que ens vol dir. Això explicaria que s’hagi escollit com a 1ª Lectura per “acompanyar” aquest evangeli un fragment de l’Antic Testament que no hi té res a veure.\nA la 1ª Lectura s’hi contraposen “dos poders”, i s’afirma que el segon substituirà el primer. En canvi en l’Evangeli hi ha només “un poder” del qual es diu que no aconseguirà impedir la instauració del regne de Déu. El regne de Déu no és cap “poder alternatiu” sinó un àmbit de llibertat ofert a tothom. (Llegiu > Mateu 20,24-28).\n7. I aquí està precisament el missatge: enfront del “reialme del Poder”, que sempre és un “reialme de la mort” on les persones i els pobles hi perden la seva identitat, s’ofereix un “àmbit de llibertat”, que ens porta a preguntar-nos: Qui sóc, jo? Qui som, nosaltres? Preguntes que permeten desvetllar i construir la nostra identitat, en la certesa de ser assumits com a ciutadans del Regne.\nLes “claus” del Regne de Déu es contraposen a les “portes” del Reialme de la Mort. Les claus ens són donades, i no pas per tancar o obrir sinó per lligar o deslligar (unir o deslliurar). En canvi les portes són imposades, i s’obren només per empresonar; mai per alliberar.\n8. Hi ha un llibre conegut té per títol “Atreveix-te a pensar”. Encara que comporti anar contracorrent, és d’una gran urgència que ens atrevim a pensar i a tenir la nostra pròpia identitat personal i de grup. I no acceptar ser simplement “tolerats com a excepció”, perquè una comunitat (“Església”) no es fa d’excepcions sinó d’aportacions en comunió entre tots.\nLa llibertat, i la identitat que en neix, no són per a nosaltres mateixos sinó que són un servei: són l’aportació que cadascú fa per anar construint la comunitat.\n9. Qui soc, jo? Quina és la identitat de la nostra comunitat?\nLa resposta no és indiferent. A Jesús, ser-hi fidel va portar-lo a la creu. A moltes comunitats cristianes, ser-hi fidels les està portant a ser tingudes per sectes, grups tancats, parròquies una mica especials,… Excepcions!\nAquest perill també pot arribar a parròquies petites o perifèriques. Acostumats a que la identitat de cada parròquia vingués marcada per la personalitat del mossèn de torn, ara la manca de capellans podria deixar moltes parròquies sense “suport” a la seva identitat.\n10. La manca de capellans és un moment propici perquè les comunitats o parròquies petites redescobreixin la seva identitat, conscients de que fan un bon servei als companys del propi grup, a l’Església (i a la Humanitat).\n11. Recuperar la identitat de cada comunitat ajudaria als companys escollits per al “servei comunitari” a descobrir quina ha de ser la seva missió més pròpia: assumir les diferents i variades identitats per a una comunió més ampla. No pas imitant l’estil de la societat civil sinó segons l’estil de l’Evangeli. En un altre lloc Jesús diu a Pere: “Simó, Simó, mira que Satanàs us ha reclamat per sacsejar-vos com es garbella el blat, però jo he pregat per tu, perquè no defalleixi la teva fe. I tu, quan t’hauràs convertit, confirma els teus germans” (Lluc 22,31).\n1. Atreviu-vos a pensar, i pregunteu-vos amb actitud de servei: Qui sóc? Qui som? Quina és la nostra aportació específica a la Comunitat i al Poble?\n2. ¿Dintre del vostre mateix grup o comunitat, descobriu intents de sacrificar a una pretesa identitat de grup la identitat de cadascú? Dit d’una altra manera: ¿Les “exigències d’una estratègia de grup” són utilitzades per no atendre les ofertes de comunió de cadascú?\n3. Quines diferències hi veieu entre una secta i una comunitat?


Eines pràctiques per a l'educació emocional - Retroba't\nFormació per a pares i mares: Creixem per ajudar-los a créixer\nOferir un acompanyament pràctic i eficaç per convertir l’experiència de ser pares en una vivència vital satisfactòria.\nPares i mares que desitgen prendre consciència dels valors educatius propis, així com adquirir coneixements, eines i recursos per acompanyar els seus fills i filles i empoderar-los per assolir els seus propòsits.\nConsulta si ets un altre perfil.\nEl vincle pares-fills: de la dependència a l’autonomia\nL’autoestima: conèixer-la per potenciar-la\nConeixem les emocions I: identificar per gestionar\nConeixem les emocions II: legitimar i acompanyar\nEl límits i les normes: protegim i socialitzem\nLa comunicació amb els fills: el pont que ens connecta\nEls valors que vull transmetre: reflexionem-los\nÉs recomana apuntar-se a al programa complert, tot i que també pots apuntar-te únicament als tallers que t’interessin més.\nS’utilitzarà una metodologia pràctica, que permeti la vivència,l’experiència personal i la comprensió dels diferents continguts, així com l’adquisició de recursos pera l’acompanyament del teu fill/a.\nS’aportarà material teòric de referència amb breus explicacions teòriques.\nTambé es potenciarà un espai de debat, reflexió i d’intercanvi d’experiències.\nGaudiràs d’un espai i un temps per aprofundir en el teu autoconeixement.\nDisposaràs d’un espai pràctic per conèixer i integrar recursos i eines enfocats a desenvolupar l’autoestima i les competències emocionals del teu fill/a.\nCompartiràs amb altres pares i mares les teves i inquietuds, enriquint-te i enriquint-los.\nA causa de la situació actual generada pel Covid-19 aquesta formació està pendent de reprogramar-se. Si desitges més informació posat en contacte amb Anna Esteve, tel. 637436669\nHorari: Dissabte (10h.-14h.)\nÉs recomanable fer tot el cicle però hi ha l’opció de realitzar els tallers que es desitgin.\n-Tot el cicle: únic pagamet de 320€.\n-Un taller: 50 €\nCalendari (dates per confirmar)\nNom del fill/s i data de naixement de cada un*\nCicle de tallers complert\nDISSABTE DE 10h A 14h en les dates seleccionades:\n30 de novembre 2019 - El vincle pares-fills\n18 de gener 2020 - L'autoestima\n15 febrer 2020 - Coneixem les emocions I\n14 de març 2020 - Coneixem les emocions II\n4 d'abril 2020 - El límits i les normes\n9 de maig 2020 - La comunicació amb els fills\n6 de juny 2020 - Els valors que vull transmetre\nEn cas que no desitgis un taller grupal i desitgis una SESSIÓ INDIVIDUAL, marca aquesta casella:\nSí, desitjo concretar un dia i hora amb Anna Esteve.\nEl concepte ambivalència emocional es defineix com “un estat de tenir simultàniament sentiments diferents cap a una persona o objecte. Escrit d’una altra manera, l’ambivalència és l’experiència de tenir pensaments i / o emocions de les dues valències positiva i negativa cap a algú o alguna cosa ” (viquipèdia).


Quan acaba el període escolar arriba el moment de dur a terme les activitats d’estiu Paideia, una de les primeres propostes dirigides a les persones amb discapacitat impulsades a Barcelona.\nEn primer lloc s'organitza el casal d’estiu, un espai dedicat a que els alumnes experimentin noves vivències dins l'entorn de l'escola amb més llibertat que durant el curs escolar: ja no fem fitxes, ja no tenim deures! És el moment en què l'escola es transforma per acollir activitats estiuenques.\nA banda del que fem dins de l'escola, també es preparen diverses activitats en altres instal·lacions i entorns. Cada setmana anem a la piscina, fem una sortida cultural i aprofitem per anar al parc per realitzar activitats enmig de la natura. A cada edició del casal sempre hi ha un eix temàtic que ens acompanya i que lliga totes les activitats des de finals de juny a finals de juliol.\nLa segona activitat que s’ofereix des de Paideia és la possibilitat de passar set dies en una casa de colònies allunyats de la ciutat, però seguint el fil de les activitats que es duen a terme al casal per tal de mantenir un enllaç entre les dues propostes.\nDurant les colònies podem aprendre en un entorn que ens ajuda a ser més autònoms i millorar moltes i diferents habilitats de cada persona participant. Amb les noves responsabilitats aconseguim créixer i avançar en la nostra sociabilitat i capacitat de convivència.\nLa proposta del casal d'estiu i de les colòbies estan pensades per donar resposta a les demandes de les famílies pel que fa a la normalització del lleure de les persones amb discapacitat.


AVALUACIONS REALITZADES DELS DIVERSOS SERVEIS I PROGRAMES D’ACOMPANYAMENT SOCIAL I LABORAL PRESTATS PER INGEUS ESPANYA S.A. A TERCERS - Daleph AVALUACIONS REALITZADES DELS DIVERSOS SERVEIS I PROGRAMES D’ACOMPANYAMENT SOCIAL I LABORAL PRESTATS PER INGEUS ESPANYA S.A. A TERCERS - Daleph\nIniciGestió públicaAVALUACIONS REALITZADES DELS DIVERSOS SERVEIS I PROGRAMES D’ACOMPANYAMENT SOCIAL I LABORAL PRESTATS PER INGEUS ESPANYA S.A. A TERCERS\nAVALUACIONS REALITZADES DELS DIVERSOS SERVEIS I PROGRAMES D’ACOMPANYAMENT SOCIAL I LABORAL PRESTATS PER INGEUS ESPANYA S.A. A TERCERS\nObjectiu del projecte: des de 2014 Daleph ha elaborat les avaluacions del disseny i implementació dels següents serveis i programes gestionats per Ingeus:\nLes avaluacions tenen com a finalitat principal analitzar el funcionament del programa des del punt de vista de la cadena lògica de necessitats-activitats-resultats i el grau de consecució d’aquests. S’han definit les preguntes d’avaluació per construir la teoria del canvi del programa i identificar els indicadors d’èxit del mateix i s’han buscat respostes a les preguntes d’avaluació plantejades en base a una combinació de metodologies quantitatives i qualitatives.\nMetodologies principals utilitzades:\nAnàlisi de fonts documentals: materials informatius i de treball.\nAnàlisi de les bases de dades (CRM) de registre de les persones usuàries dels serveis i programes, amb dades de perfil, activitat i resultat.\nEntrevistes en profunditat amb les persones responsables dels projectes, amb orientadors/es laborals i socials, prospectors/es d’empresa.\nGrups focals o de discussió amb persones treballadores dels serveis i amb persones usuàries.\nEnquestes telefòniques i online a una mostra estadísticament significativa de persones usuàries.\nCada servei o programa prestat per Ingeus té unes necessitats o requisits d’avaluació diferents, així doncs, les metodologies emprades i els resultats s’adapten a cada projecte. No obstant això, la major part d’avaluacions han comportat:\nL’elaboració d’informes d’anàlisi de perfils sociodemogràfics i de resultats d’inserció, totals i segmentat per perfils sociodemogràfics.\nL’anàlisi de resultats d’enquestes telefòniques o online de valoració del servei i dels impactes més destacats per les persones usuàries.\nAltres anàlisis d’avaluació rellevants específiques dels programes amb un volum de persones usuàries més elevat, inclouen:\nAnàlisi de sostenibilitat de la inserció: a través d’un panel telefònic a una mostra estadísticament representativa de persones que han finalitzat el programa, per conèixer la seva situació sociolaboral als 6, 12 i 24 mesos d’haver acabat l’acompanyament.\nGrups focals amb persones usuàries del servei per aprofundir en la cadena d’impactes dels programes.\nElaboració d’anàlisis estadístiques bivariants i multivariants per establir correlacions entre l’èxit en el programa i variables sociodemogràfiques i d’activitat (“tractament”).\nConstrucció d’una calculadora de probabilitats d’inserció segons perfils, basada en les conclusions de les anàlisis estadístiques de tres programes d’acompanyament a la inserció laboral gestionats per Ingeus Espanya.\nAcompanyament als equips d’Ingeus en l’aplicació del Behavioural Economics a les comunicacions escrites entre els orientadors/es laborals i les persones usuàries, amb la introducció de nudges per a una comunicació més efectiva.\nDEFINICIÓ DE PROCESSOS DEL DEPARTAMENT D’EDUCACIÓ DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA\nELABORACIÓ DEL PLA ESTRATÈGIC DE RECURSOS HUMANS DE L’AJUNTAMENT DE L’HOSPITALET\nPROPOSTES DE MILLORA ORGANITZATIVA EN LA PRESTACIÓ DEL SERVEI D’ATENCIÓ A PERSONES AMB DISCAPACITAT INTEL·LECTUAL SEVERA, AMB ALTERACIÓ DE CONDUCTA O PLURIDISCAPACITAT\nFORMACIÓ I ACOMPANYAMENT AL NIVELL DIRECTIU DE L’AJUNTAMENT EN LA IMPLANTACIÓ DE LA DIRECCIÓ PER OBJECTIUS EN LA GESTIÓ DE SERVEIS MUNICIPALS\nANÀLISI ORGANITZATIVA DE LA DIRECCIÓ DE CULTURA DE L’AJUNTAMENT DE MATARÓ\nASSISTÈNCIA TÈCNICA A LA IMPLEMENTACIÓ DE LES UNITATS ADMINISTRATIVES I DE SUPORT A LA GESTIÓ A L’ESTRUCTURA ORGÀNICA MUNICIPAL\nESTUDI DE CLASSIFICACIÓ PROFESSIONAL I ESTRUCTURACIÓ DELS LLOCS DE TREBALL DEL PERSONAL DE L’INSTITUT D’ASTROFÍSICA DE CANÀRIES (IAC)\nEstudi organitzatiu, valoració de llocs de treball i elaboració de la relació de llocs de treball\nProjecte de millora dels processos de suport a l’Ajuntament de l’Hospitalet de Llobregat\nQUADRE DE COMANDAMENT PEL SEGUIMENT I AVALUACIÓ DEL PLA DIRECTOR DE POLÍGONS D’ACTIVITAT ECONÒMICA DE RUBÍ\nAssistència al desenvolupament dels cercles de comparació intermunicipal de diferents serveis municipals, en diverses edicions\nPrestació de serveis d’assessorament i avaluació del programa CooperantsCaixa de la Obra Social “la Caixa”\nAnàlisi de la situació organitzativa i pressupostària de l’Escola Superior de Música de Catalunya (ESMUC)


Imant resina bessons cotxet. Disponibles nens/es - Eventus\nPàgina inicial/Bateig/Regals per a convidats/Detalls de bateig útils/Imant resina bessons cotxet. Disponibles nens/es\nImant resina bessons cotxet. Disponibles nens/es\nquantitat de Imant resina bessons cotxet. Disponibles nens/es\nSKU: ref-ca-1563 Categoria: Detalls de bateig útils\nImant resina bessons cotxet en caixa amb peladilles. També disponible en 2 nenes o 2 nens


Comprar domini .AG a Catalunya | Dominis lliures\nCercar dominis .ag\nDisponibilitat i preu de dominis .ag\nMitjançant aquesta utilitat podràs comparar el preu dels dominis d'internet .ag de i comprovar si nom de domini web que necessites es trova lliure o ja ha estat registrat prèviament per una altra persona, entitat o empresa. Si desafortunadament el domini ja ha estat registrat podràs realitzar un whois per conèixer les seves dades de registre, o també el podràs visitar directament per comprovar si està en línia.\n2.- En principi, si es tracta d'un lloc web d'empresa, hauries de comprovar si el nom de la marca està lliure. Per exemple, si vens rentadores MarcaX, sempre serà millor comprar el domini MarcaX.ag en lloc rentadoresbones.ag. Si no és possible, hauries de buscar un nom de domini que tingui implícita la paraula que millor representi l'activitat del teu lloc. En aquest cas, podríem triar rentadoresMarcaX.ag\n3.- És essencial que el nom de domini sigui fàcil de recordar. Per això, procura utilitzar un nom de domini curt, amb paraules bensonants i que contingui alguna keyword (paraula clau) rellevant. Però evita sempre donar-li caràcter d'eslògan, ja que els dominis tipus lamillorwebderentadores.ag, encara que sembli el contrari, avui ofereixen poca credibilitat i transparència de cara a l'usuari. Evita també l'ús del guió (-), pot donar lloc a confusió a l'hora de transmetre'l verbalment.


Preu: 55.000 52.000 €\nResum: Casa típica de poble reformada recentment a la població agrícola de Cervià de les Garrigues, amb 141 m2 construïts i hort de 292 m2 a la part de darrere. Tres habitacions, moblada parcialment.\nDarrera actualització: Ref. MR-1117\nResum: Gran casa de 567 m2 a la tranquil·la població agrícola d’Argençola, entre camps, a 10 minuts de l’autovia A-2 i a 20 d’Igualada, distribuïda en dos habitatges independents. Deu dormitoris en total, calefacció, garatge, vistes esplèndides.\nDarrera actualització: Ref. MR-1213\n72 anuncis obtinguts. Es mostren del 9 al 16


Acta de la reunió de l'Assemblea General de la Junta de Compensació del Pla Parcial "Can Lloses-Can Marcer" de Sant pere de Ribes celebrada el 29 d'abril de 2001\nEssent les 11:35 hores de dia 29 d'abril de 2001, s'inicia la reunió en 2ª Convocatoria, de l'Assemblea General de la Junta de Compensació de Pla Parcial "Can Lloses-Can Marcer" de Sant Pere de Ribes, presidida pel Sr. Antoni Liza Bastida, amb el següent ordre del dia:\n1. Informació general relativa al procés de constitució de la Junta i al procés pendent fins la realització de l'obra urbanitzadora Exposició del mecanisme de devolució dels poders notarials atorgats per proveir el procés constitutiu de l'entitat.\n2. Elecció dels membres del Consell Rector\n4. Lectura i aprovació, si s'escau, de l'Acta de l'Assemblea\nPren la paraula, el President, el Sr. Liza, tot anunciant que no es tornarà a presentar al Consell Rector de la Junta, i que s'ha elaborat una candidatura unitària a aquest òrgan amb l'associació de parcel·listes.\nEl Sr. Liza, recorda a tots els assistents el procés que s'ha de seguir per a constituir la Junta de Compensació, des l'elaboració del Pla Parcial. També indica que procedirà durant aquesta reunió i mentre produeixi la votació, a la devolució dels poders atorgats al seu favor.\nLa Sra. Mercé Viges en qualitat de tresorera de la Junta, procedeix a la lectura de l'estat econòmic de la Junta en l'actualitat, sens perjudici que aquest estat de comptes sigui revisat pel Consell Rector que es nomeni en aquesta Assemblea. S'haurien de regularitzar les bestretes efectuades per membres de l'Associació amb els actuals de la Junta de Compensació.\nS'obre un torn de paraula en què es plantegen diverses qüestions (p.e. si els comptes presentats són de l'Associació o de la Junta; situació jurídica de les parcel·les situades fora de l'àmbit del Pla Parcial, pressupost d'una eventual auditoria de l'entitat) que són respostes per la taula.\n2.- Elecció dels membres del Consell.\nS'obre aquest punt de l'ordre del dia i es llegeixen els noms dels integrants de l'única candidatura que es presenta, que són els següents:\nPresident: Ramon M. Ferré Serra\nVice-president: Jordi Batalla Busquets\nSecretari: J. Fèlix Velasco Martínez\nAdministrador: David Páez Sánchez\nTresorer: Roberto Ferruz Camacho\nVocal: Jesús Cerco Caco\nEl seté membre és el representant de l'Ajuntament de Sant Pere de Ribes.\nEs proposen com a eventuials substituts els Srs. Wodlustiano Mateo Martínez i el Sr. Salvador Morales Llinares.\nEl Sr. Velasco exposa les bases de l'acord de presentació de la candidatura unitària, que són les següents:\n- El càrrec de President tingui una durada de dos anys, i el de Vice-president de dos anys més.\n- Els càrrecs no seran remunerats.\n- Es farà una auditoria de l'entitat a partir d'ara i els actes d'adjudicació d'obra els efectuarà l'Assemblea General.\n- Es reclamarà a l'Ajuntament la millora del vial de conexió entre els dos nuclis de la urbanització.\n- Es renovaran tres càrrecs cada dos anys. A partir de la renovació es farà cada quatre anys. Mentrestant, quan es celebri una reunió a l'Assemblea General, els càrrecs vacants seran coberts per membres del Consell Rector.\nS'inicia el procés de votació.\nTancat temps de votació i donat que no es disposa d'un cens complet, es decideix pels membres de la mesa fer l'escrutini només des del punt de vista quantitatiu, encarregant-se la nova Junta de portar a terme la comptabilització per coeficient de totes les persones que han exercit el seu dret de vot, i tot alló en compliment de les bases i estatuts que regulen la Junta de Compensació.\nPortat a terme la votació segons paperetes prèviament confeccionades, la mesa electoral llegeix en veu alta el resultat final, que és el següent:\n-VOTS EMESOS A FAVOR DE L'ÚNICA CANDIDATURA PRESENTADA: 310 VOTS.\n- VOTS EN CONTRA: 0\n- VOTS EN BLANC: 0\n4.- Lectura i aprovació, si s'escau, de l'Acta de l'Assemblea.\nLlegida davant de tots els assistents l'acta d'Assemblea per la seva posterior aprovació, el Sr. Liza demana que s'inclogui a l'acta el fet que durant l'Assemblea ha demanat a aquelles persones que l'han difamat públicament sortissin en aquell moment per mantenir les acusacions, o en cas contrari, demanessin públicament disculpes i que no ha sortit ningú.\nTornada a llegir l'acta incloent l'afegitó sol·licitat pel Sr. Liza, aquesta resta aprovada per unanimitat dels assistents amb el compromís per part del Consell Rector d'incorporar a l'acta la identificació dels votants amb inclusió del seu percentatge de participació en funció de la superfície de la seva propietat.\nA les 14:40 hores, al lloc i a data "ad supra" es procedeix a aixecar la reunió.\nSr. Antoni Liza Bastida Sr. Ramon M. Ferré Serra\nSra. Mercé Vier Robira Sr. José F. Velasco Martínez


Categoria: Parvulari\t/\nCastanyada al Parvulari: Organitzada per la Comissió de Parvulari, aquesta festa pretén fer difusió de les tradicions culturals catalanes de l’inici de la tardo mitjançant la representació teatral, activitats al voltant de les castanyes i finalitzant oferint un berenar a tots els nens, nenes i prefessors del parvulari.\nEntrega Regals de Nadal per les classes del Parvulari. (P3-P4-P5). Per les festes de Nadal, l'AMPA fa entrega a cada classe regals per que el nostres fills puguin disfrutar d'ells durant les activitats formatives.\nFesta dels Avis al Parvulari. A moltes famílies els avis tenen un rol molt important en el dia a dia de l’escolarització dels nens, és per això que l’AMPA organitza i prepara tota la logística per oferir un dia especial a tots els avis del nostres alumnes més petits. Cada curs fa una petita funció o representació i desprès sel's convida a un berenar amb els seus nets.\nGraduació de P5 i de la Festa de fi de curs al Parvulari. (organització, muntatge, logística, bandes, orles, obsequis pels nens, DVD´s, berenar i grup d'animació). Acabar P5 significa el final de una etapa, deixar el parvulari per passar al “col·le dels grans”. Es per això que la comissió de parvulari juntament amb les mestres organitza la cerimònia de graduació a on tots els alumnes, un a un, són cridats a rebre els seu diploma. La cerimònia finalitza amb una festa de fi de curs per tot el parvulari.


Haptic PIVOT: Un comandament per tocar la realitat virtual\nL’arribada de les ulleres a la realitat virtual va revolucionar el sector permetent que estigués al abast de tots. El mercat ens ofereix una gran gamma de dispositius que creen entorns virtuals, donant a l’usuari la sensació d’estar immers en ells. Però la realitat virtual ofereix cada vegada més oportunitats, no sols ens hem que conformar amb poder veure-la, avui en dia ja és possible tocar-la.\nEl passat 20 d’octubre, al ACM Symposium on User Interface Software and Technology (UIST), Microsoft va presentar PIVOT.\nPots veure el vídeo en el següent enllaç: www.youtu.be/kj3RdeJUJos\nHaptic Pivot és un dispositiu hàptic de canell que processa objectes virtuals a la mà de l’usuari. Pivot permet simular forces, permetent-nos tenir sensacions como el pes, impacte o volums d’objectes a la palma de la nostra mà.\nEl dispositiu compta amb un mànec hàptic unit mitjançant una frontissa radi-cubital que permet moure el canell de costat a costat fins a 60 graus. Aquesta articulació motoritzada serveix tant d’actuador com de sensor de l’articulació, simulant les accions d’atrapar o llançar un objecte.\nEn una esfera al final del mànec es disposen una sèrie de sensors tàctils capacitius amb els que el dispositiu detecta quan toquem, apretem o deixem anar l’objecte virtual, a més d’un gatell de control per a altres interaccions. Tot això es subjecta al canell de l’usuari amb una corretja, permetent mitjançant un simple moviment apropar o allunyar el mànec, quedant aquestes accions registrades gràcies a l’acceleròmetre situat dins de l’esfera.\nEl dispositiu es troba en ple desenvolupament i encara no és segur que arribi a ser un producte comercial. El que sí és segur és la seva infinitat d’usos, tant en el món dels vídeojocs com en el sanitari o l’industrial. Podria ser una idea inspiradora per a altres fabricants de recursos virtuals que vulguin fer més real aquest escenari virtual.\nVam visitar la UVA


Llum verda de justícia per a la línia SNCF Perpinyà-Vilafranca - La Clau\nLlum verda de justícia per a la línia SNCF Perpinyà-Vilafranca\nDilluns, 21 d'octubre de 2019. 18:55h\nEstació de Vilafranca de Conflent © Minuellou / CC BY-SA 3.0\nDesprés de la tragèdia ocorreguda a Millars el 2017, la línia ferroviària Perpinyà-Vilafranca de Conflent està a punt de tornar a funcionar. La justícia s’ha pronunciat en aquest sentit aqueix dilluns 21 d’octubre.\nDesprés que aparegués al juliol un rumor de tancament permanent, i després una imminent reobertura, el 18 de setembre, la línia de tren entre Perpinyà i Vilafranca de Conflent tornarà realment a funcionar aviat. Aquest dilluns 21 d’octubre, el jutjat de Marsella, encarregat del cas, ho ha acordat. L'explotació d'aqueix eix que uneix les comarques de Rosselló i Conflent hauria de ser efectiva abans de finals d'any. Aquesta devolució del tràfic de trens és funció de l’acord i de les decisions entre la SNCF, únic operador d’aquesta línia àmpliament deficitària, i la Direcció de carreteres de Catalunya del Nord.\nLa tragèdia de Millars ha concientitzat l'opinió\nEl retorn al servei de la línia Perpinyà-Villefranca segueix un tancament arran de la tragèdia del 14 de desembre de 2017. En aquella data, sis escolars havien perdut la vida a Millars en el xoc entre un tren regional Express ( TER) i un autobús escolar. La decisió judicial intervé 22 mesos després d’aquesta tragèdia, que ha tingut com a virtud conscienciar sobre la subsistència dels passos de nivell a l’estat francès, especialment a Catalunya del Nord, on aqueixos dispositius arcaics són presents a Perpinyà, Salses i Rivesaltes.


Més i millor! Balanç del 2017 - Catalans Lliures\nMés i millor! Balanç del 2017\nS’acaba el desembre i és temps de fer balanç del primer any complet de vida del Col·lectiu Catalans Lliures. Durant el 2017, hem aconseguit reunir 65 socis, 700 signants i més de 5000 seguidors de 15 països del món. Hem publicat una trentena d’articles i informes, protagonitzat una cinquantena d’aparicions i entrevistes a premsa i mitjans de comunicació i organitzat un gran nombre de debats, taules rodones, sopars i conferències. En definitiva, el think tank ha superat amb escreix les expectatives i objectius definits, tot gràcies a la incansable feina d’un magnífic equip humà.\nPodem afirmar que hem acomplert el nostre objectiu de consolidar-nos com un pol de pensament independent a Catalunya, treballant sobre tres pilar fonamentals: la generació de coneixement i debat a partir de l’evidència i les bones pràctiques internacionals, la divulgació de les idees de la llibertat i la influència en les institucions del nostre país. Hem situat sobre la taula qüestions com la regulació de la llar compartida i les VTCs, l’atracció de talent tecnològic o la reforma tributària. Fora de l`àmbit estrictament econòmic, hem donat veu a propostes innovadores en l’àmbit de la conciliació laboral femenina, la relació entre Catalunya i la comunitat europea, la llibertat migratòria o la despenalització del cànnabis. També hem apostat per l’activisme ideològic de llarg abast amb les campanyes del Dia de l’Alliberament Fiscal i Liberals Pel Sí.\nUna gran fita d’aquest 2017 ha estat iniciar el Cicle En Llibertat, que l’any vinent continuarà amb sessions de gran interès sobre educació, globalització o fiscalitat i ponents de renom internacional com Johan Norberg i Chandran Kukathas, que visitaran Barcelona el 24 de gener i 1 de febrer respectivament. Per altra banda, estem molt orgullosos d’haver engegat col·laboracions amb institucions liberals de referència com l’Adam Smith Institute o la Friedrich Naumann Stiftung, que ens mostren tot allò al qual volem aspirar en els propers anys.\nUs podem avançar que l’any 2018 suposarà un salt qualitatiu pel que fa a l’activitat del Col·lectiu. Des del punt de vista acadèmic iniciarem col·laboracions rellevants en àmbits com la transferència tecnològica i el model institucional. En el terreny de la divulgació, encetarem un potent projecte audiovisual diferent al que ha existit fins ara al nostre entorn i reforçarem la nostra participació als mitjans de comunicació. Finalment, en l’àrea institucional, iniciarem canals de contacte que permetran un major impacte de les idees liberals a l’escena pública. Molt aviat tindreu novetats!\nSom molt conscients que la nostra força i dinamisme són fruït de la vitalitat dels socis que la conformen. Per això et convidem a participar activament fent aportacions a les nostres campanyes i projectes i participant a les nostres jornades, sopars bimestrals, debats… Junts, ens proposem seguir creixent amb la mateixa força, buscant noves aliances i eixamplant la nostra capacitat d’impacte social. I per fer-ho comptem amb el vostre suport material i moral. Perquè és essencial una societat civil dinàmica i activa per millorar les institucions i polítiques del nostre país.\nFeliç any nou… i a seguir gaudint i treballant junts per una societat oberta i pròspera de ciutadans lliures!


Buidat De Pisos ▶ ✔ Buidem el seu pis en 24 Hores\nQuant costa buidar un habitatge a Sabadell\nDesallotjament de pisos a Sabadell i limítrofs. Recollida de mobles, serveis de neteja i pintura.\nQuin tipus de serveis ofereix la nostra empresa de buidatge de cases a Sabadell?\nServeis de asèpsia i desinfecció Sabadell\nQuè recollim o retirem durant el servei de buidatge de pisos?\nRetirada de enderrocs\nPer obra o reforma\nBuidem pisos, cases, trasters i locals a Sabadell\nBuidatge pisos Montmeló\nBuidatge pisos Premià de Mar\nBuidatge pisos Castelldefels\nBuidatge pisos Cabrils\nSom conscients de el impacte mig-ambiental que provoca la deixalla de grans quantitats de mobles, andròmines, electrodomèstics i residus. Per aquesta raó, contribuïm a la protecció del nostre hàbitat amb la nostra activitat i ens adaptem cent per cent a la teva situació i, si fos precís, desmuntem els mobles en el mateix domicili i els traslladem al punt de recollida.\nEn el cas de materials reciclables seran dipositats en abocadors autoritzats per al seu adequat reciclatge i reutilització. Els restes especials com els restes poden ser difícils de transportar i inclusivament perillosos de manejar, per aquesta raó ens ocupem d’ells amb la màxima professionalitat i els dipositem en el Punt Verd establert per el Municipi de la zona.\nNormalment els domicilis o ben locals buidats no queden en un estat immillorable, en moure desplaçar mobles i diferents objectes, aquests poden deixar restes de brutícia i pols. Per això, si d’aquesta manera ho requerissis, netegem l’àrea afectada.\nEn totes i cadascuna aquestes possibilitats, el buidatge pot ser un servei gratis sempre que es compleixi una condició: que el valor dels mobles i electrodomèstics compensin el servei. Al llarg de la vista anterior et farem saber de ser possible, llavors es procedirà a la retirada en menys de vint-i-quatre hores de mobles.\nPossiblement al llarg de la recollida i retirada de mobles i andròmines la zona queda amb un aspecte descurat, aquesta situació és totalment normal. Després del nostre treball el habitatge o ben local han de quedar en perfectes condicions, per aquesta raó comptem amb servei de neteja de qualitat, veloç i efectiu.\nEns emmotllem a les dates i condicions pactades per a facilitar-te la reincorporació immediata.\nNeteja de tot gènere d’immobles i situacions:\nEn casos especials de residencies en les que hagi habitat una persona amb Síndrome de Diògenes o cases contaminades per microorganismes perjudicials és precisa una higienització total ja abans de la reincorporació de familiars o inquilins. Efectuem una neteja singular intensiva, amb la màxima discreció i un tracte professional i de qualitat.\nAquests habitatges amb extrema brutícia poden estar infectades per milers i milers de virus i bacteris bastant difícils de eliminar. Per a aquests casos no n’hi ha prou amb netejar l’àrea, és necessària una completa desinfecció i descontaminació. En aquests casos, el més convenient és usar l’ozó per a sanejar la zona perjudicada.\nElectrodomèstics inservibles, petits o de gran grandària com a rentadores i neveres. Trasllat d’aparells electrònics per al seu reciclatge en els Punts Verds de l’àrea del residencia, oficina o local.\nRecollim residus en bosses per al seu trasllat al Punt Verd de la seva zona. En cas que aquests no estiguin embutxacats, recollim i separem els objectes de valor. Neteja de la zona i desinfecció completa del domicili o ben local.\nMobles antics o bé en mal estat, en el cas de mobles grans, els desmuntem per a facilitar el reciclatge. Si aquests objectes compensen el valor del buidatge, aquest serà completament gratuït.\nEn casos de desastres com a inundacions, incendis o esfondrament, el residencia o ben local pot trobar-se en molt mal estat. Retirar els enderrocs resultants pot resultar perillós per a qualsevol persona no qualificada per a la tasca. Retirem restes per a traslladar-los al punt de tractament corresponent.\nRetirada de morralla en trasters, garatges o ben locals; tant per a particulars com per a empreses. Traslladem la ferralla garantint el reciclatge i reutilització d’aquesta.\nRoba vella, grans catifes, moquetes, cortines i roba de llit. En el cas de la roba que no es empra, la dipositem en el punt pertinent per a la seva reutilització o en associacions benèfiques que puguin donar-les als més necessitats.\nLes circumstàncies en les quals pots precisar un buidatge poden ser diferents i, en la majoria dels casos, es precisa de personal qualificat per a efectuar-ho. Triar vaciadodepisosbarcelona.net significa posar-se en mans de una companyia professional, amb solucions ràpides i eficients i uns valors orientats a la conservació del nostre medi ambient.\nEls casos en els quals pots especificar dels nostres serveis de buidatge poden ser:\nLes persones que sofreixen Síndrome de Diògenes s’identifiquen per la falta de higiene tant personal com en el residencia en la que resideixen; tendeixen a acumular compulsivament tot gènere de desfets que poden anar des d’escombraries a simples materials sense cap utilitat. A causa d’aquesta acumulació es generen molta brutícia i bacteris, que poden afectar tant la persona que ho pateix com al seu residencia.\nSeleccionem aquells articles que desitgin preservar-se.\nSi es requereix, realitzem petites reparacions o bé pintura per a rehabilitar el habitatge per a ús o bé lloguer.\nTots aquests serveis poden complementar-se amb el servei de recollida i retirada de mobles o ben desfets a domicili. Per a qualsevol informació addicional o pressupost, no dubtis a posar-te en contacte amb nosaltres.\nBuidatge de locals i habitatges particulars deshabilitades arran de un desnonament. Rehabilitació del residencia desnonada amb neteja i pintura de forma veloç i eficaç, a fi que puguis reincorporar-te a l’espai en qüestió de dies.\nEn aquells casos en el qual un antic inquilí ha deixat en el habitatge de lloguer andròmines o mobles que no precises, buidem per complet la cases d’aquests útils, amb opció a netejar la zona.\nSi els objectes compensen el buidatge, aquest ésser efectuarà completament gratis.\nEn el cas de trasllat de local, buidem i traslladem els mobles i aparells electrònics que es vulguin emportar al nou local. El moblatge que es trobi en mal estat es traslladarà al punt de tractament pertinent a la zona del local.\nProbablement abans de efectuar una obra o bé reforma, requereixis traslladar el moblatge de la teva llar. Per aquesta raó, recollim mobles i pertinences diverses per a dipositar-les en un traster o on millor convingui. Una vegada acabats els treballs d’obres, els dipositem en el teu habitatge.\nSi per contra, el teu habitatge ja ha estat reformada i necessites buidar-ho per a poder endreçar tota la brutícia resultant de l’obra, ens encarreguem de buidar-ho sense que hagis de preocupar-te personalment per ells.\nEn qualsevol cas, aquests serveis es poden complementar amb la neteja del residencia.\nEn la nostra empresa de buidatge de pisos Sabadell som sent conscients de el efecte de la pol·lució en el nostre ecosistema. Per tal raó, treballem tenint sempre i en tot moment present la rellevància de la preservació del medi ambient i del nostre ambienti.\nBrollem com a companyia de buidatge de pisos amb un clar propòsit: reciclar tots aquells restes, restes i restes recollides en els buidatges de pisos que efectuem a Sabadell.\nD’aquesta manera, contribuïm a la reducció de la pol·lució i a minimitzar l’impacte d’aquesta en la biosfera. Despreocupa’t per haver de efectuar les tasques de rebutjar mobles o bé andròmines que ja no necessites, nosaltres ens encarreguem de tot i buidem pisos, trasters, locals comercials, naus i garatges.\nSi estàs pensant en totes aquelles andròmines que ja no empres o en aquells mobles vells i on pots deixar-los, et ajudem a agilitar el procés de buidatge i recollida pensant en la teva màxima comoditat.\nServei immediat, econòmic i professional incloent en els casos necessaris el nostre serveis de neteja i desinfecció de la zona. Davant qualsevol dubte no dubtis a assistir a nosaltres! Demana el teu pressupost sense compromís, estarem encantats d’atendre’t.\nRecollida de mobiliari i estris les vint-i-quatre hores. Treballem els tres-cents seixanta-cinc dies de l’any incloent els festius, oferint un servei professional i un tracte genial als nostres clients. Et garantim un resultat eficaç, net i veloç, sempre i en tota circumstància cuidant els detalls per a la teva total calma.\nBuidatges urgents, desallotjament, desnonament, mudança o bé rehabilitació.\nTrasllat de mobles i altres estris després del buidatge\nPreus de buidatge de pisos a El Prat de Llobregat Desallotjament de pisos a El Prat de Llobregat i voltants ...\nQuant costa buidar un habitatge a Montmeló Desallotjament de pisos a Montmeló i limítrofs. Retirada de mobles, serveis de neteja ...\nBuidat de pisos a Premià de Mar Buidat de pisos a Premià de Mar i limítrofs. Recollida de mobles, serveis ...\nBuidat de pisos a Castelldefels Desallotjament de pisos a Castelldefels i voltants. Recollida de mobles, serveis de neteja i pintura ...\nPreus de buidatge de pisos a Cabrils Buidat de pisos a Cabrils i voltants. Recollida de mobles, serveis de neteja ...\nCategorías Barcelona, Buidar Pisos, Catalunya Navegación de entradas


Incident 7 de febrer - Institut Joaquim Rubió i Ors\nNotícies · 07. febrero 2019\nIncident 7 de febrer\nEns adrecem a vostès per informar-los dels fets que han succeït aquest matí al Centre.\nA una aula de 4t d’ESO, s’ha produït un desprendiment d’una part del sostre. Això ha passat a les 8:10h del matí amb l’alumnat i el professor a l’aula.\nImmediatament s’han activat els protocols previstos i el personal responsable d’obres del Departament d’Educació (cap d’obres i arquitecta) s’ha personat en el Centre, així com també l’inspector i la Directora adjunta dels Serveis Territorials.\nS’ha comunicat l’incident a l’Ajuntament i la Regidora d’Educació ha comparegut per interessar-se pel fets.\nTambé hi han intervingut els bombers, la guàrdia urbana i el servei del 112. S’ha verificat que no s’han produït danys personals i juntament amb la cap d’obres i l’arquitecta del Departament s’ha fet la inspecció ocular de l’edifici per valorar-ne la segurat de les estructures. S’ha confirmat que no hi ha perill estructural.\nL’aula on s’ha produït el desprendiment i la part de l’edifici annex romandran tancades fins que estiguin enllestides les actuacions necessàries per garantir la máxima seguretat.\nMentre duri la intervenció, l’escola Amat Verdú cedeix dues aules que ocuparà l’alumnat de 2n de batxillerat.\nEsperem que aquesta descripció dels fets els tranquilitzi atès que tots els estaments implicats estem treballlant per solucionar el problema i per garantir la seguretat de tota la comunitat educativa.\nL’activitat del Centre continua amb la normalitat habitual.\nPer qualsevol aclariment poden adreçar-se a l’institut.\nAntònia González García\nDirectora Ins. J. Rubió i Ors


Participació en la XXXII Mostra de Teatre del Montsià. - Institut Sòl-de-riu (Alcanar)\nEt trobes aquí: Inici > Participació en la XXXII Mostra de Teatre del Montsià.\nSeguidament, la presidenta del Consell Comarcal del Montsià, entitat que ha donat suport econònim a la Roda de Teatre, M. Carme Navarro Balada, ens ha dirigit unes paraules d’agraïment a l’Ajuntament d’Amposta per la cessió de l’Auditori, al professorat per la seua implicació i a l’alumnat pel seu treball i entusiasme. Ha destacat que en el teatre intervenen diferents disciplines i que fa desevolupar valors, sobretot, els del treball en equip i la col·laboració. I ens ha donat la benvinguda.\nL’Institut de Tecnificació Esportiva d’Amposta, ens ha presentat el seu muntatge Retalls Shakespeare, Llull i Cervantes, dirigits per Bienve Borràs. Un muntatge que ens ha servit, amb molt d’encert, un tast de textos dels tres grans autors de la literatura universal. Quan Bienve ha introduït l’obra, ha explicat l’alt grau de compromís i entrega que significa el teatre, ja que és el cos el principal instrument, i la veu, per a transmetre un missatge artístic.\nDesprés de l’actuació dels companys i companyes de l’Institut d’Amposta, ha vingut, el sempre divertit i amic Moniato, que ens ha entretingut durant més de mitja hora amb bufes, equilibrisme, màgia i bon humor. La nostra actuació ha estat molt tranquil·la, les paraules han estat ben dites, s’entenien, i podíem entreveure l’emoció que ens comunicaven i la intensitat de les paraules de Shakespeare i el valor de la traducció del nostre admirat i estimat poeta Gerard Vergés (1931-2014).\nPer acabar, alumnat de l’Escola Miquel Granell, d’Amposta, dirigits per Mercè Martí, han interpretat l’obra Els cavallers de colors. Ho han fet molt bé i ens han agradat molt. Després hem jugat en una pista esportiva que hi ha al costat de l’Auditori. Més tard, hem dinat al parc dels Xiribecs. Hem passat una bona estona per allí, conversant i jugant. En resum, una jornada molt bonica i divertida. El curs vinent, si tot va bé, repetirem.\nPer visualitzar els vídeos de les intervencions visiteu la crònica de la jornada al blog del teatre.\nTomàs Camacho Molina – Cap de Departament de Llengües.


Actualitzada 14/06/2018 a les 17:54\nParlava la setmana passada de com l’any 1968 Lleida va avançar-se artísticament a Barcelona per primera vegada al segle XX, i que hi va haver una segona oportunitat l’any 1971. Em referia a la Mostra de Poesia Concreta, que va tenir lloc del 23 de gener al 7 de febrer. Aquesta setmana ens acaba de deixar un dels protagonistes d’aquella exposició, el crític d’art Francesc Vicens i Giralt, que signava el catàleg i va venir a Lleida el dia de la inauguració per donar una conferència a la Cambra de Comerç sobre el tema. Patrocinada per la Petite Galerie i l’Esbart Màrius Torres del Sícoris Club, es presentà a Lleida la Mostra de Poesia Concreta de la Petite Galerie. L’exposició aplegava unes pàgines impresses i originals del llibre Poemes humans i Birth of a ballet, de Josep Iglésias del Marquet; els Diagrames de consum, Cantata a un silenci, pàgines del llibre 5+1 lais concrets d’homenatge a Antoni Tàpies, i Poemes de la incomunicació de Guillem Viladot, i Poema de l’alliberament, Societat de consum i pàgines del llibre Poemes per a una oda de 1970 de Joan Brossa. S’edità un catàleg amb un text de Francesc Vicens, signat a Milà, el dia 4 de gener de 1971, que vull reproduir com homenatge a la seva persona:\n“Heus aquí, amb tota la seva simplicitat, un fet i una data que els comentaristes de l’esdevenidor qualificaran d’històrics: a Lleida, el dia 23 de gener de 1971 hi va tenir lloc la inauguració de la primera exposició de poesia concreta del país.\nLes recerques de la moderna teoria de la informació i dels estudis de psicologia de la percepció han comprovat que l’ús repetit de tot signe esmussa el seu valor, redueix la quantitat d’informació que era capaç de contenir. La poesia concreta o visual –en tractar la paraula com un objecte i situar-la en un nou camp de forces suscitades per l’aïllament, per la posició o per imprevistes relacions de contigüitat– aconsegueix de conferir-li una nova càrrega semàntica. És així com la poesia ha iniciat l’evolució que també han fet la plàstica (des de Kandinsky) i la música (des d’Anton Webern). Com en aquestes arts, es tracta de comunicar directament valors poètics i no signes (imatges o paraules) que evoquen determinats fets. Els precedents de l’actual poesia concreta són ja antics i probablement podríem cercar-los en els cal·ligrames d’Apollinaire i en les aportacions, tan personals, de Marinetti i de Joyce. Aquí, Joan Brossa, Josep Iglésias del Marquet i Guillem Viladot exploren aquests nous camins apassionats, que van des de les possibilitats fonètiques i mecàniques de l’idioma fins als recursos de la tipografia i els objectes-collages que cerquen més senzillesa i contundència. Tots els qui contemplem llurs obres ens trobem directament implicats en la nova aventura.” Francesc Vicens i Giralt s’havia compromès a l’estètica informalista d’ençà del seu exili parisenc, i va publicar l’any 1960 Prolégomènes à une esthétique autre de Michel Tapié, en què defensava l’equiparació de Tàpies, Tharrats o Cuixart amb els grans pintors europeus i americans de l’expressionisme abstracte. Ben a prop de Joan Miró, va dur personalment el pintor a la Tancada d’Intel·lectuals a Montserrat de 1970, que va significar un altaveu internacional per a la cultura catalana. Entre 1974 i 1981 va ser director de la Fundació Joan Miró de Barcelona, càrrec que va deixar per lliurar-se a la política activa al Parlament de Catalunya, el Congrés dels Diputats, i l’ajuntament de Barcelona, on va fer tasques de regidor de Cultura.Home savi i vinculat al redreçament cultural de l’avantguarda catalana, va ser a Lleida en una de les fites més originals de la nostra modernitat, sempre al costat del seu amic, el poeta Joan Brossa.


les idees no viuen sense organització: Entrevista a EL NACIONAL: “Les dones d’aquest país són les més estressades d’Europa”\nEntrevista a EL NACIONAL: “Les dones d’aquest país són les més estressades d’Europa”\nFabian Mohedano i Morales (Barcelona, 1975) va ser el número 33 de la llista de Junts pel Sí a Barcelona. El 27S es va quedar a les portes de ser diputat al Parlament però, després que Artur Mas fes un pas al costat, va entrar a substituir-lo. Va fundar el moviment Avancem, que va néixer de l’entorn del PSC. És l’impulsor de la Reforma Horària i qui ha aconseguit que els plens i les comissions s’avancin una hora a la Cambra catalana. Però un dia va arribar tard a una compareixença per un dinar de feina i se li van tirar tots a sobre. Li van dir: “Tu ets el que ens fas venir a les 15 h i véns tard?”.\nPer què va decidir impulsar la Reforma?\nLa meva preocupació és la democràcia. En altres països, la franja de tarda per fer activitat cívica comunitària és molt més àmplia i hi participen un de cada dos, mentre que al nostre és molt estreta i participem dos de cada deu. Si volem fer activitat cívica hem de renunciar a moltes coses perquè la feina no ens ho permet. I això baixa els nivells de participació. Els horaris, en bona part, afebleixen la democràcia.\nHo agafa des del vessant polític i no de conciliació.\nLa nostra iniciativa ha canviat una mica el relat. Durant els últims 20 o 25 anys s’ha parlat de la conciliació i nosaltres li hem donat la volta. Aquesta és una iniciativa en favor de la salut pública. Tenim persones que no dinen, que no sopen i que no dormen a l’hora que toca. Hem endarrerit el nostre ritme circadiari dues hores.\nI això afecta la salut?\nSí. Els primers sàpiens esmorzaven quan es llevaven, dinaven quan el sol estava a dalt de tot, sopaven quan es feia fosc i dormien quan era de nit. Això ho hem trencat i té unes conseqüències brutals sobre la salut. Ara som el país amb l’esperança de vida més alta d’Europa i la segona del món, però al mateix temps tenim un 15% d’obesitat infantil.\nEls horaris, en bona part, afebleixen la democràcia\nNo anar a l’hora perjudica els més petits?\nEls nostres avis van fer uns horaris anteriors i una vida alimentària més saludable però, en canvi, els nens actuals ja tenen el mateix percentatge d’obesitat infantil que els nord-americans. Tenim un problema a mig termini i és probable que deixem de ser un país que deixi de tenir l’esperança de vida més llarga d’Europa.\nCom ha modificat la història els nostres horaris?\nLa qüestió dels horaris té tres moments històrics per arribar al desgavell en què estem ara. Primer tenim un fus horari que no ens correspon, hauríem de tenir el britànic. Segon som un país presencialista que no avalua la gent per la feina que fa, sinó per les hores que es passa a la feina. Això fa què no tinguem uns horaris flexibles. A Holanda, la rigidesa és d’un 40% i els treballadors poden entrar i sortir perquè se’ls avalua per la feina que fan, però al nostre país la rigidesa és d’un 80%, la més alta d’Europa. Això comporta una baixa productivitat i, per això, no tenim teixit productiu competitiu.\nQuina incidència va tenir el franquisme en aquests canvis?\nEl tercer bloc és el del desarrollismo franquista, als anys 60. Les famílies, molt més nombroses que les actuals, estaven cuidades per la mare, i el pare, buscava un segon sou o fer hores extres a la fàbrica. Si era funcionari, feia un horari de jornada intensiva de 8 h a 15 h i, després, dinava i feia una segona feina. Per això es va deixar de dinar a la una. Arribaven a les 9 a casa, la mare esperava amb els fills que el pare arribés i passaven de sopar a les 8 h a fer-ho a les 9 h. Aquest desgavell ens porta a consolidar un horari que no només afecta les qüestions de salut, sinó també d’èxit escolar, d’equilibri demogràfic, de cohesió i de democràcia.\nAixò, amb feines com la nostra o sanitàries, en què no hi ha horaris, com se soluciona?\nHi ha feines que són de 24 hores. Rebem moltes demandes de persones que són infermers o periodistes que treballen en digital que tenen aquesta preocupació. Sí que pot arribar a afectar, perquè si compactem les hores de feina de 9 h a 17 h i tota l’activitat econòmica i de serveis es fa en aquest horari, podrem millorar. Aquesta oferta de 24 hores gairebé no té gaire sentit. Però qui faci de policia o metge haurà d’atendre les 24 hores.\nCom es compagina això amb la tendència de les botigues a obrir fins més tard?\nÉs paradoxal que en un moment de crisi en què hi ha menys vendes, el sector del comerç hagi ampliat horaris i, per tant, s’augmentin costos. No té sentit. Al final, tots comprem els mateixos pantalons, independentment de si està obert 24 hores. El sector del petit comerç, que són unes 300.000 persones a Catalunya, tenen dret a tenir vida privada i per això cal compactar els horaris. Si te’n vas fora, les botigues tanquen a les 19.30 h.\nTampoc cal que els barcelonins siguem turistes a la nostra pròpia ciutat\nI amb el turisme, que vol tenir a l’abast serveis a tota hora?\nAquesta és una altra qüestió, que són les ciutats obertes 24 hores. Som receptors de turisme i no podem donar l’esquena a aquesta oferta, però tampoc cal que els barcelonins siguem turistes a la nostra pròpia ciutat. Volem que la gent s’aixequi al matí i esmorzi perquè ara només ho fan tres de cada deu. Això no té per què ser un problema per obrir les ciutats 24 hores perquè algú de fora fa un horari endreçat dins d’aquesta bogeria.\nEl sector de la restauració hi està d’acord?\nEs treballa a torns. Es tracta que el ritme general dels ciutadans sigui aquest que proposem perquè és el més saludable, el de tota la vida. L’organització de la ciutat va per una altra via. Nosaltres parlem d’un doble ritme. El dels veïns i el del turisme. Els turistes quan venen aquí dinen a les 12 h i sopen a les 17 h. Som nosaltres els que aprofitem la franja per dinar a les 15 h i sopar a les 23 h.\nCom aconsegueixes, sense imposar-ho, que la gent dini a les 13 h?\nSi ho vam canviar una vegada, ho hem de poder canviar una altra. Abans dels anys 60 fèiem aquests horaris. Hem de fer molta pedagogia. A la gent li hem d’explicar que aquests horaris que hem instal·lat en els darrers anys, tenen unes conseqüències brutals per a la seva salut o per l’acompanyament de la gent gran. No som Corea del Nord i no podem dir a la gent: a partir d’ara es faran aquests horaris.\nTenim un exemple amb la llei del tabac, que l’agafem com a referent del què volem fer. Al principi, ningú es creia que es deixaria de fumar a les discoteques. Però després d’una dècada d’impulsar-la, la gent ja no fuma dins de casa ni al cotxe. Hem aconseguit un canvi d’hàbits a través d’una cadena de valors.\nQuin és el punt en comú amb la llei del tabac?\nHem d’explicar que determinats horaris maten, tocar alguns elements de llei per fer palanques d’acceleració i incentivar aquelles empreses i organitzacions que facin uns horaris més saludables. Ho farem des del Parlament amb una llei, amb un gran pacte de tots els actors i amb una gran campanya perquè els incrèduls i ignorants vegin que això és una necessitat per a tothom.\nTenen previst signar l’acord per a la Reforma Horària aquest any?\nJo sóc nou al Parlament i he de començar a entendre moltes coses. Ara estem dialogant amb la comissió d’Afers Institucionals per començar a articular el primer text per poder impulsar la llei. Ens posem mans a l’obra.\nQuins suports té?\nTots els grups hi estan d’acord i això és un gran avantatge. Se supera la idea de la ideologia perquè és un projecte integral per millorar els horaris de tot el país.\nLa globalització és una oportunitat per a la reforma horària\nDesprés que el Tribunal Constitucional suspengués l’any passat la llei catalana d’horaris comercials, es preveu aplicar-la al marge del procés o quan tiri endavant?\nTenim algunes dificultats. No tenim competències en matèria laboral, la llei catalana d’horaris comercials està suspesa, els horaris de la televisió no els podem regular exclusivament des d’aquí… No em queda cap dubte que si a Catalunya fem aquesta estratègia i es consolida, a Madrid també correran aires de canvi, perquè si ho enfoquem com a un element de salut de les persones, les organitzacions i la societat en general, caurà pel seu propi pes. La globalització és una oportunitat per a la reforma horària.\nDe vegades, es relacionen els horaris que fem amb el clima.\nNo té res a veure. És una qüestió del franquisme. I ara tenim l’oportunitat de corregir-lo i posar-nos en hora.\nLa mentalitat horària està molt assentada.\nUna persona que treballa a Brussel·les té més flexibilitat per entrar i sortir. Quan tu treballes, el comerç treballa, i quan tu descanses, ells també ho fan. Hem de trobar un equilibri entre una oferta 24 hores i unes persones que també tenen un dret de poder viure d’una manera digne i amb qualitat. Aquesta iniciativa també és un combat a favor de l’equitat. Es parla de dos grans eixos de distribució: el del poder i el de la renda. Nosaltres n’afegim un tercer: la redistribució del temps, que també és una font de riquesa i ara és un bé escàs.\nAl Parlament estan impulsant la Reforma Horària però a la Generalitat no. Com es concilia?\nFruit de la comissió d’estudi, una de les conclusions va ser que el Parlament havia de ser pilot amb els horaris. Al matí comencem a les 10 perquè hi ha gent que ve de fora, però la sessió de tarda, enlloc de començar a les 16.30 h, comença a les 15 h. Hi ha situacions en què t’han convocat per un dinar a les 14 h i una hora més tard has de ser al ple.\nHaurem de fer molta pedagogia, haurem de suprimir els dinars de feina o fer dinars executius de 45 minuts. Ens pensem que a les sis de la tarda ho podem resoldre tot però els estudis diuen que una persona rendeix més de 9 a 12 h del matí. Perquè els periodistes pugueu fer la vostra feina millor, hem d’intentar deixar de generar activitat política a partir de les set de la tarda. Hem d’avançar els premis Gaudí i Planeta i el futbol.\nA Palau, l’implementareu?\nJo confio molt en la consellera Munté, que aporta un aire femení i cal molt en aquesta reforma.\nQuè aportaria un toc femení?\nQuan parles de conciliació, tothom surt corrents i no va amb ells, però quan parles de salut pública i els dius que per molt que et cuidis i no tinguis colesterol, si dorms quatre hores t’agafarà un ictus, la cosa canvia. Si aconseguim també que les dones assumeixin quotes de responsabilitat també canviarien les coses.\nPerquè les dones d’aquest país són les més estressades d’Europa i les més medicades del món. I en bona part els horaris hi tenen molt a veure. Són les dones que més tard tenen els fills i només en tenen 1,16. Això té un cost brutal per la nostra societat perquè, al final, qui pagarà les pensions del futur si no tenim futurs treballadors?


Joan Ferran carrega contra els aspirants a succeir Montilla ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4087. Divendres, 20 de juliol de 2018 18:34 h\nPolítica Última actualització Dilluns, 21 de febrer de 2011 05:00 h\nConsidera que no n'hi ha prou en 'deixar-se fotografiar amb rostre seductor' · Assegura que potser caldrà 'jubilar generacions'\nJoan Ferran ha volgut frenar en sec les veus dins el PSC que, com bolets, s'estan postulant per succeïr José Montilla com a primer secretari del partit. El polèmic diputat i portaveu socialista ha deixat ben clar que ell no pretén ocupar el lloc de l'expresident Montilla, però assegura que la reconstrucció del PSC no s'aconseguirà 'improvisant' ni 'deixant-se fotografiar amb rostre seductor per satisfer la demanda dels afalagadors sense escrúpols', ni per satisfer la demanda 'mediàtica'. Ferran avisa a tots els que s'han postulat fins ara -l'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, l'alcalde de Terrassa, Pere Navarro, l'alcalde de Lleida, Àngel Ros, així com Joaquím Nadal, Montserrat Tura i també el sector obiolista- que abans d'anunciar la seva candidatura a la premsa haurien d'haver construït 'un discurs' que sigui 'una alternativa clarament d'esquerres als governs de dretes'.\ncandidats, Joan Ferran, primer secretari, PSC\nEn un article al seu blog que porta per títol 'Sobre els nous aspirants a primer secretari', Joan Ferran ha cridat les veus que es postulen per liderar el PSC a obrir un període per 'reflexionar, a fons, sobre els reptes que ens vénen a sobre', per tal de construir un 'projecte polític pensat, també, a llarg termini'.\nFerran assegura que caldrà 'confeccionar equips nous' i fins i tot 'jubilar generacions', ja que jutja imprescindible 'presentar la batalla de les idees i el combat ideològic -potser a contra corrent-enfront la moda neo liberal i el neopopulisme a la europea que ens contamina'. En aquest sentit, recomana als candidats a primer secretari que deixin de retratar-se i treballin en la 'construcció d'un relat, un discurs i una alternativa clarament d'esquerres als governs de dretes on es prioritzin les polítiques socials i els valors de la igualtat, la solidaritat i la justícia social'.\nEl sector de Raimon Obiols defensarà el seu tros dins el PSC 20.02.2011.\n21 de febrer de 2011, 11.29 h\nJoan Ferran, fot el camp d'una vegada, molts socialistes estem farts de les teves opinions fora de lloc i de la teva manda d'educació.\n21 de febrer de 2011, 08.58 h\nOK, Roderic... moltes gràcies per la puntualització. Veig que s'ha entés bé!!!\n21 de febrer de 2011, 08.34 h\nBernat Tallaferro, la dita no és exactament com dius: "La guineu, quan no les pot haver, diu que són verdes"\n21 de febrer de 2011, 08.08 h\nQuan no les pot haver, el llop diu que no estan madures.


La Casa Di Giulia A San Pietro Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Cardinal Agliardi 15, El Vaticà, Roma, Itàlia, 00165 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre La Casa Di Giulia A San Pietro\nBen situat a la els paisatges, la cultura, els interessos religiosos area de Roma ciutat, La Casa Di Giulia A San Pietro us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA La Casa Di Giulia A San Pietro, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix magatzem d'equipatge, ascensor, caixa forta, cuina compartida.\nL'ambient de La Casa Di Giulia A San Pietro es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, insonorització són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a La Casa Di Giulia A San Pietro.


La Unitat d’Igualtat del Marítim de València en 2020 duplica les atencions del’any anterior – RiberaTV\nLucia Beamud ha visitat hui estes dependències municipals que descentralitzen les polítiques d’Igualtat\nLa Unitat d’Igualtat del Marítim, espai municipal d’informació, orientació i assessorament amb perspectiva de gènere, ha prestat enguany (amb dades fins a l’11 de setembre) un total de 409 servicis, 187 més que l’any passat. D’estes atencions, 274 han sigut individualitzades, i dos d’elles han estat protagonitzades per hòmens. Pel que fa a les dones que han sigut ateses, 114 han patit de violència de gènere.\nLa regidora d’Igualtat i Polítiques de Gènere i LGTBI, Lucia Beamud, ha facilitat hui estes dades, i ha destacat que, “malgrat el confinament i l’impacte de la covid-19, este centre ha duplicat el nombre d’atencions a l’últim any”. D’esta manera, ha subratllat la “importància de descentralitzar les polítiques d’Igualtat” i ha defés que esta acció “permet que la Igualtat arribe a cada racó de la ciutat”.\nTras visitar este espai, ubicat al carrer de la Reina del Cabanyal, l’edil que s’ha acostat fins estes dependències acompanyada de la directora del Centre Espai Dones, Amparo Ramírez, ha recordat que “l’Ajuntament ha posat a disposició de la ciutadania esta oficina per informar de recursos existents: socials, jurídics, sanitaris, així com d’activitats desenvolupades per promoure la igualtat i combatre la violència de gènere”.\n“Es tracta- tal com ha explicat- d’un recurs molt important i consolidat, ja que a més de duplicar les atencions personals també ha augmentat considerablement les accions amb professionals i associacions i entitats del barri”. Concretament, el 2020 la Unitat d’Igualtat del Marítim ha atés 78 professional front als 29 atencions de 2019, i s’ha treballat amb les peticions de 57 associacions 26 més que l’any anterior.\n“És un centre que cada volta té més força al Marítim i és imprescindible per al teixit associatiu la ciutadania en general d’este districte, que s’està dinamitzant amb diferents tallers i activitats, com les que es preparen, amb la col·laboració d’entitats i col·lectius de la zona, per commemorar el 25 de novembre el Dia Internacional de l’Eliminació de la violència contra la Dona.\nLa Unitat d’Igualtat del Marítim de València en 2020 duplica les atencions del’any anterior added by Ribera Televisió on 19 octubre, 2020


Preinscripció a l’Escola Bressol Municipal – Vilassar Ràdio\nLa preinscripció a l’Escola Bressol Municipal per al curs 2019-2020 serà del 13 al 24 de maig. L’escola comptarà amb 107 places lliures de les 246 que té l’escola, ja que les restants són ocupades per infants que ja han estat escolaritzats aquest curs. L’oferta orientativa de les places vacants es distribuirà de la següent forma: 24 per a lactants, 54 per a infants d’1 a 2 anys i 29 per a infants de 2 a 3 anys. L’oferta final i distribució entre els dos edificis dependrà de la demanda que hi hagi.\nEn el moment de presentar la preinscripció, les famílies hauran d’escollir l’edifici (av. Montevideo, 217 o av. Eduard Ferrés, 168) on volen que vagi el seu fill/a. Les sol·licituds es baremaran un cop acabat el termini de presentació de sol·licituds (els criteris es poden consultar al propi centre). Totes les que estiguin empatades s’ordenaran alfabèticament i enumeraran correlativament. Per determinar el número a partir del qual s’ordenaran les sol·licituds empatades es farà un sorteig en el pati de l’escola el dia 11 de juny a les 18 hores. Després de publicar la relació definitiva, s’adjudicarà la plaça en el lloc sol·licitat (per rigorós ordre segons punts i sorteig) mentre hi hagi plaça disponible, o passaran a l’altre edifici. La resta quedarà en llista d’espera. Durant el període de preinscripció es podrà canviar el lloc sol·licitat, però no un cop adjudicada la plaça.\nPel que fa a la publicació llistes amb puntuació provisional, es realitzarà el 4 de juny El termini de reclamacions anirà del 5 a l’11 de juny. Quant a la publicació de llistes d’admesos, es farà el 18 de juny. La matriculació serà del 19 al 26 de juny\nNotícia anteriorOrienta’t: jornades per dotar d’eines nois i noies de 4rt d’ESO a l’hora d’escollir el seu futur\nSegüent notíciaDavid Díaz, guanyador de l’Install Party, amb “Sabateria 4.0”


Andorra i Bèlgica iniciaran converses per preparar un futur conveni que eviti la doble imposició | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDl., 07/06/2010 - 14:26\nAndorra i Bèlgica iniciaran converses per preparar un futur conveni que eviti la doble imposició\nAndorra i Bèlgica han acordat iniciar converses, a nivell tècnic, per preparar la futura negociació d'un conveni per impedir la doble imposició.\nAquest ha estat un dels temes tractats durant la reunió que han mantingut aquest dilluns el cap de Govern, Jaume Bartumeu, i Didier Reynders, viceprimer ministre i ministre de Finances i de Reformes institucionals de Bèlgica. Tots dos han acordat l'inici de les converses després que Bartumeu hagi exposat al viceprimer ministre belga que el Consell General està avançant en la discussió dels tres projectes de llei d’imposició directa sobre els beneficis de les societats, l’activitat econòmica dels professionals i empresaris individuals i l’activitat econòmica dels no residents. Tres projectes que s'han d'aprovar per començar a negociar convenis per evitar la doble imposició amb altres països.\nJaume Bartumeu ha exposat a Didier Reynders el posicionament d’Andorra per acostar-se a Europa tenint en compte que Bèlgica assumirà a partir de l’1 de juliol, la presidència de torn de la Unió Europea. Segons informa el Govern, aquesta reunió té lloc dues setmanes després de la trobada, amb el mateix objectiu, que Jaume Bartumeu va mantenir a Madrid amb Diego López Garrido, secretari d’Estat per a la Unió Europea del Govern espanyol, país que durant el primer semestre del 2010 i fins el 30 de juny, ostenta la presidència de la UE.\nEn aquesta ocasió, el cap de Govern també ha traslladat a Didier Reynders la voluntat que el Principat aconsegueixi un encaix específic a Europa a través d’un acord d’associació, emparant-se en l’article 8 del Tractat de Lisboa, que assenyala que la UE tindrà en compte la situació particular dels petits països que mantenen amb la Unió relacions específiques de proximitat.\nJaume Bartumeu ha exposat a Didier Reynders que Andorra ja aplica des de l’any 1992 un acord d’unió duanera amb la Comunitat Econòmica Europea i que el futur conveni d’associació permetria aconseguir un major encaix amb la Unió Europea amb un conseqüent afavoriment de la relació d’Andorra amb el mercat únic.\nDurant la reunió amb el viceprimer ministre i ministre de Finances i de Reformes institucionals de Bèlgica, el cap de Govern també ha plantejat a Didier Reynders la voluntat d’aprofundir en les relacions bilaterals entre Andorra i Bèlgica, en aquest cas, en l’àmbit econòmic.


Apartment Wharf - Water Gardens Londres Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nWater Gardens Square, Waterloo i Southwark, Londres, Regne Unit, SE16 6RH - Veure al mapa\n"The location was excellent and the apartment was clean, safe..."\nNotable 7,2 (335 comentaris)\nBarri Waterloo i Southwark Kings Cross St. Pancras Hyde Park Chelsea\nEstació de Tren Rotherhithe\nEstació de Tren Canada Water\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Kensington and Chelsea, Water Gardens Square és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Water Gardens Square, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar, servei de bugaderia, ascensor.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, balcó/terrassa, videojocs a l'habitació, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Water Gardens Square és una selecció idònia per a la vostra estada a Kensington and Chelsea.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Apartment Wharf - Water Gardens de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 300 GBP per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.\nTots els tipus de viatgers (29) Parelles (2) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (8) Famílies amb infants grans (6) Grups (11)


G GO 4 Imatges 1 Col·laborador/a 373 Visites Bústia de suggeriments\ngovernador m HIST Nom que reberen, des de la conquista catalana, els representants del poder central a les illes Pitiüses.\nCom és de suposar, aquesta figura, al llarg de més de set segles, anirà sofrint canvis que afectaran tots els seus aspectes: tipologia de la persona a nomenar, durada del càrrec, competències, funcionaris a les seues ordres...\nEl primer problema que hom troba quan intenta treballar aquest tema, i molt especialment quan intenta reconstruir els noms de les persones que ocuparen el càrrec, és la gran quantitat de fonts a consultar.\nPel que fa a les fonts publicades, l’estudi que dedicà a aquest tema a principi del segle XX Josep Clapés Juan a la seua revista Los Archivos de Ibiza és el més interessant i complet.\nA més, a moltes de les obres dedicades a la història d’Eivissa i Formentera se’n pot trobar informació. Així, han parlat d’aquest tema d’una forma indirecta historiadors com Isidor Macabich Llobet, Joan Marí Cardona o Bartomeu Escandell Bonet, a més de molts altres.\nDins l’apartat de les fonts inèdites, es pot trobar informació del tema a l’Arxiu Històric d’Eivissa, a l’Arxiu de la Corona d’Aragó o a l’Arxiu Històric Nacional, a més d’altres.\nEl problema, a més de la dispersió de les fonts, es troba en les contradiccions que poden sorgir entre elles, provocades per diferents causes: errors de transcripció, existència de persones que ocupen de manera interina el càrrec...\nEl fet que la conquista de les illes Pitiüses no la portàs endavant el rei Jaume I, com inicialment estava previst, sinó que en fes una cessió a Guillem de Montgrí provocà que, de principi, no existís (o no n’ha arribat informació) un representant reial a les Pitiüses. A més, en el mateix document en què Jaume I cedí en feu les illes d’Eivissa i Formentera a Guillem de Montgrí, el rei atorgà tots els drets, a excepció de la sobirania, que li permetia declarar la pau i la guerra. Per aquest motiu, se li hagueren de lliurar el castell i les fortificacions.\nPer tant, es podria considerar com a màxima autoritat de les Pitiüses el representant de Guillem de Montgrí, perquè els altres consenyors, sobre la base del pacte que signaren abans de la conquista, en el cas de la ciutat d’Eivissa estaven sotmesos a la seua jurisdicció.\nAquells primers anys, amb l’inici de la repoblació, es pot suposar que la principal ocupació dels representants dels diferents consenyors era l’atorgament de nous establiments a aquells que volien venir a ocupar les illes.\nPerò finalment un descendent del monarca, l’infant Jaume (futur Jaume II de Mallorca), heretà una de les parts en què originalment es dividí l’illa d’Eivissa, en concret la corresponent a Pere de Portugal. En principi, l’infant Pere la deixà en herència a Jaume I, qui després la cedí al seu fill.\nAixí, l’infant Jaume visità l’illa d’Eivissa, on rebé l’homenatge dels seus vassalls. Segurament va ser aleshores quan nomenà el seu primer representant.\nLa presa de possessió com a monarca de Jaume II de Mallorca, el 1276, inicià una època de conflictes entre els regnes de Mallorca i Aragó, que no es tancà definitivament fins al 1299. Fins i tot entre 1285 i 1298 les tropes de la Corona d’Aragó ocuparen les illes i el representant del monarca ho era del rei Alfons el Liberal.\nD’aquells primers anys de representant reial es té una informació molt escassa, que es limita gairebé als noms d’alguns d’ells.\nDesprés de ser reposat com a rei, Jaume II inicià un ampli procés de creació d’un complet entramat institucional, com va ser la creació de la Universitat d’Eivissa. Dins d’aquest procés de normalització institucional cal incloure el cas del seu representant a l’illa d’Eivissa.\nPel que fa al nom que reberen els que ocupaven el càrrec, a alguns documents apareixen esmentats com a batles i en altres lloctinents reials, denominació que vendria a demostrar clarament que ja actuaven com a representants del monarca com a tal i no com a representants d’un dels consenyors.\nA partir d’aquell moment, es començà a disposar de més informació referida a ells, i en alguns casos ja es començà a notar el que després fou una constant: l’enfrontament entre la jurisdicció senyorial, en el cas de les Pitiüses la de l’arquebisbe de Tarragona, i la reial.\nAixí, ben aviat sorgiren conflictes i entre els primers dels que es tenen notícies es podria esmentar la incautació del delme de la Mola als frares agustins per part del governador Bernat de Safortesa.\nPel que fa al sistema de nomenament de les persones que havien d’ocupar el càrrec, tot sembla indicar que eren escollides directament pel propi monarca. S’ha d’esmentar especialment el cas de Ramon Muntaner , autor d’una de les quatre grans cròniques, que exercí com a governador a Eivissa entre els anys 1331 i 1335, on finalment morí.\nLa desaparició del regne de Mallorca i la reincorporació dels seus territoris a la Corona d’Aragó (1343) coincidí amb una profunda reforma de la seua estructura administrativa, iniciada poc temps abans pel rei Pere III el Cerimoniós. Entre altres coses, es creà un complet sistema de representació del monarca a tots els territoris que inclogué les illes Pitiüses. El representant reial a aquestes illes rebia el títol de lloctinent de governació, és a dir, representant del governador general.\nEl càrrec de governador general, i per tant, figura de la qual depenia directament el d’Eivissa, l’ocupava l’hereu a la corona, el futur rei. La relació de dependència entre el governador d’Eivissa i el de Mallorca era gairebé inexistent, ja que es limitava a la possibilitat de recórrer davant el governador de Mallorca en apel·lació les sentències dictades pel d’Eivissa. Per a la resta de temes, tenia una dependència directa de la Cort.\nCom en el cas dels seus antecessors, els representants del rei de Mallorca, tot sembla indicar que el nomenament el feia directament el mateix governador i que no hi havia un límit de temps pel que feia a la durada del manament, que moltes vegades acabava quan l’ocupant del càrrec moria. Fins i tot es donava el cas que els membres d’una mateixa família posseïssin el càrrec al llarg d’amplis períodes de temps, com fou el cas dels Sanoguera i dels Salvà. Membres d’aquesta darrera família l’ocuparen més de cent anys, entre els segles XV i XVI.\nPel que fa als conflictes entre jurisdiccions, ja apuntats anteriorment, si bé no desaparegueren, sí que sembla que se suavitzaren, en gran part pel reforçament del poder dels monarques davant els senyors feudals.\nLa solució definitiva al problema arribà el 1553, quan se signà un acord entre l’emperador Carles I i els altres dos consenyors eclesiàstics, segons el qual el representant del monarca unificava des d’aquell moment les tres jurisdiccions, i actuaria en conseqüència impartint les jurisdiccions civil i criminal. Aquesta unitat es trencà momentàniament entre 1610 i 1624, quan el representant de l’ardiaca de Sant Fructuós tornà a recuperar les seues jurisdiccions.\nAquestos canvis en l’aspecte jurisdiccional coincidiren també amb una profunda reestructuració del càrrec per part de la cort, afectant això especialment el sistema d’elecció de les persones i la durada del càrrec. Quan quedava vacant la governació d’Eivissa, s’obria un període de temps al llarg del qual els interessats a ocupar el càrrec podien presentar un memorial per al·legar els seus mèrits. Després d’això, es reunia el Consell d’Aragó juntament amb els virreis de Catalunya, Aragó, València i Mallorca. Després de llegits els memorials presentats, es feia una proposta de tres noms al monarca, que la majoria de les vegades seleccionava el primer de la llista.\nLa governació d’Eivissa era, curiosament, una de les més sol·licitades. Si bé això pot semblar en un principi estrany, s’entén quan es comprova que, immediatament després d’ocupar el càrrec, molts governadors demanaven al rei el pagament de tot el que se’ls devia en sal. S’ha de tenir present que la crisi financera de la monarquia hispana feia que els endarreriments de sous dels funcionaris fossin crònics, i que aquestos disposaven de la possibilitat de cobrar en sal, producte molt fàcil de vendre.\nA més, els governadors demanaven al rei que se’ls donàs la sal lliure d’impostos, i això els permetia col·locar-la al mercat a un preu molt millor que el que oferia la Universitat, per la qual cosa els jurats solien protestar enèrgicament.\nLa durada dels manaments a l’edat mitjana, que ja s’ha comentat que podia arribar a ser de per vida, passà aleshores a tenir una durada preestablerta de sis anys, si bé res no impedia que el càrrec fos prorrogat les vegades que es consideràs convenient.\nA més d’aquestos canvis, es reforçà el caràcter eminentment militar del càrrec (fet que degué estar en relació amb la conversió de la vila d’Eivissa en plaça forta) i per aquest motiu els que l’ocuparen foren habitualment militars de carrera, generalment d’alta graduació (capitans generals o mestres de camp).\nAl mateix temps, el poder dels governadors es va veure reforçat pel que fa a les seues relacions amb la Universitat. Si bé des del moment de la creació d’aquesta institució, l’any 1299, els representants dels consenyors tenien una participació directa en la designació dels membres d’aquest organisme, a poc a poc s’anà reforçant cada vegada més aquest paper de controlador, en ser el governador el responsable de la redacció de les Ordinacions; passà a ser, a més, l’única persona encarregada de la designació dels nous membres de la Universitat.\nL’augment de la complexitat del càrrec de governador obligà, el 1629, a crear la figura de l’assessor (existent des de molt abans en altres indrets), per ajudar el governador a dictar sentència a les causes judicials. La fi de la Guerra de Successió (1715), provocà un profund canvi del sistema. El càrrec passà a rebre la denominació de governador militar i polític, amb nomenament directe des de la cort, i dependència directa del governador de Mallorca.\nPel que fa a les seues relacions amb la Universitat (que a partir d’aquell moment rebé el nom d’Ajuntament) el governador hi tenia un control absolut: a més de proposar a la Reial Audiència de Mallorca els noms de les persones que n’havien de formar part, en presidia les reunions, les podia convocar a ca seua i podia aixecar la sessió quan ho consideràs convenient.\nL’estructura del càrrec es mantengué fins a 1820, moment en el qual se separaren les funcions de governador militar i governador polític, passant a ocupar aquest darrer càrrec aquells que presidien l’ajuntament de la ciutat d’Eivissa.\nDes de 1886 el càrrec de governador militar passà a ser el de comandant militar, amb una reducció de la graduació de la persona que l’ocupava, i la desaparició del Govern Militar d’Eivissa (que ocupava fins llavors un general, amb només uns cent cinquanta soldats).\nAmb petits canvis, la situació es mantengué fins a 1956, quan es creà la Delegació del Govern a Eivissa, ocupada per una persona amb nomenament del Ministeri de la Governació, que assumia les funcions que fins llavors tenia el batle d’Eivissa com a governador civil. [EPG]