Jaume Borràs: «El Carrasclet va ser un exemple de fidelitat, coherència i lleialtat que ens hauria d'esperonar a tots per construir un país millor» - Revista Cambrils\nJaume Borràs: «El Carrasclet va ser un exemple de fidelitat, coherència i lleialtat que ens hauria d'esperonar a tots per construir un país millor»\nAhir al vespre, al Centre Cultural, va tenir lloc la presentació del llibre Lo Carrasclet. Crònica d'un irreductible 1687-1743 de Jaume Borràs. Un treball biogràfic del prioratí Pere Joan Barceló que va lluitar contra l'absolutisme de Felip V\nPublicat el Dissabte, 26 de setembre de 2020 11:20h\nIgnasi Martí, Jaume Borràs i Manuel Rivera, ahir, a la presentació del llibre Lo Carrasclet. Crònica d'un irreductible | Lluís Rovira i Barenys\nAhir al vespre al Centre Cultural va tenir lloc la presentació del llibre Lo Carrasclet. Crònica d'un irreductible 1687-1743 (Silva Editorial) del professor d'Història, Jaume Borràs. Es tracta d'un treball que aborda el perfil biogràfic d'aquest personatge –fill de Capçanes (Priorat)– que va tenir un paper cabdal en la lluita contra l'absolutisme de Felip V. El prioratí Pere Joan Barceló va arribar a ser coronel i va esdevenir un exemple d’irreductible fidelitat a les llibertats catalanes i una icona de la resistència popular a l’opressió borbònica. En aquest llibre Jaume Borràs redescobreix certs episodis com la Guerra de Successió i d'altres pàgines viscudes per aquest heroi mític, representant de la rebel·lió rural. A la presentació, Jaume Borràs va estar acompanyat per l'editor Manuel Rivera i l'historiador cambrilenc i membre de la Revista Cambrils –Ignasi Martí–. De fet, l'acte va comptar amb la col·laboració de la Revista Cambrils, mitjà amb el què Jaume Borràs hi col·labora com a columnista d'opinió amb la secció "El dit a l'ull". A destacar també que a l'acte es van prendre totes les mesures de seguretat: reserva prèvia i aforament limitat a 48 persones, distància de separació entre cadires i neteja de mans a l'entrada a l'edifici.\nIgnasi Martí: "Fan falta més Jaumes (tot i que ell és únic!) i aquesta feina de formigueta de persistir i de divulgar sobre un mite nacional desconegut i que no té el reconeixement que es mereix"\nPer començar, l'editor Manuel Rivera va destacar la simbologia del personatge en qüestió –el Carrasclet–, molt poc estudiat i amb el qual el Jaume "ha hagut de reconstruir la història". Per la seva part, Ignasi Martí va explicar que, "la Revista Cambrils col·labora en aquesta presentació seguint amb la seva feina –durant dècades– de divulgar i fer conèixer la història de Cambrils, amb nombrosos suplements publicats, articles, recerques... Tot plegat és hereu de la feina ingent que va fer l'historiador local Josep Salceda i Castells. Aquesta tasca de divulgació i de divulgar cultura són aspectes que defineixen el Jaume: vinculat durant més de 20 anys amb la Revista Cambrils i amb altres mitjans de les contrades". A nivell personal, Martí va recordar les classes que va impartir el Jaume –durant molts anys– a l'institut Cambrils: "recordo les seves primeres classes en les què xocava molt la seva forma d'expressar-se i el seu parlar tan semblant al de Cambrils –ell és nascut a Montbrió–. I, la seva capacitat de parlar de conceptes complexos, però d'una forma propera i entenedora. Fa uns anys va començar a fer xerrades i allò que explicava a les classes ho va començar a explicar fora. El volum de xerrades arriba a la vuitantena i parlant de diferents temes". Quant al llibre sobre el Carrasclet, Martí va destacar el llenguatge directe, planer, proper i, sobretot rigorós. "Un llibre que demostra el seu coneixement sobre el territori i el material gràfic que l'acompanya", tot i que segons Martí, "li faltarien uns mapes per tal de ser més complet". Per acabar, Ignasi Martí va lloar la tasca de recerca i de divulgació de Borràs: "fan falta més Jaumes (tot i que ell és únic!) i aquesta feina de formigueta de persistir i de divulgar sobre un mite nacional desconegut i que no té el reconeixement que es mereix".\nJaume Borràs: "No té cap sentit que encara, avui dia, diguin que és un bandoler"\nA continuació, Jaume Borràs va començar la seva intervenció amb un capítol d'agraïments: a tota la seva gent propera, companys i amics i "a la gent de la Revista Cambrils que sempre m'han fet costat i a l'Ignasi que va ser alumne meu i ara és company. Va seguir afirmant que "hem de reivindicar la història des del sud de Catalunya i potser hem de passar de la cultura de la queixa a la de la reivindicació. Cambrils té el Setge de 1640 i Capçanes i el Priorat té al Carrasclet. No té cap sentit que encara, avui dia, diguin que és un bandoler. A Valls tenen la poca vergonya de tenir un col·laboracionista borbònic –Pere Antonio Veciana– penjat als quadres de personatges il·lustres, quan va ser home que va engarjolar de manera arbitrària. Catalunya som un país extrany, si fóssim un país normal el Carrasclet seria un personatge conegut pels escolars o algun director de cinema l'hauria portar a la gran pantalla de Hollywood".\n"Les comarques del sud hem de reivindicar la nostra història perquè també forma part de la història de Catalunya"\nFa molts anys que la figura del Carrasclet va despertar el seu interès i el va portar a investigar, documentar i conèixer la seva trajectòria històrica: "la figura del Carrasclet em genera molt d'interès quan jo vaig anar a viure al Priorat, l'any 1992, i vaig descobrir que era un personatge amb una gran potència històrica i alhora molt desconegut. Les comarques del sud hem de reivindicar la nostra història perquè també forma part de la història de Catalunya. A l'11 de setembre sempre hi ha el record a Rafael Casanova quan, recordem, va morir sent advocat. Aquest és el nostre heroi? Mentre que al Carrasclet se'l considera un bandoler o un assalta-marges? Sempre se l'ha 'ningunejat'. Tenim tenim l'exemple de Cinto Verdaguer que el converteix en un lladregot sense escrúpols, mentre que mitifica al senyor Veciana quan no va fer res a la Guerra de Successió. Era un oportunista que va estar a l'ombra del poder i s'inventa el seu passat. Veciana era un espia i un col·laboracionista".\nUn llibre de divulgació amb rigor històric i rerefons documental\nAquest treball, tal com va definir Borràs, es tracta d'un llibre de divulgació amb rigor històric i rerefons documental. "Pere Joan Barceló va ser un coronel de l'exèrcit imperial austríac. No era un assalta-marges ni un proscrit. Si no fos del sud de Catalunya i humil ocuparia un altre lloc als llibres d'història. Amb aquest llibre vull donar a conèixer el personatge; per què ha estat bandejat i plantejo les meves hipòtesis. Casanova era d'extracció noble i el Carrasclet era d'extracció popular. Era un home humil, era un carboner. Es mereix un lloc d'honor i cal que fem sinergia entre tots a les nostres comarques; que ens donem vida mútuament. Al llibre explico els llocs geogràfics que va recórrer ell durant tota la seva lluita per la llibertat del nostre poble. El llibre convida a aquest coneixement i per gaudir del territori. També per fer-nos preguntes i defensar la nostra petita gran història. La història la fa la gent humil i entre 1718-1720 es va produir una important revolta al sud de Catalunya: el Carrasclet i els seus seguidors es van aixecar contra Felip V i van estar a punt de canviar el signe de tot".\nEl caràcter irreductible del Carrasclet\nBorràs va reiterar el "caràcter irreductible" del Carrasclet. "Per a mi resumeix molt bé qui és aquest personatge: que no es rendeix, que lluita, que és fidel als seus compromisos, que és fidel a les seves idees i la seva gent, que no es ven com d'altres. Quan va anar a l'exili li ofereixen ser oficial de l'exèrcit francès –això significava que passava a ser noble–, però no ho accepta. També se li ofereix ser oficial de l'exèrcit austríac, però tampoc no ho accepta. A Hungria quan es retira continua fent de pagès. Té l'oportunitat de viure com un marquès i no ho fa. Va seguir lluitant sempre. Va estar 7 anys a la presó de Cadis i els seus carcellers no van arribar a saber que allí tenien l'enemic públic de Felip V. Va ser un irreductible, fidel a ell i a la seva família. També destacaria el paper de la seva dona Pepeta Figueras –descendent de Vandellòs– que l'acompanyarà tota la vida i guardarà la seva memòria. El Carrasclet va ser un exemple de fidelitat, coherència i lleialtat que ens hauria d'esperonar a tots per construir un país millor".\nAspecte de la sala d'actes del Centre Cultural, ahir, en la presentació del llibre de Jaume Borràs / Foto: Lluís Rovira i Barenys


AMB ELS ANYS – Conocer para transformar, sin verdades absolutas.\nAmb els anys,\nun es guanya el dret d’enamorar-se del que és prohibit,\ni desitjar un cos, dir-ho, i no esperar resposta.\nDe no creure en res més que en els fills i els amics fidels.\nDe llençar a mar les culpes, les pors i els dubtes.\nCremar per Sant Joan el temps infèrtil,\na la foguera de les noses.\nI dir les coses pel seu nom a qui calgui i on calgui.\nAmb els anys, somniar encara és obligatori.\nAmb els anys, res és pecat, només és urgència.


Mà de llapis!: de maig 2013\nLES NOSTRES CAPSES IL.LUSTRADES\nSi us han agradat les nostres xapes, ara us mostrem les nostres capses il.lustrades. Què us semblen? També les podreu trobar a la Festa de la Mel d'Arnes.\nPublicat per Mà de llapis a 9:05 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Arnes, capses, il.lustració\nLES NOSTRES XAPES IL.LUSTRADES\nUs presentem un nou producte Mà de llapis!: xapes il.lustrades per a lluir-les penjades a la camiseta, a la jaqueta, a la motxilla... allà on vulgueu. Teniu xapes per remenar i triar: peixets, blauets, gatets, mussols, flors, bruixetes...\nSi voleu vore-les en viu i en directe, us esperem a Arnes el diumenge 26 de maig. I us assegurem que no trobareu solament xapes, us tenim preparats molts més productes Mà de llapis!\nIllustrated metal sheet\nEtiquetes de comentaris: Arnes, il.lustració, xapes\nEL BLAUET, UN PESCADOR TÍMID\nAlcedo atthis, conegut com a blauet, arner, blavet, martín pescador...\nDe vegades el regne animal ens sorprèn amb un exemplar ben curiós. És el cas del blauet, un ocellet aqüàtic que pren el seu nom comú del color blau turquesa que el caracteritza. Tot i ser d'un color tan vistós, el blauet sembla més aviat tímid i solitari; li costa deixar-se veure.\nEl podem trobar aprop de rius, rieres i basses d'aigües netes, sobrevolant l'aigua a gran velocitat i intentant pescar algun peix amb el seu bec poderós com un punyal.\nTot i que en els darrers anys el número d'exemplars de blauet ha sofert una davallada, encara el podem observar en trams baixos del riu Ebre. Això sí, penseu que és un ocell molt sensible a la contaminació de l'aigua i a l'ús de pesticides; per tant, hem de mantenir el nostre riu ben net si volem continuar sorprenent-nos amb la visió del blauet.\nKingfisher, a shy bird\nPublicat per Mà de llapis a 10:23 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: fauna, il.lustració\nd'un roig esclatant\nque el vent s'endú\namb alè de primavera\nEtiquetes de comentaris: flora, il.lustració\nJA ESTÀ AQUÍ EL GAT GALERET!\nAmb el canvi de capçalera d'avui recuperem un vell i entremaliat personatge: el gat Galeret. Si voleu conéixer les seues aventures només cal que obriu el llibre El gat Galeret i la terrissa de l'editorial Cossetània; el podreu trobar en qualsevol de les biblioteques del territori. I si teniu més ganes d'aventura sempre el podeu anar a buscar entre les terrisses del Centre d'Interpretació de la Terrissa la Galera.\nQui no ha jugat de petit amb el fang després d'un dia de pluja!\nChange the blog's header\nPublicat per Mà de llapis a 12:49 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: capçalera, il.lustració, llibres, personatges\nQuan la natura ens crida l'atenció amb alguns dels seus gestos, natros tenim moltes maneres de manifestar-li la nostra admiració.\nSi optem per agafar un llapis i afinar, ens poden sortir dibuixos com aquests:\nFlor del riu del Molí Vell\nAlzina del faig del Retaule\nFulles dels roures dels Ullals\nPapallones del camí del Molí Vell\nDesprés li tocarà a la nostra imaginació decidir com i on els utilitzem.\nPublicat per Mà de llapis a 22:05 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: fauna. flora, llapis


Iceta diu que el bloqueig a la investidura de Sánchez va ser un "error" que cal "esmenar"\nDemana un to més "prudent" a ERC i recorda que es va anar a eleccions pel 'no' als pressupostos\n4 min. Castellnou de Bages 27/07/2019 18:30\n651x366 El primer secretari del PSC, Miquel Iceta, aquest dissabte / ESTEFANIA ESCOLÀ / ACN El primer secretari del PSC, Miquel Iceta, aquest dissabte / ESTEFANIA ESCOLÀ / ACN\nEl primer secretari del PSC, Miquel Iceta, ha afirmat aquest dissabte que el bloqueig a la investidura del secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, com a president del govern espanyol va ser una "irresponsabilitat" i un "error" i que ara s'hauria d'"esmenar". "S'ha perdut una oportunitat", ha dit en declaracions des de l'escola d'estiu de les Joventuts Socialistes de Catalunya (JSC), convençut que Unides Podem no va calibrar prou el "pas" que va fer el president espanyol en funcions proposant "per primera vegada en el govern d'Espanya" un govern de coalició.\nIceta no ha volgut "tancar la porta" a un govern de coalició a l'Estat, com sí que ho fa el PSOE, però ha destacat "les dificultats enormes de constituir-lo" que van demostrar les desavinences entre els socialistes i el partit de Pablo Iglesias. "Era més senzill fer un govern a la portuguesa o a la danesa, un acord programàtic que permetés la investidura al voltant d'objectius", ha reivindicat, celebrant que IU –que forma part d'Unides Podem– hagi reivindicat ara aquesta via.\nIceta ha advertit que no hi ha cap garantia d'un nou intent d'investidura abans que el 23 de setembre es convoquin automàticament eleccions. "Si no hi ha majoria a favor d'un candidat podríem trobar-nos que no hi hagi ni tan sols intent d'investidura", ha esgrimit. Aquesta situació, ha afegit, "interpel·la totes les forces polítiques". "Hi ha temps suficient per parlar", ha recordat, i ha demanat "voluntat de no bloquejar".\nTot i que ha rebutjat "entrar en un procés de retrets", ha recordat que "és la segona vegada que Unides Podem vota en contra o fa impossible la investidura d'un president socialista", ja que el 2016 van oposar-se a Sánchez per l'acord que el PSOE havia tancat amb Cs. Iceta ha aprofitat per valorar l'últim baròmetre del Centre d'Estudis d'Opinió (CEO), que situa el PSC frec a frec amb JxCat per la segona plaça al Parlament: "Estem contents i és un esperó per continuar treballant".\nSabrià diu que l'abstenció a Sánchez "era l'única opció coherent" i creu que a ERC "li ha tocat ser la veu del seny"\nEl líder del PSC, acompanyat de l'exconsellera basca i secretària general del PSE, Idoia Mendia, ha aprofitat per demanar a ERC que siguin més "prudents" en les seves valoracions sobre la investidura, després que el president del grup parlamentari dels republicans, Sergi Sabrià, digués aquest mateix dissabte que el seu partit va ser "la veu del seny" davant del "ridícul" que van fer PSOE i Unides Podem en la investidura fallida de Sánchez. Tant Iceta com Mendia han volgut recordar als republicans que les eleccions del 28-A van ser convocades després del bloqueig als pressupostos estatals pel 'no' de formacions com ERC. "Si avui som on som és en part per la seva irresponsabilitat", ha reblat la dirigent del PSE.\nNarbona insisteix que el govern de coalició ja és impossible\nEn paral·lel, la presidenta del PSOE, Cristina Narbona, ha insistit aquest dissabte que l'oferta d'un govern de coalició amb Unides Podem a l'Estat "ja no està sobre la taula". En declaracions a la premsa, ha demanat "reflexió per part de totes les forces polítiques" i, especialment, al partit lila.\nNarbona ha lloat que Esquerra Unida (IU) –que forma part d'Unides Podem– hagi apostat per pactar un acord programàtic amb el PSOE i donar suport a un govern socialista des de l'exterior, emulant així el funcionament dels executius de Portugal i Dinamarca, on funcionen "amb resultats molt positius", ha afirmat. "Si aquesta és la proposta d'IU, caldrà veure fins on canvia la posició d'Unides Podem", ha advertit la socialista, que ha confiat que no es repeteixi l'escenari "lamentable" d'un bloqueig a un govern del PSOE.


El Museu Frederic Marés de Montblanc reobre avui dilluns | Diari de Tarragona\nTambé ho fa el Centre d’Interpretació de l’Art Rupestre. Serà necessària cita prèvia per a grups de fins a quatre persones\n25 de Mayo de 2020 - 13:00 hs\nEl Centre d’Interpretació de l’Art Rupestre es podrà visitar de dilluns a divendres en diferents horaris. FOTO: MUSEU COMARCAL DE LA CONCA DE BARBERÀ\nEl Centre d’Interpretació de l’Art Rupestre i el Museu Frederic Marés de Montblanc tornaran avui a obrir les seves portes al públic en general. La mesura es produeix seguint les indicacions del Servei de Museus i Protecció de Béns Mobles de la Generalitat de Catalunya, després d’incorporar a les instal·lacions els nous protocols de seguretat i desinfecció amb motiu de la Covid-19.\nLes persones que ho desitgin podran concertar cita prèviament a través del telèfon 977 86 21 77 o del correu administracio@mccb.cat. L’espai, situat a l’antiga Presó de Montblanc ( C/ Pedrera 2), es podrà visitar de dilluns a divendres a les 9.30, les 11.30 o les 12.30 hores. Les visites tindran una durada aproximada d’una hora i els grups seran, com a màxim, de quatre persones. Per accedir al recinte és imprescindible l’ús de mascareta i netejar-se les mans amb una solució hidroalcohòlica, així com respectar les distàncies marcades durant l’itinerari. Com a mesura de prevenció, s’evitarà la manipulació dels panells interactius del museu.\nMentrestant, la seu central del Museu Comarcal de la Conca de Barberà romandrà tancada al públic fins a nou avís, a causa de l’inici del procés de reforma de les instal·lacions que, independentment de la Covid-19, havia de començar aquesta primavera.\nD’una banda, es consolidarà la teulada i rehabilitaran els espais de taller i reserva del museu. De l’altra, gràcies al finançament del fons europeu LEADER, es remodelarà la planta baixa del Casal dels Josa per habilitar-hi un espai d’oficines, renovar la recepció del museu i millorar l’acollida dels visitants.\nUna vegada conclosa aquesta primera fase, se n’iniciarà una altra per actualitzar la seva exposició permanent. Si es compleixen els terminis previstos, el Museu Comarcal podria reobrir a la tardor.\n«La música és una constant vital en el meu dia a dia»


Guió de Planificació i Gestió per als Serveis de Districte de... Guió de Planificació i Gestió per als Serveis de Districte de...\nDescarregar | 1746.2 kb\nEs tracta d'un manual elaborat a la província de Cabo Delgado el 2012, en col·laboració i amb l'aprovació del Ministeri de Salut, que pretén servir d'eina bàsica orientadora per a l'elaboració dels plans dels districtes.\nAquest manual s'ha elaborat durant 2012 a la província de Cabo Delgado, en col·laboració i amb l'aprovació del Ministeri de Salut (MISAU), en l'àmbit d'un acord de cooperació entre medicusmundi i la Direcció Provincial de Salut (DPS)/MISAU. Aquest manual pretén servir d'eina bàsica orientadora per a l'elaboració dels plans dels districtes.\nEn l'actual context de reformes en l'administració pública moçambiquesa, en ple procés de descentralització, els Governs dels Districtes assumeixen, cada vegada més, qualificacions i responsabilitats en la gestió dels serveis. Es fa així indispensable treballar per proporcionar i adoptar eines i metodologies clares, simples i efectives que permetin simplificar l'exercici de la planificació.\nEn resposta a aquestes necessitats, va ser dissenyat aquest instrument que destaca un conjunt de perspectives sobre l'eficàcia del procés de planificació i que té com a finalitat principal: donar suport als treballadors de la salut, especialment als situats en els Districtes i en les Unitats Sanitàries més perifèriques, dotant-los d'un instrument de consulta, simple i pràctic, que subministra coneixements i tècniques pertinents, en qüestió de planificació, monitoratge i avaluació.


"El govern pot inaugurar totes les línies de Metro que tingui a l'abast, però ahir va quedar clar que hi ha molts municipis del país que no volen continuar sent espanyols"\nCom sol passar amb els afers importants, les consultes que ahir es van fer a cent setanta municipis de Catalunya han suscitat una sèrie de tòpics reiteratius. Potser el més recurrent ha estat la no vinculació. Ahir ho va proclamar, com ho havien fet abans uns altres membres del seu mateix govern, el ministre de Política Territorial, Manuel Chaves: "Aquestes consultes no són vinculants". Fins i tot els seus organitzadors han caigut al parany oficial. I per què ho repeteixen tant? És ben obvi que la iniciativa ha partit d'organitzacions i plataformes estrictament populars. I que la convocatòria no ha seguit les condicions que determinen ni les lleis ni les institucions de l'Estat. Senzillament, perquè aquestes lleis i aquestes institucions ho impedeixen. ¿I llavors perquè tanta obstinació a fer evident l'evidència? Ningú es passa el dia afirmant que un carrer és blanc quan és ben evident que n'és. Si molts catalans recalquen sovint que Catalunya és una nació, és perquè a Espanya aquest sentiment col•lectiu es nega de manera reiterada. Fins i tot ara ho farà el Tribunal Constitucional. Però ningú ha afirmat fins ara que les consultes que ahir van portar desenes de milers de catalans a les urnes comportaven una vinculació legal.\nSi ho diuen tant i tant, és perquè sobre aquesta constatació legalista n'hi ha una altra democràtica de més forta encara. Si a Catalunya el Parlament convoqués un referèndum sobre la independència i es donessin les condicions que la Unió Europea ha proposat per a uns altres conflictes territorials (50 per cent de participació i 60 per cent de vots afirmatius), ¿qui podria deslegitimar-los apel•lant a la vinculació legal?\nA molts pobles de Catalunya ahir aquestes xifres es van superar amb escreix. Això pot agradar o pot desagradar, dins i fora del país, però és un fet. Els senyors del PSOE poden clamar tant com vulguin, els senyors del PP poden alertar del perill que aquesta voluntat majoritària pot implicar per a la unitat territorial de la seva nació, els senyors de Ciutadans poden fer botifarrades –que en facin ara tantes com puguin perquè després de les pròximes eleccions potser no tindran cap motiu de celebració- i els senyors del govern poden inaugurar totes les línies de Metro que tinguin a l'abast, però ahir va quedar clar que hi ha molts municipis del país on la majoria dels habitants no volen continuar sent administrativament espanyols.\nAquesta voluntat és vinculant? Del tot. Nacionalment vinculant perquè les consultes s'escampin allà on hi ha garanties d'una organització eficaç els pròxims mesos de febrer i d'abril. Democràticament vinculant per a tots els demòcrates –no per a aquells que només se'n proclamen quan saben que el resultat de les urnes els beneficiarà-. Políticament vinculants per a tots els partits de Catalunya que tenen la voluntat popular com el principal valor que cal respectar. Il•lusionadament vinculant per aquells que creuen que, per sobre de les amenaces i els menyspreus, hi ha l'afany de sentir-se lliures.


Vacances a la Costa Brava - Blog Costa Girona\nPassar les vacances a la Costa Brava és una de les millors opcions per a relaxar-se, desconnectar, viure uns dies inoblidables i gaudir del bon clima, territori i serveis de la zona.\nJa sigui de cap de setmana o de llarga estada, però… Ens anem a la Costa Brava!\nUn destí ideal per les vacances\nEts de les persones que li agrada planejar les escapades amb antelació? O, ets més d’afegir-te a plans d’última hora? Amb Costa Girona ho tens fàcil: Pots reservar el seu apartament ideal fins a 24 hores abans de la teva arribada.\nSituat a un lloc privilegiat del mapa, la Costa Brava es posiciona en el mercat com un lloc ideal per gaudir d’unes vacances. El que ens enamora d’ella no són només les seves platges d’aigua cristal·lina i sorra blanca, sinó el seu clima mediterrani, les seves màgiques postes de sol, la seva gran gastronomia i la riquesa cultural del lloc. Aquesta combinació d’elements fan de la Costa Brava una de les millors destinacions per gaudir d’unes vacances.\nCosas que fer a la Costa Brava\nSón moltes les activitats a realitzar a la Costa Brava. Per finals de maig i amb la millora del temps recomanem una passejada pel Passeig Marítim de Roses, a peu o amb bicicleta amb parada a un bar amb boniques vistes a la badia.\nPer seguir amb les recomanacions a l’aire lliure, també és agradable fer el camí de Ronda. La ruta megalítica dels Dòlmens i els Aigua Molls de l’Empordà, ideal per anar amb els més petits. El parc Butterfly i el Cuc Park són dues activitats que tampoc passaran desapercebudes per a ells.\nUna altra opció que us pot encantar és un passeig a cavall per la platja o en quad per la muntanya, una sortida en veler o un caiac per les roques. O gaudir d’una copa al costat de l’capvespre o un bon esmorzar amb els primers raigs de sol.\nSiguis com siguis i vulguis el viatge que vulguis, la Costa Brava té alguna cosa que t’enamorarà.\nEl Carnaval de Roses 2020 és una de les festes més esperades de l'any. Aquesta…\nA la Badia de Roses es reconverteix el plàstic en roba i sabates\nRoses s'uneix a aquesta nova iniciativa ECO 14/08/2018 Sí. El plàstic es pot reconvertir en…\n3ª Ruta de les Tapes Roses\nA l'Alt Empordà sempre estem de celebració. Per tercer any consecutiu, s'inaugura la Ruta de…


Els insectes, l'aliment del futur - Salses Fruits S&P\nEls insectes, l’aliment del futur\n14 febrer, 2022 fruitssp\nEl consum d’insectes és una alternativa per fer front a la futura escassetat d’aliments, i alhora són sostenibles. Molts països ja els consumeixen de manera habitual.\nD’aquí a vint anys, al món serem molts més habitants dels que som ara i segur que no menjarem el mateix, perquè seria insostenible. Segons els experts, mengem massa carn i cal reduir-ne el consum per tal que l’alimentació sigui més sostenible i respectuosa amb el medi ambient. És per això que el consum d’insectes es planteja com una alternativa, juntament amb les verdures i els llegums.\nEls insectes són els éssers vius més abundants al planeta. Actualment, es coneixen unes 2.000 espècies comestibles, riques en proteïnes, àcids grassos, fibra, minerals i vitamines. La Unió Europea vol focalitzar el consum en un tipus d’insecte específic. Concretament, aquells que puguin alimentar-se en granges, com podrien ser els cucs, grills, o saltamartins.\nTot i haver format part de la nostra alimentació des de l’origen dels temps, la dieta occidental no inclou el consum d’insectes. No obstant hi ha moltes parts del món, com a la Xina o Tailàndia, on els consumeixen de manera habitual. L’Organització de les Nacions Unides per a l’Alimentació i l’Agricultura fa anys que en recomana el seu consum, instant als països europeus i a les societats occidentals més desenvolupades a regular la seva comercialització com a part de les mesures per assolir una alimentació més sostenible i contribuir a frenar el canvi climàtic. Només Gran Bretanya, França, Holanda i Bèlgica compten actualment amb la regulació adient per a la comercialització d’insectes i dels productes derivats d’aquests pel consum humà a Europa.\nMenjar insectes no inspira massa confiança, però podria suposar la solució a nombrosos problemes que a hores d’ara pateix la nostra societat, ja que els insectes són poc contaminants, generen pocs gasos d’efecte hivernacle, i a més poden criar-se a base de restes orgàniques, fet que redueix la contaminació ambiental. Al principi ens serà xocant, però si ja prenem gambes, musclos, granotes i caragols, no ens serà complicat consumir escarabats, vespes, formigues, llagostes o grills.\nEntrada prèvia La Festa de la Calçotada 2022, tot un èxit de participació i organització Entrada següent Salses Fruits S&P recomanat per Paula Molés al programa de Catalunya Ràdio


Mataró recorda les víctimes dels bombardejos de la Guerra Civil - Ajuntament de Mataró\nMataró recorda les víctimes dels bombardejos de la Guerra Civil\nL'alcalde, Joan Antoni Baron, va assistir ahir a l'acte de reconeixement a les víctimes dels bombardejos que van caure a Mataró durant la nit del 3 de desembre de 1938, en plena Guerra Civil. Aquest homenatge a totes les víctimes, es va personalitzar en la figura de la mataronina Paquita Pla i Bosch, ferida en una cama durant el bombardeig. Paquita Pla i Bosch va rebre personalment el reconeixement públic al seu sacrifici i afany de superació que li van permetre refer la seva vida malgrat les seqüeles de les bombes.\nL'Ajuntament va aprovar per unanimitat en el Ple de novembre una proposta de resolució presentada per tots els grups municipals per adherir-se i donar suport a aquest reconeixement a les víctimes dels bombardejos.\nDurant l'acte, que va tenir lloc al Casal Municipal de la Gent Gran del Parc Central, es van projectar dos vídeos de la Guerra Civil i la historiadora Margarida Colomer va donar una conferència: "Bombardejos durant la Guerra Civil a Mataró". A més, es van sentir havaneres interpretades pel Grup d'Havaneres "Vol de Gavines".\nL'organització va córrer a càrrec del Casal de la Gent Gran del Parc, el Grup de Recerca de la Memòria Històrica de Mataró, el Grup de Memòria històrica de la Gent Gran, el Grup d'Història del Casal, els Marxaires Mataró-Canigó i el Museu del Gènere de Punt, Fundació Jaume Vilaseca amb el suport de l'Ajuntament.


Època de gegants | Diari Maresme\ncheap silagra 100 mg naltrexone buy india retin a wrinkles buy purchase zovirax pills buying propranolol online\nÈpoca de gegants\nPer Albert Cebrián , a Opinió 7 de Mai de 2018\nNewton digué allò d’haver fet els seus descobriments mercès estar a espatlles de gegants, en referència a la tradició de saviesa que el precedia. Actualment la societat es beneficia d’un trepidant progrés tecnològic mercès als gegants empresarials que ens envolten. Uns gegants que no paren de créixer fins a semblar autèntics gratacels.\nEmpreses tecnològiques que varen començar sent capdavanteres en una especialitat molt concreta, han anat estenent el seu poder a altres àrees també tecnològiques. Tot adquirint altres empreses o creant empreses a un ritme tan accelerat que és difícil seguir el fil de les seves evolucions. Google, per exemple, està ficada en tots els saraus. Una de les seves adquisicions més populars fou la de Youtube.\nPerò, recentment, també tingué un gran ressò la compra de la companyia Boston Dynamics, creadors d’uns robots molt espectaculars. Tanmateix no trigà Google a desfer-se d’aquesta companyia per considerar que els dissenys eren comercialment poc pràctics. També la seva divisió Waymo de cotxes autònoms ocupa amb freqüència les notícies de la premsa internacional. I fa ben poc Google ha manifestat la seva intenció d’adquirir Lytro, una de les empreses més revolucionaries de realitat virtual. La qüestió és expandir-se a tota velocitat.\nEl mateix succeeix amb Facebook que adquirí Whatsapp i també Oculus, especialitzada en realitat virtual, i està actualment fent una ferma inversió en intel·ligència artificial.\nMicrosoft, més enllà de Windows i Internet Explorer, s’està especialitzant en la producció de solucions d’intel·ligència artificial per a tota mena de sectors: sanitari, seguretat, lleure…A més a més també està present en el camp de la realitat augmentada amb un dels seus dispositius estrella: les hololens.\nGegants que no s’aturen, com si fossin una fira de meravelles cada cop més extensa. I també apareixen nous gegants amb voluntat de créixer desmesuradament com, per exemple: Spotify o Intel.\nLa creació d’immenses empreses tecnològiques és una tendència que sembla ser que no té aturador. I tots en sortim beneficiats, si més no, en forma de nous serveis i productes.


UMH - Màster Universitari en Gestió Sanitària\nEstudis: Màster Universitari en Gestió Sanitària\nCurs 1 de Màster Universitari en Gestió Sanitària\nPlaces oferides: 26\nL'actual situació econòmica amenaça la sostenibilitat del sistema públic universal sanitari, tal com el coneixem en l'actualitat, d'aquí la preocupació dels gestors sanitaris, administradors públics i polítics que perceben el risc d'un model amb altes cotes d'utilitat i pilar fonamental del que ha sigut definit com a estat del benestar.\nLa majoria dels experts, sostenen la necessitat d'introduir canvis en el model actual per a fer-lo sostenible, adreçats a millorar l'eficiència del sistema sanitari i inclús valorar mesures de caràcter estructural que, amb major o menor esforç, contribuirien a la consolidació del model sanitari.\nL'administració pública manca de formació específica i d'un cos de doctrina gerencial per als càrrecs directius del SNS, equivalents a alts executius en les empreses a pesar de propugnar una professionalitat del sector. Per això, s'insisteix en la necessitat de professionalitzar la gestió de l'administració i, en concret, de la sanitària.\nADMINISTRACIÓ PÚBLICA I EMPRESA\nADMINISTRACIÓ PÚBLICA I EMPRESA 4,5 Obligatòria ■\nASPECTES ESSENCIALS VINCULATS A LA FUNCIÓ DIRECTIVA EN EL SECTOR SANITARI\nASPECTES ESSENCIALS VINCULATS A LA FUNCIÓ DIRECTIVA EN EL SECTOR SANITARI 4,5 Obligatòria ■\nFUNCIÓ DIRECTIVA 4,5 Obligatòria ■\nGESTIÓ CLÍNICA ASSISTENCIAL 4,5 Obligatòria ■\nGESTIÓ CLÍNICA ORGANITZATIVA\nGESTIÓ CLÍNICA ORGANITZATIVA 4,5 Obligatòria ■\nGESTIÓ DE COMPRES 4,5 Obligatòria ■\nMODELS DE GESTIÓ 4,5 Obligatòria ■\nPRESSUPOST I CONTRACTACIÓ 4,5 Obligatòria ■\nREVISIONS SISTEMÀTIQUES I METAANÀLISI EN GESTIÓ\nREVISIONS SISTEMÀTIQUES I METAANÀLISI EN GESTIÓ 4,5 Optativa ■\nVALIDACIÓ DE QÜESTIONARIS\nVALIDACIÓ DE QÜESTIONARIS 4,5 Optativa ■\nCapacitat de posseir el coneixement de l'estructura pública i empresarial, les seues diferències i lleis que la sustenten.\nCapacitat per a difondre els coneixements adquirits sobre l'administració.\nCapacitat de conèixer el marc tradicional de provisió sanitària segons el model públic i els models de col·laboració público-privats.\nCapacitat de reconèixer els diferents models que funcionen en l'Estat Espanyol i altres països occidentals.\nCapacitat per a difondre els coneixements adquirits sobre el funcionament dels diferents models.\nCapacitat per a poder participar en el disseny i funcionament dels models de gestió.\nCapacitat per a conèixer i valorar la importància del pressupost en la gestió pública.\nCapacitat per a gestionar la contractació pública en el marc legal d'aplicació.\nCapacitat per a conèixer les relacions laborals del personal al servei de la sanitat.\nCapacitat de conèixer els avanços en logística hospitalària tant en el sector públic com en el privat.\nCapacitat per a reconèixer models d'eficiència en compres centralitzada i agregació de compres així com control d'estoc.\nCapacitat per a optimitzar els preus mitjançant la negociació així com la racionalització de la despesa.\nSer capaç de desenvolupar els coneixements i les habilitats necessàries per a l'acompliment de llocs directiu.\nConèixer les ferramentes de gestió més comunes per a la direcció i gestió d'organitzacions.\nSer capaç d'aprofundir en els aspectes relacionats amb el lideratge en centres i organitzacions complexes.\nConèixer les dificultats que implica dirigir grups humans amplis i els mecanismes per a fer front a açó.\nConèixer i desenvolupar habilitats d'interrelació, gestió i negociació, així com a diferents estils d'exercir la direcció.\nConèixer la importància i implicacions de la comunicació interna i externa en qualsevol organització.\nAnalitzar el comportament de les empreses organitzaciones en relació amb la irrupció de les noves TIC.\nConèixer la importància del màrqueting en els temps actuals com a eina de gestió en els mercats actuals.\nConèixer els principals sistemes de gestió de qualitat en diferents àmbits, així com els procediments que permeten avaluar-la i garantir-la en el temps.\nConèixer la importància que la gestió de dades i informació té per al directiu de qualsevol organització.\nCapacitat per a reconèixer i aplicar l'organització i les normes de l'administració pública.\nCapacitat per a reconèixer i desenvolupar la base legal que assegura la universalitat, equitat i qualitat del Sistema Nacional de Salut.\nCapacitat de conèixer els diversos models d'empresa al llarg dels segles XX i XXI i els seus resultats.\nCapacitat d'executar els canvis necessaris en un model empresarial per a millorar el rendiment i els resultats.\nCapacitat per a conèixer i valorar l'orientació i contingut de les polítiques sanitàries.\nCapacitat per a introduir la responsabilitat social corporativa o empresarial en les organitzacions sanitàries.\nCapacitat per a reconèixer i aplicar el model de financiació i provisió pública.\nCapacitat per a reconèixer i desenvolupar els models de provisió privada amb finançament públic (col·laboració públic-privada).\nCapacitat de reconèixer i aprofundir en el coneixement del model de concessió administrativa anomenat "model valencià" o "model Alzira".\nCapacitat per a conèixer i valorar els diferents models de gestió que funcionen en altres regions d'Espanya i països occidentals.\nCapacitat per a reconèixer les incorporacions dels models empresarials a la gestió sanitària.\nCapacitat per a aplicar les incorporacions del model de gestió al funcionament del les institucions sanitàries de caràcter públic.\nCapacitat d'aplicar els diversos models d'actuació empresarial a l'àmbit de la sanitat pública.\nCapacitat per a conèixer i valorar l'orientació de les polítiques sanitàries.\nCapacitat per a analitzar les situacions administratives, selecció i provisió de llocs de treball.\nCapacitat per a reconèixer i aplicar el model de finançament i provisió pública.\nCapacitat per a desenvolupar estructures de centrals de compres així com models d'agregació de compres.\nCapacitat per a aprofundir en les mesures de racionalització de la despesa.\nCapacitat per a conèixer els sistemes d'assegurament i cartera de serveis.\nCapacitat per a aplicar mesures en matèria de freqüentació i variabilitat.\nConèixer les qualitats tècniques del directiu competent per a dirigir organitzacions sanitàries complexes.\nConèixer les qualitats humanes i d'interrelació necessàries per a dirigir centres sanitaris complexos.\nConèixer en profunditat la importància dels RRHH en el sector sanitari i familiaritzar-se amb les peculiaritats de la gestió dels mateixos.\nSer capaç de desenvolupar les competències directives que s'emprenen en diferents models de gestió sanitària.\nSer capaç d'aprofundir en el coneixement d'eines de gestió enfocades als resultats.\nConèixer els mètodes per a la millora del rendiment i l'eficiència dels RRHH en centres sanitaris.\nSer capaç de desenvolupar habilitats de comunicació en el sector sanitari.\nAprofundir en el coneixement de les oportunitats que les noves TIC brinden en el sector sanitari a tots els nivells: directius, professionals i ciutadans.\nConèixer la importància creixent de les intervencions per a garantir la seguretat clínica i difondre-les davant els pacients i els professionals.\nPer a accedir als ensenyaments oficials de màster caldrà estar en possessió d'un títol universitari oficial espanyol o un altre expedit per una institució d'educació superior pertanyent a un altre estat integrant de l'Espai Europeu d'Educació Superior que hi faculte per a l'accés a ensenyaments de màster.\nTambé podran accedir els titulats conforme a sistemes educatius aliens a l'Espai Europeu d'Educació Superior sense necessitat de l'homologació dels seus títols, amb la comprovació prèvia per la Universitat que aquells acrediten un nivell de formació equivalent als corresponents títols universitaris oficials espanyols i que faculten en el país expedidor del títol per a l'accés a ensenyaments de postgrau. L'accés per aquesta via no implicarà, en cap cas, l'homologació del títol previ de què estiga en possessió l'interessat, ni el seu reconeixement a altres efectes que el de cursar els ensenyaments de màster.\nL'òrgan encarregat del procés d'admissió serà el Consell de Màster, òrgan responsable de fer la valoració del progrés i els resultats d'aprenentatge dels/les estudiants.\nEl Consell nomenarà una Comissió Acadèmica, constituïda pel director, el subdirector del màster i tres professors triats per i entre els professors del títol.\nValoració de mèrits per a l'admissió:\n- Expedient acadèmic (45%).\n- Labor assistencial com a professional desenvolupada per l'alumne en l'àmbit temàtic del títol (55%).\nEs valorarà especialment haver desenvolupat activitats en llocs de gestió. Es valorarà el temps treballat i el nivell de responsabilitat. Es reservarà un 15% de places per a alumnes sense experiència en gestió per a poder donar oportunitat a interessats quan s'inicie en aquest àmbit professional.\nEl procés formatiu fa recomanable el coneixement de l'anglés, si més no, pel que fa a lectura i expressió bàsica.


Congrés d'Habitatge: De l'atomització local a l'articulació d'un moviment plural: una victòria per a totes! | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nEscrit per Àxel Altadill i Bàrbara Roch Publicat el 24/10/2019\nD’aquí menys d’un mes es celebrarà el Congrés d’Habitatge de Catalunya, concretament el 16 i 17 de novembre a la Nau Bostik del barri de la Sagrera de Barcelona. Després de més d’un any de preparació i d’un llarg procés de debat per representar totes les posicions, sembla que l’hora decisiva arriba.\nSerà el primer Congrés d’Habitatge que s’ha realitzat mai a Catalunya. Salvant les distàncies, pren com a referència el Congrés de Sants que es va realitzar l’any 1918 i va servir per reestructurar el moviment obrer, fent un important salt qualitatiu en termes organitzatius i impulsant-lo com a instrument de combat per a les classes populars en els anys que van venir després, culminant en la Revolució de l’any 36. És evident que l’etapa actual de desenvolupament del moviment per l’habitatge és molt més embrionària que no pas el moviment obrer de l’època, però això no impedeix que el Congrés sigui una fita històrica per a preparar una ofensiva en el futur, ja que tot el moviment per l’habitatge hi prendrà part.\nPer una banda, el conjunt de PAHs Catalanes, com a organització històrica del moviment amb més de 10 anys de recorregut i un gran nombre d’experiències acumulades a les espatlles. Per l’altra, les diferents seccions locals del Sindicat de Llogaters, que han aconseguit amb molta habilitat posar el problema del lloguer damunt de la taula i reflectir una problemàtica que viu la majoria de població d’aquest país. I finalment, la trentena de sindicats, grups, xarxes d’habitatge i PAC’s arrelades principalment a l’Àrea Metropolitana de Barcelona, que han tingut la capacitat d’establir una àmplia xarxa comunitària i generar un gran consens en les zones on operen.\nEl principal repte a superar des del Congrés d’Habitatge de Catalunya és precisament la diversitat d’experiències i formes organitzatives dels col·lectius que el conformen. Ens trobem en un moment de forta atomització del moviment per l’habitatge; lluny ha quedat la centralitat mediàtica que va ocupar la PAH durant la campanya per la ILP al Congreso, així com els escratxes als polítics que s’oposaven a aprovar-la; o també la campanya “La Sareb es nuestra”, on es deixava molt clar que no havíem de demanar permís per tenir un sostre. Ara mateix, es dóna una situació de reflux en termes de moviment, però que no ha tingut per què significar un retrocés en termes locals. Molts d’aquests col·lectius d’habitatge s’han enfortit notablement a nivell local en els últims anys i han pogut profunditzar en alguns debats i pràctiques polítiques que abans quedaven excloses, o no havien sigut prou explorades en la seva potencialitat.\nEl Congrés ha de tenir la capacitat per a ajudar-nos a sortir d’aquesta etapa defensiva, fent una síntesi entre la consistència que s’ha assolit localment, i la visibilitat i capacitat que va aconseguir la PAH d’interpel·lar a la població, per constituir el moviment per l’habitatge com un actor rellevant en l’actual taulell polític. Els conceptes més importants a tenir en compte haurien de ser: diversitat, transversalitat i pluralitat. És a dir, fer del Congrés un espai on conèixer-nos, posar coneixements en comú, aprendre a confiar les unes de les altres i plantejar juntes els reptes dels pròxims anys. Resoldre l’impàs actual teixint un moviment que a poc a poc es vagi cohesionant, generant un sentit comú compartit i que es pugui plantejar a mitjà termini construir una organització on hi puguem cabre totes.\nTanmateix, ara per ara no es donen les condicions en l’aspecte organitzatiu per a fer apostes molt ambicioses més enllà de generar eines tècniques comunes. És a dir, les fortes identitats romanents en el moviment dificulten la confluència i per això serà molt important ser molt curosos i respectar-nos molt per poder anar apropant posicions. Seria un desencert reproduir la situació dels sindicats laborals de classe, que actualment es troben separats per qüestions moltes vegades més identitàries que polítiques. Per tant, sabent que aquesta és una tendència possible dins del moviment per l’habitatge, hem de posar totes les nostres habilitats en què això no succeeixi. Anar a poc a poc, des de la humilitat, aprenent a treballar juntes per assentar les bases de la construcció d’una futura organització per a la nostra classe.\nEn aquest sentit, el Congrés d’Habitatge també serà una oportunitat d’analitzar les problemàtiques d’habitatge en el seu conjunt. Durant anys la PAH s’ha centrat en el problema de les hipoteques, amb tot el sentit, tenint en compte que aquesta organització va néixer per donar resposta a la despossessió que patien moltes famílies de les seves cases, deixant deutes de per vida, a conseqüència de la crisi capitalista del 2008. No obstant això, ara ens trobem amb lloguers impossibles per a la majoria de les famílies de la nostra classe, on cada vegada l’emancipació juvenil resulta més difícil, i amb una situació de generalització de l’okupació per tal d’accedir a un habitatge. Lluny queda també l’okupació com a fenomen relacionat únicament amb entorns polítics, d’una estètica determinada i només dins dels sectors més radicalitzats de les lluites. El Congrés d’Habitatge ha de servir llavors per a posar sobre la taula totes aquestes problemàtiques que tenen una mateixa arrel: la propietat privada.\nLa disparitat organitzativa actual del moviment també es plasma en els diversos mètodes de funcionament intern, on els criteris acostumen a ser fins i tot contradictoris entre col·lectius: assemblees on no existeix cap delegació de tasques, fent-les inoperants; col·lectius que funcionen com assessories on les afectades fan cua per a consultes sobre el seu cas; col·lectius que fan assessorament fora de l’assemblea, prioritzant únicament els acompanyaments a Serveis Socials; jerarquies informals que passen per sobre de l’organització assembleària o on no es prioritza el debat polític a l’assemblea. Hi ha col·lectius que han apostat també per experiències de creació d’estructures populars, i altres que aposten fortament per campanyes de caire activista dirigides a les administracions. Analitzar i poder posar en comú els avantatges i els inconvenients de cada mètode, ser capaces de diferenciar els contextos locals per veure quin és més efectiu en cada cas i afinar en tots aquests mecanismes organitzatius, fa del Congrés un espai d’intercanvi imprescindible, d’acord amb l’aprenentatge i la posada en comú de diferents experiències.\nLa cohesió del moviment per l’habitatge és essencial per a poder passar a l’ofensiva, i el Congrés ha de poder posar sobre la taula una sèrie d’apostes per a ser debatudes, assumibles pel conjunt de col·lectius, plataformes i sindicats, buscant consensuar estratègies, campanyes i programa. En els documents de debat que s’han preparat des de la Comissió Redactora del Grup Motor del Congrés, les propostes busquen fer avançar el conflicte col·lectiu, en primer terme, aprofundint en la lluita sindical, la confrontació amb els propietaris, immobiliàries i fins i tot els grans monstres financers. En segon lloc, parlar també de les estratègies organitzatives: blocs de llogateres contra un mateix propietari, l’ocupació com a eina, i la creació d’estructures de poder popular. Aquest últim, un dels debats més interessants al nostre parer, ja que són aquestes estructures que arrelen fortament al territori, les que permeten transcendir la lluita sectorial per organitzar les nostres comunitats, en estructures paral·leles als col·lectius d’habitatge; grups de dones, gimnasos populars i escoles per a les més petites. Encara estem en una fase d’experimentació on referents com la PAHC Bages ens serveixen de guia, però les possibilitats sociopolítiques que parteixen de la lluita sectorial per l’habitatge obren finestres d’oportunitat que van des de la lluita sindical i la confrontació, passant per les campanyes polítiques activistes, fins a la conformació d’un programa de mínims, una brúixola que ens indiqui cap a on avançar.\nEn aquest procés de reflexió col·lectiva haurem de prioritzar trobar punts en comú, ser molt curosos en els processos de decisió, acceptar els dissensos, entendre la pluralitat i generar un ampli denominador comú, que no és un altre que el propi moviment per l’habitatge. Si estem a l’alçada de les circumstàncies i aprofitem l’oportunitat d’aquest moment històric que serà el 1er Congrés d’Habitatge de Catalunya, podrem fer un gran salt qualitatiu. Si assumim la responsabilitat que ens pertoca, i complim les nostres tasques, tot serà diferent després d’aquesta trobada, la nostra força es multiplicarà, així com la nostra projecció mediàtica. Portem anys picant pedra com ningú als barris i pobles, i ha arribat el moment d’agregar totes aquestes apostes locals per construir el poder popular al territori.\nI la militància de l’Esquerra Independentista, estarem a l’alçada del que significarà el 1r Congrés d’Habitatge de Catalunya? La nostra participació fins a dia d’avui en el moviment per l’habitatge no ha estat ni molt menys homogènia: depenent del territori, més aviat fruit de les apostes d’algunes assemblees locals que no d’una aposta a nivell de moviment. És hora de revertir aquesta tendència, però serà del tot necessari seguir fent-ho des del treball de base, posant-nos a disposició dels col·lectius d’habitatge existents a les nostres respectives realitats. Perquè hem après que la legitimitat política dels nostres plantejaments és directament proporcional a l’efectivitat pràctica i material del dia a dia que sustentem als nostres col·lectius. No esperem poder reforçar el nostre moviment polític o que les nostres consignes programàtiques o ideològiques calin si som incapaços de generar victòries, cobrir col·lectivament les necessitats materials i simbòliques de cadascun dels membres del nostre Sindicat o PAH, així com ser nosaltres mateixes companyes que es guanyin el respecte i l’estima de la resta. Les apostes i estratègies que es posaran a debat durant el Congrés ens interpel·len en aquest sentit.\nAtrevim-nos a ser un amb el poble, amb la nostra gent, amb la classe a la qual apel·lem per a la construcció del nostre projecte històric. No serà només un camí de sacrificis i penúries, sinó que amb l’entrega i la implicació pertinents a la lluita per l’habitatge estarem apropant-nos a allò que Marx afirmava com el més proper a la seva idea de felicitat: la lluita, sincera, honesta, victoriosa. Posem fil a l’agulla, ens veiem al 1r Congrés d’Habitatge de Catalunya.\n*Àxel Altadill i Bàrbara Roch són membres del Sindicat d’Habitatge del Raval i de l’Oficina d’Habitatge de Gràcia i militants de l’esquerra independentista.\nEtiquetes: Congrés d'Habitatge, Desnonaments, Habitatge Categoria: Economia, Països Catalans, Societat Visualitzacions: 2607\nL’amenaça d’una nova “pesta blava”


El CF Reus RN es prepara ja per fer-se més gran, el club totalment social i de format popular, vol arribar als 1000 socis la propera temporada.\nEl Club treballa per tenir presència a tots els barris de Reus amb els locals oficials de suport i vol ajudar en tasques socials a totes les associacions de Reus als barris.\nEl Reus RN, no sols es un club de futbol el sentiment roig-i-negre arriba més enllà.\nFoto al Municipal V de Reus\nel CF Reus RN, entrena els dijous.\nSi tens un local o un bar i vols ser un local de suport del CF Reus RN y montar la teva penya roig-i-negre, et donem suport.\nJuguem en homenatge al CFRD.


o_1655 – Traces\nEdita obra CAN NADAL\nEdifici rural de planta quadrangular, desenvolupat en planta baixa, planta pis i golfes. La coberta és de teula àrab a quatre vessants i ràfec senzill amb lloses de pedra. Les parets portants són de maçoneria que és arrebossada a les façanes, deixant a la vista els carreus que emmarquen les obertures i les cantonades. Les obertures de la planta baixa i el primer pis presenten llinda de pedra d'una sola peça i ampit de pedra motllurat. La porta principal és de caràcter medieval amb llinda de fusta que descansa sobre carreus sobresortint a manera d'imposta. Per la façana de llevant hi ha un cos afegit d'una sola planta, amb terrassa superior, que fa d'element d'unió amb paller de planta rectangular, coberta de teula a dues vessants amb estructura de cairats i cavalls senzills de fust, suportats per parets portants de maçoneria i pilars de carreus a la façana principal.


Quaderns de poesia per als cicles inicial, mitjà i superior de primària- Magisteri Teatre-Mag Poesia\nquaderns de poesia per als cicles inicial, mitjà i superior de l'ensenyament primari\nTu ets poeta\nExercicis d'imatges poètiques\nExercicis de mètrica: ritme i rima\nHas dit o recitat mai poesia en veu alta, per a altra gent?\nAra ho faràs. No és mal de fer.\n- Has d'aprendre el poema de memòria\n- L'has de dir amb veu clara.\n- L'has de dir molt a poc a poc\n- L'has de dir a bocins:\nt'has d'aturar a les comes, als punts, als finals de vers,\ni també quan t'agrada la paraula que dius\n- Quan acabis una frase, per un punt o final de vers..., no ho facis afluixant la veu, sinó ben fort i clar.\n- Has de donar vida al que dius.\nI ara, prepara els poemes que t'agraden més d'aquest recull i recita'ls als companys\nSegur que has escrit ja més d'un poema, i si no, n'has llegit dels teus amics, i d'altres al�lots, com els que tens en aquest recull. Ara farem uns exercicis perquè entris de ple en el món de la poesia i perquè a partir d'ara siguis poeta.\nLa poesia necessita comparacions, sons repetits i altres jocs amb les paraules\nAra ho veurem amb exemples.\n1.- Parla amb els animals, amb les coses, amb el lector...\nAl següent poema, Pere Quart parla amb el tigre:\n¿Les fuetades t'han ratllat la pell,\no potser l'ombra de la reixa?\nFes un poema en què parlis amb algun animal, o amb el sol o els estels, o amb el lector...\n2.- Fes el renou d'un que camina, de la mar, de les canyes que cruixen...\nSi repetim molt un so podem imitar el renou d'un que camina, o de la mar, o de.... Ho veim al vers de Gabriel Ferrater, en què sentim les passes.\nA peu, i a poc a poc, anem pujant\nProva de fer alguns versos imitant el so d'alguna cosa, d'algun animal, d'alguna màquina...\n3.- Si repeteixes una paraula, la recordes més\nHo veim al poema L'aranya, que heu llegit, i també a aquest poema de Joan Maragall:\nEls gegants, els gegants,\nara ballen, ara ballen;\nara ballen com abans.\nFes un poema usant aquesta imatge poètica de repetició\n4.- Cerca paraules quasi iguals per fer-ne un poema.\nHo fa Pere Quart a la Tirallonga de monosíl�labs.\nProva de fer un poema jugant amb paraules quasi iguals.\n5.- Fes frases iguals amb paraules distintes\nAl poema L'hivern, fet per una alumna de primària (ja l'has llegit), no només repeteix una paraula a principi de vers, sinó que durant els sis primers versos fa servir la mateixa estructura sintàctica:\nla pluja se'n va.\nFes alguns versos que repeteixin, amb paraules distintes, la mateixa estructura sintàctica\n6.- Enumera objectes, fets, qualitats...\nMira, si no, la Tirallonga de monosíl�labs de Pere Quart, on va enumerant coses ben diverses que vol, o el Camí florit de Llompart, amb tot un seguit de plantes, o Arròs blanc de Miquel Martí i Pol, on enumera diversos menjars.\nFes un poema on hi hagi una enumeració d'objectes, d'animals, de fets, d'accions, de qualitats...\n7.- Compara un element o fet amb un altre\nMira quina comparació va fer Anselm Turmeda:\nEl riure és com la claror del dia,\nel plorar com l'obscuritat de la nit\nTorna a llegir ara els poemes Cérvol de Pere Quart, La paraula de Vinyoli i el de Clementina Arderiu\nFes un poema on comparis elements o fets l'un amb l'altre (utilitza com, o més...que, o sembla, etcètera.\n8.- Digues una paraula per una altra. És LA METÀFORA,\nQuan dic En Joan és un ase ja sé que no ho és, però d'ase en té que no em tracta bé. Si dic En Julià és un porc vull dir que és brut\nA la comparació feim servir com: En Joan és com un ase; i a la metàfora no: En Joan és un ase\nFaríeu bé de tèmer les mirades\nseran dures com pedres: seran pedres-\nGuillem d'Efak diu:\nEl teu somriure entre llàgrimes\nés l'arc de Sant Martí.\nVol dir que és com l'arc de Sant Martí que surt quan ha plogut, o quan plou i fa sol.\nMira ara quina metàfora va fer una nina de tres anys, en veure el rastre d'uns cargols sobre un full de paper de la classe.\nMira, els cargols han fet camins de llum sobre el paper\nA veure si ara, amb tot l'entrenament que dus, i amb aquests exemples que has vist, et surten unes bones metàfores.\n9.- Els animals i les coses parlen\nCom tots aquests contes que saps en què els animals parlen i fan cases, i toquen el flabiol... Com als poemes Cangur, Pop, Be, Oreneta, Rata, Camell, Cargol, Elefant, Papallona, en què els mateixos animals es presenten i parlen. Com quan Rosselló-Pòrcel, a Cançó després de la pluja, diu que el vent juga amb el molí. O Guillem d'Efak, que a Plou i fa sol diu les estrelles resen, l'oratge canta.\nSegur que ben aviat has fet un poema amb alguna personificació.\nAra mirarem el ritme (com a la música i a les cançons) i la rima.. En tots aquests exercicis que farem ara, mira de posar-hi també imatges poètiques: repeticions, enumeracions, comparacions, metàfores...\n1.- Ritme binari\nDigau en veu alta aquest fragment de la Tirallonga dels monosíl�labs de Pere Quart.\nDoncs jo sols vull [...] / Un poc de fam / i un xic de pa. / Un poc de fred\ni un poc de foc. / Un xic de son / i un poc de llit / Un xic de set / i un poc de vi / i un poc de llet. / I un poc de pau. [...] / Un poc de goig / i un xic de bes / i un poc de coit. [...] / I un poc de cant. / I un xic de vers. / I un xic de ball [...]\nHas vist que tot el temps segueix el mateix ritme: una síl�laba fluixa, àtona, seguida d'una síl�laba forta, tònica, i així tot el temps:\nàtona tònica, àtona tònica, àtona tònica...\nFes ara un poema breu tot amb aquest ritme.\n2.- Apariats. Auques\nLlegeix bé aquests versos de Vicent Andrés Estellés\nno vull poesia\nHas vist que tenen el mateix nombre de síl�labes (5 cada un) i que rimen. Això és un apariat.\nSi feim una història amb dibuixos i davall cada dibuix hi posam un apariat, tenim una auca. La mestra o el mestre te'n poden ensenyar qualcuna.\nI ara, vinga, a fer apariats, i si us animau, una auca.\nAu, au, desperta't\nserà la meva amiga,\nalegria de viure.\nLluna, la bruna.\nAl recer de la barca\nl'alba es despulla.\nL'HAIKÚ té tres versos de 4, 6 i 4 síl�labes, i acaba amb paraules planes\nFes uns quants haikú\nMira aquest cal.ligrama de Joan Salvat Papasseit\nI ara mira aquest poema de Junoy\nFes un cal.ligrama: un poema en què la disposició de les lletres ajuda a dir el sentit del poema.\n5 .- Poemes visuals\nMira poemes visuals de Joan Brossa\nFes algun poema visual\nEscriu a les pàgines següents els poemes fets teus que t'agradin més, després d'haver-los corregit bé (gramàtica i mètrica) i d'haver-te assegurat que són rics en imatges poètiques.


Inici > Allaus > Butlletí de Perill d'Allaus > Predicció\nL'objectiu de la predicció del perill d'allaus als Pirineus de Catalunya és l'emissió i difusió del Butlletí de Perill d'Allaus (BPA).\nEn el BPA s'informa del grau de perill previst en les immediates 24 hores per a 7 zones diferents, de la distribució i l'estat del mantell nival, de la tendència per a les properes 48 i 72 hores. S'inclou també la predicció meteorològica a curt i mitjà termini facilitada pel Servei Meteorològic de Catalunya. La informació nivològica és vàlida fora de les pistes d'esquí i en zones no controlades. El BPA s'emet de dilluns a dissabte, amb la predicció per al diumenge, de desembre a maig.\nLa predicció del perill d'allaus es fa en base a l'anàlisi de les dades procedents d'una xarxa d'observadors nivometeorològics creada a aquest efecte i localitzada entre 1.800-2.500 m d'altitud. La xarxa és formada per estacions d'esquí, agents forestals, agents de reserves de caça, guardes de refugis i nivòlegs.\nL'any 1997 es va començar a implantar una xarxa d'estacions nivològiques automàtiques. L'objectiu d'aquesta xarxa és la recepció continuada en temps real de dades sobre l'estat del mantell nival i de la meteorologia en alta muntanya. Les estacions estan situades entre 2.000 i 2.500 m d'altitud. La transmissió de les dades al centre de recepció es realitza per GSM i ràdio. Les dades són consultables a:\nPer tal de conèixer l'estat intern del mantell nival, a part dels paràmetres meteorològics habituals, és fonamental la presa de dades corresponents a l'estratigrafia i resistència del mantell.\nParalel·lament a l'obtenció de dades nivometeorològiques, es realitza la verificació de les prediccions, tant per part dels observadors com directament pels tècnics de l'SMC. La verificació pretén constatar sobre el terreny la fiabilitat de les informacions contingudes en els BPA, efectuant tests d'estabilitat, observacions de l'activitat d'allaus, perfils estratigràfics i sondatges per colpeig del mantell nival. L'objectiu final de la verificació és el coneixement de situacions amb anàlisis erronis que permetin la millora de les previsions.


Gestió forestal i prevenció d’incendis forestals\nSubvenció per a la gestió forestal i la prevenció d’incendis forestals.\nL’objecte de la present convocatòria és regular la concessió d’ajudes econòmiques en règim de concurrència competitiva, en la modalitat de prorrateig de l’import màxim entre els possibles beneficiaris, fins a esgotar el crèdit disponible per a actuacions en matèria de gestió forestal i prevenció d’incendis forestals en l’exercici 2021.\nTREBALLS de conservació, manteniment i aprofitament forestal.\nReparació d’elements de la xarxa viària forestal (senders, camins i pistes forestals) necessària per a la conservació, el manteniment i l’aprofitament forestal.\nActuacions silvícoles d’ajuda i generació de cicles ecosistèmics o restauració del potencial forestal: desbrossaments, aclarida de plançoneda, aclarida de millora, tall selectiu, selecció de brostes i brots, desbrossament d’herba o bardisses del sotabosc, esporgades, preparació de fusta i desembosc.\nTall de vegetació afectada i tractament de les restes generades per incendis forestals i danys biòtics. Retirada i eliminació de materials afectats.\nRetirada i eliminació d’espècies exòtiques invasores.\nManteniment dels punts de reserva d’aigua per a abeuradors i usos complementaris a la gestió forestal.\nCondicionament, protecció i defensa de sòls. Manteniment de construccions de bioenginyeria per a la retenció de sòl.\nManteniment de construccions d’obra civil.\nRecollida i eliminació de residus.\nManteniment de repoblacions forestals.\nRedacció d’instruments tècnics d’ordenació o protecció: estudis d’ordenació forestal, plans tècnics d’ús del medi natural o Plans Locals de Prevenció d’Incendis Forestals.\nINVERSIONS de conservació, millora i aprofitament forestal.\nReforestació i reposició de falles: plantació d’espècies secundàries arbustives i arbòries (autòctones frondoses, rebrotadores…), millora de pastures, treballs silvícoles i sembres.\nPlantacions per a l’aprofitament de productes forestals o agroforestals (plantacions per a fusta i biomassa, sureres, plantacions micorritzades per a l’aprofitament micològic, mel·líferes, baies, esparregueres, aromàtiques i altres actuacions que afavorisquen l’aprofitament per a la recol·lecció i la primera transformació).\nCreació de punts de reserva d’aigua per a abeuradors i usos complementaris a la gestió forestal sostenible.\nActuacions o construccions de bioenginyeria per a la retenció del sòl i altres accions complementàries.\nInversions en àrees recreatives, hàbitats d’interés, senders i miradors: senyalització, cartelleria, mobiliari forestal i proteccions.\nInstal·lació de refugis per a quiròpters.\nObra civil i inversions per a la millora del medi natural o els aprofitaments forestals.\nCompra de ferramentes, maquinària i complements forestals per a la conservació, la millora i l’aprofitament forestal.\nActuacions de prevenció d’incendis forestals. Els treballs i les inversions de prevenció d’incendis forestals subvencionables han d’estar contemplats dins del Pla Local de Prevenció d’Incendis Forestals (d’ara endavant, PLPIF) del municipi sol·licitant. No obstant això, les inversions classificades en els punts B.2.3 i B.2.4 queden exemptes d’aquesta condició.\nTREBALLS de prevenció d’incendis forestals\nReparació de vies forestals.\nManteniment d’infraestructures de prevenció d’incendis forestals i d’actuacions d’obra civil i de bioenginyeria que siguen infraestructures de prevenció d’incendis forestals o en formen part.\nManteniment dels punts de reserva d’aigua per a l’extinció d’incendis forestals.\nManteniment de línies de defensa contra incendis forestals amb eliminació de restes (àrees tallafocs, faixes auxiliars, interfície urbana-forestal…).\nActuacions silvícoles de prevenció d’incendis forestals: desbrossaments, aclarida de plançoneda, aclarida de millora, tall selectiu, selecció de brostes i brots, desbrossament d’herba o bardisses del sotabosc, esporgades, preparació de fusta i desembosc.\nManteniment de les àrees de baixa càrrega de combustible per a la prevenció d’incendis mitjançant pastura.\nRedacció de la revisió dels PLPIF aprovats i de Plans d’Actuació Municipal (PAM) davant del risc d’incendis forestals.\nActuacions puntuals i construccions d’obra civil i de bioenginyeria.\nCreació de punts de reserva d’aigua per a l’extinció d’incendis forestals.\nCompra de ferramentes, maquinària i complements forestals per a treballs de prevenció d’incendis forestals.\nNomés podran optar a la modalitat A els municipis forestals, segons la definició indicada adés, de menys de 20.000 habitants i amb més de 25 hectàrees de superfície forestal de titularitat municipal.\nNomés podran optar a la modalitat B els municipis forestals, segons la definició indicada adés, que tinguen aprovat el PLPIF o un Pla Local Reduït de Prevenció d’Incendis Forestals (PLRPIF) per la Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica a 26 de maig de 2021, independentment de la seua població.\nPoblació segons el padró municipal de l’INE a 1 de gener del 2020.\nFins a 500 2,5\nDe 501 a 1.000 2,0\nDe 1.001 a 2.500 1,5\nDe 2.501 a 5.000 1,0\nDe 5.001 a 10.000 0,5\n10.001 o més 0\nPlanificació forestal: es consideren prioritàries les actuacions en els municipis que tenen aprovats instruments tècnics de gestió forestal de les muntanyes d’utilitat pública (MUP) de titularitat municipal vigents el mes de gener de 2021 segons la Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica: http://agroambient.gva.es/documents/20551003/166252951/Listado+de+proyectos+de+ordenaci%C3%B3n+y+planes+t%C3%A9cnicos+de+gesti%C3%B3n+forestal+aprobados+%28enero+2021%29/2b57dc9c-0844-4939-a234-c98823d7c5c6\nLa puntuació màxima en aquest apartat és de 5 punts, que obtenen els municipis següents: Albalat dels Tarongers, Aras de los Olmos, Ayora, Benagéber, Bicorp, Bolbaite, Castielfabib, Chelva, Chulilla, Cortes de Pallás, Domeño, Enguera, Gàtova, Marines, Moixent, Navarrés, Olocau, Serra, Sinarcas, Titaguas, Torres Torres, Tuéjar, Utiel, Vallada, Vallanca i la Yesa.\nAmb projecte d’ordenació o pla tècnic de gestió forestal 5\nSense instrument tècnic de gestió forestal 0\nEspais protegits: es consideren prioritàries les actuacions en els municipis que tenen alguna figura de protecció. La puntuació màxima en aquest apartat és de 3 punts.\nAmb declaració d’algun Paratge Natural Municipal (PNM) 2\nAmb declaració d’algun Parc Natural (PN) 1\nSuperfície de MUP de titularitat municipal: es consideren prioritàries les actuacions en els municipis amb major superfície de muntanyes d’utilitat pública (MUP) de titularitat municipal segons la cartografia del Pla d’Acció Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). La baremació d’aquest apartat és:\nSuperfície forestal de MUP de titularitat municipal (SF MUP) SF MUP/1000\nEl resultat és una llista de 93 municipis en la qual la fórmula de repartiment considera una assignació de 15.000 € per municipi (en conjunt per a subvencions d’actuacions de tipus A.1 i A.2). La resta del pressupost disponible es reparteix proporcionalment als\npunts obtinguts en la qualificació final de tots els criteris descrits. Una vegada obtingut el total de subvenció màxima, sumades les assignacions A.1 i A.2, es reparteix entre les dos fins a esgotar 2.000.000 €.\nTOTAL € AJUDA MÀXIMA PER MUNICIPI = 15.000 € + (punts totals obtinguts en la baremació x valor del punt).\nValor del punt = (quantitat total a repartir per punts) / (suma total dels punts dels municipis).\nQuantitat total a repartir per punts = (pressupost disponible per a l’actuació de tipus A) – (nombre de municipis considerats (93) x 15.000 €).\nL’Annex 12 mostra una taula amb els resultats finals de la valoració.\nPoblació segons el padró municipal de l’INE a 1 de gener de 2020.\nSuperfície forestal total: es consideren prioritàries les actuacions en els municipis amb major superfície forestal total segons la cartografia del Pla d’Acció Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).\nSuperfície forestal total (SFT ) SFT/1000\nEn aquesta modalitat, es consideren només els municipis que tenen aprovat un PLPIF per la Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica a data de 26 de maig de 2021.\nEl resultat és un llista de 118 municipis, en la qual la fórmula de repartiment considera una assignació (en conjunt per a subvencions d’actuacions de tipus B.1 i B.2) de 20.000 € per municipi que tinga un PLPIF i de 5.000 € per municipi que tinga un PLRPIF. La resta del pressupost disponible es reparteix proporcionalment als punts obtinguts en la qualificació final de tots els criteris. Una vegada obtingut el total de subvenció màxima, sumades les assignacions B.1 i B.2, es reparteix entre aquestes dos fins a esgotar 2.000.000 €.\nTOTAL € AJUDA MÀXIMA PER AL MUNICIPI PLPIF = 20.000 € + (punts totals obtinguts en la baremació x valor del punt).\nTOTAL € AJUDA MÀXIMA PER AL MUNICIPI PLRPIF = 5.000 € + (punts totals obtinguts en la baremació x valor del punt).\nQuantitat total a repartir per punts = (pressupost disponible per a l’actuació de tipus B) – [(nombre de municipis considerats PLPIF (75) x 20.000 €) + (nombre de municipis considerats PLRPIF (43) x 5.000 €)].\nL’Annex 13 mostra una taula amb els resultats finals de la valoració.\nLes despeses subvencionables seran factures o documents equivalents amb validesa en el tràfic mercantil en els termes de l’OGS i datats entre l’1-1-2021 i la finalització del termini d’execució.\nEn la identificació de les actuacions, especialment en la localització, s’evitaran termes genèrics i ambigus com “neteja de muntanya”, “condicionament del terreny”, “reparació d’elements”, “treballs en la muntanya”, etc.\nLes actuacions de tipus A i B es codificaran clarament segons l’apartat 1 de la present convocatòria. A les de tipus B, excepte les inversions B.2.3 i B.2.4, se’ls assignarà la mateixa denominació que s’utilitza en el PLPIF/PLRPIF aprovat.\nSol·licitud de la subvenció (Annex 4.10).\nLes ajudes sol·licitades per a inversions de tipus A.2 i B.2 i les referides a treballs de conservació, manteniment i aprofitament forestal de tipus A.1 hauran d’executar-se en sòl de propietat municipal, cosa que caldrà justificar amb una certificació acreditativa de la titularitat dels terrenys (Annex 11).\nDeclaració responsable que diga que l’ús a què es destinaran les inversions de tipus A.2.7 i A.2.8 serà exclusivament per a treballs relacionats amb la gestió forestal i, en el cas de les B.2.3 i B.2.4, exclusivament per a treballs relacionats amb la prevenció d’incendis forestals.\nEl termini per a la justificació de la subvenció finalitza als deu mesos de l’endemà de la publicació de l’acord de concessió. L’òrgan que concedeix la subvenció podrà atorgar una ampliació en els termes establits en l’OGS de la Diputació de València.\nA cada municipi li correspondrà justificar, segons el total de la subvenció concedida, per tots els conceptes de les dos línies d’ajudes:\nMemòria de les actuacions subscrita per l’Alcaldia de la corporació amb el contingut següent:\nJustificació tècnica i descripció de l’actuació amb els mesuraments necessaris i dades cadastrals d’emplaçament.\nValoració econòmica amb preus unitaris descompostos i pressupost per capítols.\nPlans a escala de situació, emplaçament, planta i definició d’elements, amb còpies en format digital .kml, .kmz o .shp.\nAnnex fotogràfic de l’estat actual.\nCòpia de les autoritzacions concedides per les administracions competents exigides per la normativa per a dur a terme les actuacions o, si escau, certificació de la Secretaria municipal que acredite que no són necessàries.\nEn el cas d’adquisició de béns, memòria tècnica amb la descripció del bé, les seues característiques tècniques i un breu reportatge fotogràfic en què figure la imatge corporativa de l’Àrea de Medi Ambient col·locada en un lloc ben visible.\nRelació de despeses i inversions degudament emplenada i certificada (Annex 6.10).\nVídeo de l’execució de les actuacions realitzades amb càrrec a la subvenció concedida.\nAnunciar les actuacions executades en el web i xarxes socials municipals. L’anunci haurà de romandre en el web i repetir-se de manera periòdica en xarxes socials des de la publicació de la concessió fins a la finalització de l’execució de l’actuació.\nFer un vídeo de duració màxima d’1 minut on s’explique l’objectiu de les actuacions i es presente l’estat final de les actuacions, indicant el pressupost total i l’import subvencionat per l’Àrea de Medi Ambient de la Diputació de València. El vídeo, que haurà d’entregar-se junt amb la documentació justificativa, haurà de publicar-se en el web i en les xarxes socials municipals.


Espanya és un dels estats de la UE que pitjor aplica el dret europeu\nAl desembre del 2018 acumulava noranta-set processos relacionats amb la no transposició de normes\nEspanya és l’estat de la Unió Europea que acumula més procediments d’infracció per aplicar de forma tardana o transposar incorrectament legislació europea. Així ho indica la Comissió Europea en un informe que revela que el desembre del 2018 l’estat tenia gairebé un centenar de processos oberts.\nDiu aquest informe que l’estat espanyol és un dels que triga més a fer les transposicions de la lesgilació europea a la legislació estatal, juntament amb Xipre i Bèlgica; i també és, juntament amb Itàlia i Alemanya, un dels que presenta més casos pendents per una transposició incorrecta o per una aplicació incorrecta de la legislació europea.\nDels 97 procediments d’infracció pendents, vint-i-set van ser iniciats el mateix 2018, mentre que la resta van començar abans i encara no s’han tancat. La majoria dels procediments incoats tenen a veure amb la mala aplicació o l’aplicació tardana de regles sobre el mercat interior de la UE i les PIMES, el medi ambient i la mobilitat.\nCom a conseqüència dels incompliments reiterats, l’any passat la Comissió Europa va portar l’estat espanyol davant del TJUE i va sol·licitar la imposició de sancions econòmiques per tres afers.


Comença l'elaboració del Pla local per la Diversitat Sexual, Afectiva i de Gènere\nInici » Actualitat » Notícies » Comença l'elaboració del Pla local per la Diversitat Sexual, Afectiva i de Gènere\nSerà el marc de referència per als diferents departaments de l’Ajuntament a l'hora d'implementar polítiques públiques\ndijous, 7 febrer, 2019 - 14:15\nAmb l’objectiu de donar un impuls a les polítiques de diversitat sexual, afectiva i de gènere a la nostra ciutat, el programa municipal d’Igualtat, amb la col·laboració de la Diputació de Barcelona, ha iniciat l'elaboració del Pla local per la Diversitat Sexual, Afectiva i de Gènere.\nEl Pla ha de ser el marc de referència per als diferents departaments de l’Ajuntament a l'hora d'implementar polítiques públiques incloent-hi la perspectiva de la diversitat. A més, ha de servir per definir les actuacions a desenvolupar a curt i mitjà termini en matèria de diversitat sexual, afectiva i de gènere.\nFases de desenvolupament del pla\nL’elaboració del Pla Local consta de dues fases de treball:\nFase de diagnosi: a través d’entrevistes i espais grupals de reflexió i debat amb la ciutadania, col·lectius i personal tècnic. Té per objectiu conèixer la realitat del col·lectiu LGBTI+ a la ciutat, així com l’avaluació de les polítiques públiques implementades.\nFase de propostes: a través d’espais grupals de reflexió i debat amb la ciutadania, col·lectius i personal tècnic. Té per objectiu recollir les propostes d’accions que s’analitzaran per a la seva incorporació al Pla Local.\nPer al desenvolupament del Pla, en les seves diferents etapes es vol comptar amb persones i entitats del col·lectiu o interessades, per conèixer de primera mà necessitats i propostes.\nSi voleu participar en les entrevistes personalitzades i/o als espais grupals de reflexió i proposta, envieu un correu electrònic a lgbti@elprat.cat, truqueu al 933 790 050, extensió 5600 o adreçeu-vos a les Cases d’en Puig.


Novetats de maig: berenars saludables - Ara a Veritas\nNovetats de maig: descobreix els productes que incorporem a les nostres botigues i anima’t a provar-los. Destaquem els canonets cruixents sense gluten Rolls & Go Veritas i els refrescos Indi, elaborats de la manera tradicional.\nUn berenar deliciós i saludable\nArriba la primavera i comencen els plans a l’aire lliure… Si ets dels que es passen el dia d’excursió, aquesta novetats t’encantarà: Rolls & Go Veritas. Uns canonets cruixents sense gluten farcits de cacau i avellanes o crema de coco, presentats en un pràctic envàs take away de dos canonets; ideals per recuperar forces. Troba’ls a la nostra secció de barretes, a 0,89€!\nIogurts sense lactosa i amb coco\nContinuem ampliant la gamma de iogurts, marca Veritas. En aquesta ocasió, amb els iogurts sense lactosa natural i desnatat, i el iogurt amb coco. Els nostres iogurts s’elaboren a Granollers, seguint la forma tradicional; a partir de llet de vaca criada en condicions de producció ecològica (no en format pols). Gaudeix-los al natural, amb musli, fruites vermelles o endolcidors naturals!\nUns refrescos excepcionals\nDes del Puerto de Santa María, Cádiz, arriba aquest pràctic pack de tòniques i cola. El gran valor afegit dels productes de la marca Indi és el mètode d’elaboració. Fan servir herbes i matèries primeres com la nou de cola, les destil·len en un alambí i obtenen olis essencials que donen lloc a uns refrescos plens de sabor. Dóna’ls una oportunitat; et sorprendran!\nCorn flakes sense gluten\nAmb l’objectiu d’ampliar l’oferta de productes sense gluten i ecològics a un preu accessible, hem incorporat a les nostres botigues els nous corn flakes sense gluten Veritas. Aposta per un esmorzar que t’aporti energia de qualitat i deliciós. Pots combinar-los amb llet o beguda vegetal, iogurt, fruites de temporada, superaliments… Gaudeix-los!\nOus XL Casa Martís (exclusius a Veritas) i pack de 10 Mas Frigola\nL’ou és un dels aliments més complets que existeixen, ja que és una font concentrada de nutrients. En el cas dels ecològics, es caracteritzen per tenir més frescor, qualitat i riquesa nutricional que els no ecològics. Casa Martís i Mas Frigola són granges situades a Girona, on les gallines viuen en llibertat i s’alimenten amb pinso ecològic. Com a resultat, obtenen uns ous rics en aminoàcids essencials i una clara compacta, que agrairàs a l’hora de preparar ous al plat.\nLa patata fregida no fregida\nLa marca Poptato ens acosta un snack saludable completament revolucionari: patates que tenen la textura cruixent sense passar pel procés de fregit. Utilitzen oli d’oliva verge, però la textura cruixent és fruit de l’aplicació de calor. Converteix-te en el rei dels aperitius saludables!\nSeguim apostant pels snacks saludables. En aquesta ocasió, incorporem a les nostres botigues els bastonets de xocolata La Buona Terra, elaborats amb oli d’oliva, i amb la meitat de sucres que la marca de referència no ecològica. Te’n lleparàs els dits!\nGelats de coco\nComená l’època dels gelats! La marca Naturattiva et proposa un gelat vegà de coco, de textura cremosa, ideal per prendre al natural o combinar amb altres postres.\nNovetats de març: descobreix els productes que incorporem a les...


La 2a Nit de l'Esport de Blanes reconeix la tasca de 50 esportistes, equips, entitats i periodistes esportius - Tribuna Selvatana - Diari comarcal de La Selva - Actualitat, notícies, opinió...\nLa Ciutat Esportiva Blanes va allotjar aquest passat dissabte per segon any consecutiu la que ja es pot considerar la festa de l'esport blanenc per excel·lència, recuperada després d'una dècada que havia deixat de fer-se. Es tracta de la 2a Nit de l'Esport, que va congregar més de 1.000 persones –una quantitat de públic més elevada que l'any passat- a la pista verda del pavelló, vestit especialment de festa per a la ocasió. Al llarg de la vetllada es van lliurar diversos premis en forma de trofeu a més d'un centenar llarg de persones: 27 esportistes en la categoria d'individuals i un centenar d'atletes i jugadors d'equips i grups en competició triats per les mateixes entitats esportives del municipi en les dues modalitats en solitari i per equips. L'objectiu ha estat un any més agrair la tasca i els resultats aconseguits per les entitats esportistes blanenques durant la passada temporada, a l'hora que es gaudia d'una estona entretinguda i festiva.\nL'acte el van encapçalar l'alcalde de Blanes accidental, Quim Torrecillas, acompanyat del regidor d'Esports, Joel Comas. També es van encarregar de lliurar els trofeus regidors i regidores del consistori en representació dels respectius grups polítics municipals. D'altra banda, es va convidar igualment perquè assistissin a la vetllada als exregidors d'Esports durant aquests anys a la Ciutat Esportiva, comptant amb la presència de Xavier Oms i Xavier Marcos. Novament, l'expertesa i veterania del periodista blanenc de TV3 Rafel Bagot va ser l'ingredient imprescindible per encarregar-se de ser el mestre de cerimònies d'excepció que requereix la vetllada. Rafel Bagot va anar desvetllant els guardonats i guardonades de la II Nit de l'Esport mentre els aplaudiments del nombrós públic no paraven de multiplicar-se. Per la seva banda, l'atleta blanenc d'ultrafons Xavi Marina va estar venent i signant llibres de la seva primera incursió literària: 'Una vida llena de metas'.\nAbans que arribés el moment de fer-se la fotografia de família de rigor –molt difícil d'aconseguir per la gran quantitat de premiats que calia aplegar-, l'alcalde accidental, el regidor d'Esports i els representants municipals van tallar el pastís que va cedir per a la ocasió Pastisseria Marina. L'il·luminaven dues bengales en representació dels dos anys que ha complert enguany la recuperada Nit de l'Esport.\nAl llarg de la vetllada també es van lliurar reconeixements especials a tres esportistes internacionals de Blanes. Al pilot de karting Pedro Hiltbrand, al nedador Guillem Pujol i al corredor Buba Sabaly. De tots tres, l'únic que va poder recollir el seu premi personalment va ser l'atleta senegalès Buba Sabaly, ja que tant Pujol com Hiltbrand són fora de Blanes, precisament perquè estan participant en competicions. En nom del nedador, va recollir el trofeu el seu pare, Robert Pujol. L'apartat de premis especials es va completar amb una destacada novetat, afegida enguany per primera vegada. Es va voler agrair el treball desenvolupat per quatre periodistes blanencs i del territori durant molts anys a través de diversos mitjans de comunicació: Enric López –conegut popularment com a 'Charlie'-, Albert Ros, Alfons Serrano i Pedro Hormigo.\nValoració molt positiva per part del consistori\nAl terme de la festa, la valoració va ser plenament positiva, a càrrec del regidor d'Esports Joel Comas: "L'any passat, quan ens vam plantejar recuperar aquesta festa amb el mateix format que fa 10 anys, ja va ser una gran ocasió. Ara, però, realment hem aconseguit superar-nos. No tan sols pels premis que hem repartit, sinó per l'acceptació que ha tingut arreu del món esportiu blanenc. El regidor d'Esports també va voler agrair el suport tant de les entitats com de tot el personal de l'àrea que presideix per poder organitzar l'esdeveniment: "Em sento molt orgullós d'haver pogut tornar a comprovar que l'esperit esportiu continua ben viu tant entre els nostres esportistes com a les nostres entitats. Som una flama que hem d'ajudar entre tots que mai no s'apagui".\nSuport a la Consell Local de Joventut i l'organització de l'"Ensorra't"\nL'alcalde accidental de Blanes, Quim Torrecillas, va recordar l'objectiu que la instal·lació on s'estava fent la festa, la Ciutat Esportiva, la faci servir la gent del municipi: "Perquè fer esport també és socialitzar-se, passar-s'ho bé, educar i créixer en un entorn sa". D'altra banda, tant l'alcalde accidental com Joel Comas –qui és també regidor de Joventut- van fer esment en els respectius discursos a la situació del Festival de Música Jove a la Platja, l''Ensorra't'. Comas va afegir-se al sentiment que es viu aquests dies a la població perquè el festival acabi fent-se amb total normalitat. Alhora va demanar un aplaudiment –que aviat es va convertir també en una ovació- per als tres dels representants del Consell Local de Joventut que van assistir a l'acte vestits amb la característica samarreta blava que identifica l'esdeveniment.\nPer la seva banda Quim Torrecillas va reblar: "Des de l'Ajuntament de Blanes donem suport absolut al a gent de l''Ensorra't': estem al seu costat. Sentim admiració i respecte per la tasca que estan fent i ens sentim molt orgullosos dels joves de la nostra vila. Esperem que ho podrem gaudir del 21 al 25 de juliol". Les seves paraules també van quedar reblades per una ovació del gran nombre d'espectadors que omplia la pista. Finalment el concert amb el grup 'Porto Bello Band' que havia de tancar la 2a Nit de l'Esport de Blanes no va ser possible oferir-lo, a causa d'una avaria que va patir l'equip d'àudio del grup. En tot cas, l'animació va estar assegurada encara durant una bona estona molt després de la cerimònia, ja que gran quantitat d'assistents van aprofitar per fer-se fotografies en els dos Photocalls que hi havia en el recinte per immortalitzar l'esdeveniment.\n11 CLUB FUTBOL SALA BLANESPORT '83 Mathias Daniel\n35 CLUB FUTBOL SALA BLANESPORT '83 Aleví R


Primera exposició de l'artista Jordi Vilà a la Seu — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Primera exposició de l'artista Jordi Vilà a la Seu\nPrimera exposició de l'artista Jordi Vilà a la Seu\nEl creador andorrà presenta les seves singulars obres, que elabora al seu taller d'Organyà La mostra es pot veure durant aquest mes a la Sala La Cuina\nJordi Vilà - ARÇ\nDurant aquest mes de febrer la Sala La Cuina, al Centre Cultural Les Monges, presenta l'exposició 'ARÇ', de Jordi Vilà Juncà. És la primera vegada que exposa a la Seu d'Urgell aquest ferreter i artista de la Massana, que té el seu taller de creació a Organyà.\nL'exposició adopta el nom d'una bardissa punxant, l'arç, amb la qual Jordi Vilà ha volgut fer un joc de paraules amb la paraula 'Art'. Segons ha explicat l'autor a RàdioSeu, s'hi pot veure unes 150 obres "úniques", moltes d'elles amb barnís de diferents tonalitats dibuixat amb roba, amb predomini dels colors marrons. Vilà també treballa amb fustes enganxades i dibuixades. Tot plegat, remarca, sempre amb to divertit i diferent.\nJordi Vilà adquireix la inspiració de la vida quotidiana o bé de les notícies. Vilà és un artista autodidacta que havia tingut un cau d'art a Sant Julià de Lòria. Al llarg de l'any es desplaça a la seva casa d'Organyà, on cada setmana elabora les seves obres. Per Vilà, l'art és "una manera de solucionar moltes coses, perquè et permet oblidar-te dels maldecaps".\nLa mostra presenta obres del 2013 i el 2014 i fins i tot algunes creacions fetes aquest començament d'any. Normalment no les fa per encàrrec sinó per motivació pròpia. Tot i això, durant l'exposició es poden adquirir, amb preus assequibles.


saragatona: Sony (Corporation) i jo\nAhir, per il·lustrar el post (encara que en realitat va ser a l'inrevés, i les meus paraules il·lustraven el post) vaig recórrer a un vídeo de You Tube, el vaig editar, el vaig retallar i el vaig muntar; després el vaig pujar al meu espai dintre del mateix You Tube. Al cap de poca estona, el vídeo ja era visible i el podia fer servir tothom qui volgués, però a la dreta de la portada de presentació hi havia un petit triangle sobre fons groc i un advertiment que deia: Vídeo bloquejat en alguns països (sic). No s'especificava quins països (uns sí i altres no?), però vaig esbrinar que els drets de Crossroad (1986) els tenia Sony, una companyia que, que jo sàpiga, no va intervenir per a res en la producció de la pel·lícula, però que ara deu tenir els drets d'exhibició a les pantalles petites (les dels ordinadors i les dels televisors, i, imagino, les del film en les vídeos que es poden comprar o llogar en les botigues adequades; no crec que tingui els drets als cinemes, on aquesta pel·lícula ja no té interès). Si no m'equivoco, Sony s'ha convertit en una de les companyies més importants en la distribució de pel·lícules i música (Viquipèdia: Al gener de 1988 Sony va adquirir CBS Records. per a donar origen a Sony Music Entertainment i, en el 1989, Sony va comprar Columbia Pictures i va crear Sony Pictures). Des dels seus televisors nous es pot baixar directament, pagant, és clar, material abundant d'aquestes dues modalitats culturals. Penso que, de la manera que sigui, una bona part del negoci dels llibres aviat pertanyerà també a aquestes multinacionals de l'oci, que s'acabaran anomenant multinacionals de la cultura. Denominació amb que estaré -parlo en futur- completament d'acord, tot i que afegiria del negoci de la cultura, tan lícit, o més, que qualsevol altre.\nEn tot cas, estic segur que no he de patir per la visibilitat del meu vídeo, que no em castigaran. La finalitat, com tothom va llegir, era exclusivament didàctica; la conclusió, elogiosa, encara que la totalitat de la pel·lícula no és res de l'altre món (i hagués preferit un altre protagonista jove); la publicitat, evident. Per acabar-ho de reblar, només em queda d'escriure Sony Corporation a les etiquetes del post. Ara m'hi posaré. És clar que el fet que, segons em diu el propi You Tube, el meu vídeo només l'hagin vist 6 persones, incloent-me jo mateix, no sé si és un argument a favor o en contra de la seua perdurabilitat.\nPer si hi voleu fer una mirada, us deixo un enllaç on podeu llegir els suggeriments que fa You Tube en el cas que un vídeo afecti drets de tercers. Passi el que passi, asseguro que no recorreré als meus advocats. Hi ha algun advocat entre els presents!?\nEtiquetes de comentaris: Crossroad, multinacionals, Sony, YouTube\nJo sóc dels qui no vaig poder veure el vídeo perquè "no estava autoritzat en aquest territori". El segon sí, però.\nJo també, Miquel.\nI com és que jo sí que el puc veure, també des del meu bloc? Tot és tan misteriós.\njo només he pogut veure el segon!