Apartaments de 66 a 86m² i capacitat per a dues o tres persones, distribuïts en un dormitori suite amb bany complet, una sala menjador, una habitació polivalent que es pot utilitzar com a zona de despatx i una cuina independent equipada amb tots els electrodomèstics. Els apartaments de 3 persones disposen, a més, d'un dormitori i bany addicionals.\nLa decoració és sòbria i elegant, amb la qual cosa s’aconsegueix un espai totalment confortable. Destaquen els grans finestrals, que permeten l'entrada de la llum natural a tota l'estança i la terrassa de 20m² sobre el Passeig de Gràcia, amb vistes a La Pedrera, de Gaudí. Amb una decoració sòbria i elegant dels espais, marcada pels contrastos.\nEls nostres apartaments Pedrera Penthouse estan registrats degudament amb les llicències HUTB-504 i HUTB-505, la qual cosa acredita el nostre compromís amb la qualitat i contribueixen a millorar la nostra ciutat.


estudiants ofertes de treball a l'estranger emprenedoria treball formació ocupacional Idiomes estiu participar L'Hospitalet de Llobregat cooperació voluntariat Voluntariat a l'estranger mobilitat europea premis concurs trobar feina solidaritat ajuts feina Santa Coloma de Gramenet cultura ofertes de treball europa Treballar a l'estranger beques universitat Estudiar a l'estranger art recerca educació formació cursos pràctiques estranger casal lloguer habitatge Badalona pràctiques a l'estranger tallers\nEl Servei de Voluntariat Europeu: taula d’intercanvi d’experiències\nEn aquesta taula rodona us expliquem tot el que heu de saber si us interessa el Servei de Voluntariat Europeu. També teniu l'oportunitat de conèixer les experiències de joves que van participar o participen actualment en aquest voluntariat a l’estranger.\nDimecres, 13 de juny, a les 18:00h, a l'Escola Oficial d'Idiomes de L'Hospitalet de Llobregat. La inscripció és gratuïta i, per més informació, entreu aquí.\nQui vulgui fer un voluntariat.\nLocalització i contacte EOI L'Hospitalet de Llobregat\nTelèfon: 93 438 30 17\nInformació addicional: http://bit.ly/I6CzJp\nAdreça electrònica de contacte: eoi-hospitalet@xtec.cat\nData del document: 19.04.2012


Tota la història en dos carrers | Rondaller\nrondaller / 17 Gener 2016 / Leave a comment / La Selva, Pobles amb encant\nHi ha poblacions que tenen la mala sort de ser al mig de tot arreu, però mai les prenem com un destí. Aquest cop m’he aturat a Anglès (La Selva) i en només un quilòmetre he descobert la història dels darrers vuit segles.\nFinestra al carrer Major 9.\nUn itinerari sense ordre cronològic.\nAparqueu a la plaça Pau Casals i aneu fins a la plaça Catalunya on trobem Can Gubau, un edifici de principis del segle XX que va ser el Centre Republicà de la població.\nPugem pel carrer Comerç i veiem Cal Farmacèutic, obra modernista de la qual ens fixarem amb les boniques lletres fetes d’argila cuita.\nEnfilem pel carrer d’Avall, un dels més emblemàtics i ben conservats. Aneu a poc a poc, perquè cada casa és una meravella.\nDavant nostre s’aixeca l’arcada de Can Verdaguer, amb unes boniques finestres romàniques del segle XIII.\nPassem sota l’arcada i a la dreta veiem Can Cendra, seu de l’ajuntament. L’arquitecte Rafael Masó el va reformar amb l’estil noucentista, tot un contrast amb l’aire medieval del carrer.\nPassem per sota de l’arcada de Can Mans, del segle XV amb l’embigat de fusta.\nContinuem pel carrer Castell per veure Can Peix, una atípica casa pairal noucentista, també de Rafael Masó.\nBaixem pel carrer Major, l’altra via que conserva interessants construccions, com Cal Noi, al número 1, del segle XVII, amb finestres gòtiques i renaixentistes, per a tots els gustos.\nCom veieu, hem passat del segle XII al XX en un pim pam.\n– Patrimoni d’Anglès: angles.cat\n– Can Gubau: ca.wikipedia.org\n– Cal Farmacèutic: ca.wikipedia.org\n– L’Aliança: totsonpuntsdevista.blogspot.com.es\n– Carrer d’Avall: wikiwand.com\n– Cal Sabater: ca.wikipedia.org\n– Can Cendra: wikiwand.com\n– Rafael Masó: rafaelmaso.org\n– Remedios Varo: remedios-varo.com – ciudaddemujeres.com\n– Can Barnades: wikiwand.com\n– Can Peix: vinyes-miralpeix.cat\n– El castell: catalunyamedieval.es – wikiwand.com\n– Cal Noi: wikiwand.com\n– Què és el viacrucis: webcatolicodejavier.org\n– Església de Sant Miquel: poblesdecatalunya.cat\n– Monument al carrilet


Cuidem el teatre! CUIDEU EL TEATRE! (Article d'opinió) ~ EspectáculosBCN\nInicio Teatro Cuidem el teatre! CUIDEU EL TEATRE! (Article d’opinió)\nNicolas Larruy 25 mayo, 2020 25 mayo, 2020 Teatro\nEns hem trobat, de cop, tancats a casa. Una pandèmia ens hi ha obligat. Però, a diferència d’èpoques anteriors, aquest cop estem tancats a casa però connectats al món amb les xarxes socials. Internet ens porta el món a casa.\nHi ha qui ho ha aprofitat molt. Músics que fan concerts des de casa, museus que fan visites en línia, llibres amb accés obert durant el temps que estem tancats, pel·lícules que podem gaudir… i teatre. Alguns teatres, no tots, han aprofitat per mostrar el que fan oferint obres de teatre online.\nCal crear espectadors nous de teatre i ara és el moment\nEls espectadors no són una espècie que neix espontàniament. Cal crear espectadors. Cal aprofitar els moments en què algú va al teatre, per crear-hi un lligam… i aquell lligam s’ha de cuidar molt, s’ha d’alimentar, s’ha de regar, s’ha de fer créixer… o el lligam mor i desapareix l’espectador. I ara, en aquest moment en què no podíem sortir de casa, era el moment perfecte perquè els teatres ens mostressin, tots, el que fan. Era el moment de treure la pols de les gravacions que s’amunteguen als arxius, i difondre-les per les xarxes.\nEls teatres més petits ja ho han fet. Hem pogut gaudir dels seus muntatges, que han difós per les xarxes. Però, com en tot, cal que els grans, els de referència també ho facin. Quan es parla de futbol, tothom parla dels grans equips… dels petits se’n parla poc. El mateix passa amb les pel·lícules, escriptors… El primer que ens ve al cap, és el gran nom, el de referència. I aquí, a Catalunya, hi tenim el Nacional i el Lliure. És cert que han fet activitats. Algunes xerrades sobre teatre… però, són activitats que semblen dirigides a la gent que ja és un espectador habitual. Són dos teatres per on han passat grans intèrprets que ja no hi són entre nosaltres.\nUs imagineu poder gaudir d’Agost, amb l’Anna Lizaran? No hi ha cap gravació d’aquest muntatge? O “Els dies feliços” amb la Rosa Novell? I tants muntatges que segur que estan gravats, que dormen un son que sembla etern en uns arxius que semblen inaccessibles.\nEl teatre s’ha de cuidar. L’hem de cuidar entre tots. I en aquest “tots” hi podem incloure les sales de teatre. Totes. Les petites han fet els deures… potser que les grans prenguin nota del que fan en altres països. A França, la Comédie Française i altres teatres, ofereixen el seu repertori en línia, cada dia. A més de recitals, lectures, xerrades amb tècnics, actors, directors… A la Gran Bretanya, el National Theatre i el Globe Theatre també emeten muntatges… i no cal que vagin a remenar massa l’arxiu, perquè són muntatges recents. Una bona manera d’atreure nous espectadors, de cuidar els habituals, de crear planter…\nAprofitem que tenim els espectadors a casa, oferim-los teatre a dojo… mostrem-los allò que ens dóna el teatre… i fem-los veure que si el teatre ja és una meravella vist en una pantalla, en directe, la màgia del teatre és immensurable.\nEl confinament és una oportunitat perquè els teatres, tots, trobin nous espectadors i els fidelitzin. El nostre teatre necessita també un planter d’espectadors i cuidar els que ja existeixen.\nAra és l’hora de que els teatres facin la seva part! Cuidem el teatre! Cuideu el teatre!


San Domenico Casa di Cura Privata - hospitals - Roma (Ciutat) - Roma - Lacio - Itàlia - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Itàlia › Lacio › Roma › Roma (ciutat) › San domenico casa di cura privata\nSan domenico casa di cura privata Roma (Ciutat) > Roma > Lacio > Itàlia\nSi heu rebut una atenció molt bona per part de l'equip de metges de San Domenico Casa di Cura Privata i voleu expressar el vostre agraïment, deixeu un comentari al vostre fitxer. Els pacients mereixen saber en quins hospitals es presta la millor atenció perquè puguin triar els millors centres si és necessari.\nSi creieu que hi ha un error a l'adreça o en qualsevol altra informació de San Domenico Casa di Cura Privata aquí a Hospitalsworldguide, la revisarem. Feu-nos saber on creieu que l'error és. Utilitzeu el formulari de contacte per contactar amb el nostre equip d'editors.\nSi teniu alguna emergència mèdica en qualsevol moment, no us quedeu sense saber cap on anar. Hospitalsworldguide us recomana San Domenico Casa di Cura Privata, perquè aquest hospital té bona reputació i pacients satisfets, especialment amb l'atenció que ofereixen els professionals de la salut.\nLlistat de hospitals pròxims a San Domenico Casa di Cura Privata\nAzienda Policlinico Umberto I- (Situat a 0.26 km)\nAzienda Ospedaliera San Camillo Forlanini- (Situat a 6.37 km)\nAndroclinic- (Situat a 0.77 km)\nCasa di Cura Privata Sanatrix- (Situat a 2.43 km)\nCasa di Cura Mater Dei- (Situat a 2.66 km)\nCasa di Cura Fabia Mater- (Situat a 3.94 km)\nAzienda Sanitaria Locale Roma A- (Situat a 0.83 km)\nGruppo INI Istituto Neurotraumatologico Italiano- (Situat a 1.56 km)\nAzienda Ospedaliera San Giovanni Addolorata- (Situat a 2.68 km)


Novel.la intimista | La lectura: vici o virtut? Plaer\nCategory Archives: Novel.la intimista\n19 Abril 2019 · 10:43\nAquesta autora nascuda a Londres de pares bengalis ens sorpren amb un llibre absolutament íntim i personal. No és ni un diari, ni una autobiografia sinó un conjunt de reflexions personals sobre el seu estat i cada pensament l’ubica en un lloc. El títol fa una referència a un lloc físic i cada reflexió porta per títol un espai o un temps concret (“A la vorera”, “A la caixa”, “A un sopar”, “A l’agost”) però l’espai o el temps són l’excusa per escriure per a trobar-se ella mateixa, una dona sola que ha escollit aquesta forma de vida però que intenta trobar-se en el més íntim a ella mateixa.\nÉs un llibre deliciós, un molt bon regal per Sant Jordi.\n31 Març 2019 · 11:42\nEl darrer premi Sant Jordi és una novel.la complexa que, amb una trama prou original, reflexiona sobre les interelacions entre la realitat i la ficció, la veritat i la mentida i la presència del subconscient en aquestes relacions. La història fa un veritable homenatge a l’obra surrealista daliniana, i així al llarg de tota la narració cita obres del pintor\nLa novel.la es planteja en dues trames que comencen paral.leles i que acaben convergint i juxatposant-se. Un autor de ficció troba, un Sant Jordi una novel.la seva autobiogràfica que ell no ha escrit i que en la qual no reconeix cap dels fets que li passen, i a partir d’aquí el lector es troba llegint d’una banda, l’autobiografia, a travès de la lectura de l’escriptor sorprès, i d’altra el diari de l’escriptor, intentant esbrinar qui i com s’ha escrit aquesta biografia en forma d’autobiografia. Les dues línies argumentals es van apropant fins a fondre’s en el tercer capítol, que és quan la lectura esdevé més surrealista i a l’hora filosòfica, en plantejar la idea de la creació, tant literària de personatges i històries, com de la vida, la realitat, la ficció i la relació amb el subconscient.\nEl surrealisme també és present en el plantejmanet de les relacions sexuals i de la relació entre l’Ell i l’Ella, amb escenes molt eròtiques i imatges eminent ent fàliques.\nUna obra interessant, però des del meu punt de vista no del tot reeixida, ja que a vegades les descripcions m’han resultat excesivament feixugues i trencant el ritme narratiu.\n23 Març 2019 · 22:28\nLéxico familiar és una autobiografia de l’autora que ens situa a Torí a la Itàlia que va veure néixer el feixisme. L’autora, a partir de la seva història familiar, del seu pare i els seus germans explica també la història dels opositors a Mussolini i el seu partit, així com la persecució arbitrària a que van ser sotmesos. Explica com alguns opositors van ser confinats en determinades zones d’Itàlia i com malvivien. I tot plegat ho explica amb una absoluta senzillesa. Esplendida


generacio2006 | Escola Colors\nOUR 1st MYSTERY CLASSROOM\nAquesta setmana, els alumnes de 6è hem realitzat dins l’àrea d’anglès, una activitat més que especial i nova per a nosaltres: The Mystery Classroom.\nL’activitat es basa en una videoconferència amb una escola d’alguna part del món que nosaltres no coneixem. A través de preguntes tancades a l’altra escola, hem d’anar esbrinant la seva ubicació. A la vegada, ells fan la mateixa tasca i també ens han de trobar.\nUns dies abans vam estar preparant el material que necessitàvem (atles, globus terraqüis, ordinadors, plantilles lingüístiques…), les preguntes i les pistes que els donaríem per facilitar-los la nostra localització i finalment ens vam repartir les tasques necessàries per a portar a terme la sessió: The inquirers (els que preguntaven i responien), the google mappers (que buscaven la informació a través del Google Maps), the atlas explorers (que buscaven la informació en atles tradicionals), the logical reasoners (que ajudaven a trobar la solució)… Tot això enregistrat pels Videographers i Photographers i gràcies a ells tenim ara un recull de l’activitat.\nEls nens de l’altra escola van endevinar de seguida que nosaltres estàvem a Barcelona! Endevinar el poble de Les Franqueses va ser molt difícil per a ells. En canvi, nosaltres vam trigar més en saber que ells eren de les Illes Caiman, però ràpidament vam resoldre que la seva ciutat era George Town.\nFelicitats per la bona feina i si tot va bé, aviat tornarem a viatjar pel món per a trobar nous amics!!\nPer veure les instantànies i alguns vídeos de la sessió, cliqueu damunt d’aquesta imatge:\nCicle Superior (antic blog) 6è, English, MYSTERY CLASSROOM 6è, Society 0\nUn cop més, aquest any l’escola organitzem la Jornada de Portes Obertes, que serà el proper dia 10 de març, i on totes les famílies esteu convidades a venir a visitar-nos i veure com treballem.\nEls alumnes de 5è som els encarregats de fer-vos de guies i explicar-vos diferents curiositats de les maneres que tenim de treballar, els espais, l’organització que seguim…\nDins d’aquest projecte que fem per la comunitat educativa, hem realitzat un taller de ràdio on hem fet algunes pràctiques de pronunciació, dicció, volum i vocalització. L’objectiu bàsic d’aquesta activitat és la realització de les falques publicitàries que estan sonant aquesta setmana, anunciant l’esdeveniment.\nA la classe tenim un petit racó amb el material radiofònic, amb el que hem pogut practicar i gravar els primers intents de falques.\nLa setmana passada vam tenir la gran sort de poder anar a gravar-les oficialment a l’escola Guerau de Liost, on allà el mestre i director, ens va ajudar i guiar per a poder gravar-les i que sonessin de la millor manera possible. L’Associació Harmonia 2.0 també ens ha ajudat amb el material, i amb les edicions de les músiques! Moltes gràcies per la vostra col·laboració!\nEstem molt contents, i ens sentim una miqueta estranys a l’hora d’escoltar les nostres veus pels altaveus de l’escola!\nCicle Superior (antic blog) comunitat, portesobertes, projectes 0


La generació literària del 70 i la poesia – Novetats editorials de les Illes\n6 d'octubre de 2019 General\nBones notícies! Un fill nou al carrer!\nM´acaba de trucar el meu editor i traductor José Luis Reina. M´informa que el meu nou poemari (Dies Irae) ja és al carrer. Demà rebré els primers exemplars i el mes vinent ja el podreu trobar a les llibreries. El poemari surt en versió original catalana i amb una traducció al castellà feta pel mateix José Luís Reina i el poeta Pere Juan Gomila. L´ha publicat La Lucerna Editorial.\nCom molts poemes de Salvat Papasseit, de Brecht, Maiakovski, Pedro Salinas, Blai Bonet, Jaume Vidal Alcover o Josep M. Llompart, es tracta d’aconseguir, mitjançant el treball del poeta, que l’espontaneïtat predomini en la feina creativa. Com explica Joan Fuster: “El concepte ve pel ritme; el vers és un estat tèrmic del llenguatge; una sola paraula, suficientment intensa, serà capaç de suggerir tot un món”.\n…un fort component polític que sovint es camufla de “etèria lluita cultural” quan, en el fons, no és més que una aferrissada defensa d’un estatus de classe que se sent amenaçat per la irrupció del moviment obrer i de la pagesia. La Revolució Francesa ha fet tremolar tots els fonaments del vell règim, del poder de l’Església. Costa i Llobera i Maria Antònia Salvà, terratinents i rendistes, senten a prop l’alè del moviment anarquista i socialista. La lluita contra el modernisme, l’atac a les concepcions literàries de la “bohèmia anarcoide” del Principat no són més que una expressió de la soterrada lluita de classes cultural que hi ha en aquell moment històric. (Miquel López Crespí)\nJaume Vidal Alcover és prou dur amb els seguidors de l’Escola Mallorquina. Però malgrat aquesta duresa caldria reconèixer que molts dels joves “rupturistes” amb l’Escola (especialment Blai Bonet, Josep M. Llompart i el mateix Jaume Vidal) són alletats en aquestes tertúlies que els ensinistren en una tradició cultural autòctona, malgrat que aquesta sigui sovint de caire clerical, conservador i, en mols d’aspectes, culturalment reaccionària. L’odi que tenien a Joan Maragall i la seva escola, a tot el que venia d’una Barcelona que consideraven, en general, en mans d’una xurma anarcoide (el mateix Maragall, Salvat Papasseit…) i anticlerical, era excessiu, sense termes mitjans. Joan Fuster ho deixa ben aclarit en la seva Història de la literatura catalana contemporània (Curial, Barcelona, 1971), pàg. 57: “Cal dir que allò que repugnava als dos grans mallorquins [Costa i Llobera i Joan Alcover] en el Modernisme barceloní no era solament el culte al ‘diví balbuceig’ ni tantes altres desmanegades exageracions ‘literàries’, com la gent de la Barcelona de l’època propugnava. A tots els repel·lia, sobretot, la desimboltura anarcoide que s’anava filtrant, subreptíciament, en cada atac a la preceptiva tradicional. La seva repulsa es dirigeix a la càrrega ideològica ‘negativa’, ‘dissolvent’, que traginaren els modernistes. Costa i Llobera fou un canonge timorat i pulcre; Alcover, un curial plàcid i circumspecte: tots dos, és clar, responien a un tipus de societat arcaica, ‘aïllada’, de base rural i de mentalitat levítica i provinciana, com fou la de la Mallorca d’aleshores. És comprensible, doncs, que els esfereïssin no sols les insolències blasfemes o simplement reticents, tan habituals entre alguns modernistes, sinó fins i tot la seva bohèmia afectada i el seu menyspreu de les convencions”.\nAquest clericalisme i reaccionarisme exacerbat d’alguns dels membres més destacats de l’Escola Mallorquina es pot trobar documentat en la nombrosa correspondència de Costa i Llobera que va incloure Bartomeu Torres Gost en un llibre sobre Costa publicat a la Biblioteca Balmes l’any 1971. Es tracta de l’obra Miguel Costa i Llobera (1854-1923): itinerario espiritual de un poeta, en la qual les cartes escrites per Costa a Maria Antònia Salvà i a Ignasi Casanovas palesen un viu sentiment de decepció -diguem-ho així-arran dels esdeveniments de la Setmana Tràgica. El clacissisme de Costa i Llobera, aquella defensa de l’”ordre” literari (la “forma” per damunt de tot!) contra l’”anarquia” (literària, política…) que ve de Barcelona s’expressa en la canonització de la rima i la retòrica com a sistema de primera magnitud per expulsar del parnás literari qui no accepti aquesta “contenció” que ha de tenir tota expressió literària que aspiri a “aprofundir l’obra del senyor damunt la terra”. Costa i Llobera esdevé així, com diu Joan Fuster (pàg. 57 de La literatura catalana contemporània), el mestre de “l’eurítmia, la proporció, la correspondència, la simetria pròpia de l’organisme vivent, la qual es manifesta bé en els conceptes, o bé en els compassos prosòdics, o bé en síl·labes i tons”. Vet aquí tres trets de l’Escola Mallorquina que són consubstancials en la seva forma d’entendre el fet poètic: “versificació”, “retòrica” i “artificiositat”.\nHi ha, evidentment, en totes aquestes concepcions un fort component polític que sovint es camufla de “etèria lluita cultural” quan, en el fons, no és més que una aferrissada defensa d’un estatus de classe que se sent amenaçat per la irrupció del moviment obrer i de la pagesia. La Revolució Francesa ha fet tremolar tots els fonaments del vell règim, del poder de l’Església. Costa i Llobera i Maria Antònia Salvà, terratinents i rendistes, senten a prop l’alè del moviment anarquista i socialista. La lluita contra el modernisme, l’atac a les concepcions literàries de la “bohèmia anarcoide” del Principat no són més que una expressió de la soterrada lluita de classes cultural que hi ha en aquell moment històric.\nCom a Maragall, els modernistes, Rosselló-Pòrcel, els surrealistes i, més endavant els situacionistes, el que poèticament (i políticament!) ens interessa del fet poètic a mitjans dels anys seixanta -que és l´època en la qual comencen a sorgir els embrions del que més endavant serien alguns dels poemaris que publicarem a patir dels anys vuitanta-, el que més ens n’interessa, deia, és la “paraula viva”, l’espontaneisme en el vers, la ruptura amb la tradició formalista i noucentista de l’Escola Mallorquina i, més que res, el rebuig de la retòrica i la falsedat vital dels poetes de la “torre d’ivori”. Joan Fuster, en definir la poètica de Joan Maragall, deixa ben clara quina és la posició pràctica d’aquest autor. En l’epígraf “Teoria i pràctica de la ‘paraula viva’”, Joan Fuster escriu (Literatura catalana contemporània, pàg. 44): “Dir les coses ‘tal com ragen’, quan hi ha naturalment, l’estat de gràcia’, equival a situar la sinceritat al cim de la jerarquia literària. El que cal, doncs, és que el poeta digui la paraula nascuda d’un moment de plètora vital, i que la digui com li ve dictada per la seva vehemència interior. La resta és cosa secundària: els poetes sempre han parlat de les mateixes coses”.\nJosep M. Llompart, en els seus llibres La literatura moderna a les Illes Balears (Editorial Moll, Palma de Mallorca, 1964) i Els nostres escriptors (Editorial Moll, Palma de Mallorca, 1996) deixa constància de les aportacions i mancances d’alguns dels cappares de l’Escola Mallorquina. En La literatura moderna… (pàg 136) Llompart ens diu: “Maria Antònia va lluitar per aconseguir el seu art, per donar forma rigorosa a les seves intuïcions i vivències; va viure el seu món líric tan en to menor com es vulgui, però amb intensitat, explorant i apurant a plena consciència les seves possibilitats”. I, en l’obra Els nostres escriptors (pàg. 177), conclou: “El seu valor essencial consisteix en una rara capacitat de conferir categoria i contingut poètic a les coses i als fets més vulgars. És clar que aquesta transfiguració de la pura anècdota en categoria poètica no sempre es produeix, i per això gran part de la poesia de Maria Antònia Salvà resta aturada en un nivell, trivial, en una absoluta superficialitat”.\nJosep M. Llompart, tot i reconeixent les aportacions de Costa i Llobera a la nostra poesia (sobretot en qualitat de llenguatge), no amaga tampoc cap crítica: “Va aportar a la literatura catalana [Costa i Llobera] un llenguatge poètic de qualitat perfecta, una tècnica magistral de versificador i algunes visions essencials de paisatge com a expressió d’un profund sentiment elegíac, tan delicades, tan pures i d’un lirisme tan intens, que probablement no tenen parió dins la nostra poesia. Aquests valors compensen sense escreix les limitacions i els caires negatius d’una obra que -seria absurd amagar-ho cau a vegades en la vulgaritat, en la carrincloneria o en la fredor més insustancial”.\nVet aquí uns valors, en Maria Antònia Salvà: ‘trivial, absoluta superficialitat’; en Costa i Llobera: vulgaritat, carrincloneria, la fredor més insustancial… que els joves dels anys cinquanta i dels seixanta i setanta, no podíem acceptar de cap de les maneres, fills com érem d’unes avantguardes culturals que pensaven, com Maragall, en la “paraula viva”, en la sinceritat fent front a la falsa retòrica dels exquisits.\nEvidentment, després de Gabriel Alomar, de Bartomeu Rosselló-Pòrcel, de Josep M. Llompart, Blai Bonet i Jaume Vidal Alcover, anam ensopegant amb els poetes que formaran definitivament la nostra manera d’entendre el fet poètic. Parlam d’Agustí Bartra, de Màrius Torres i de la presència sempre lluminosa de Salvador Espriu, avui totalment silenciada pels epígons de la postmodernitat: els neonoucentistes que malden per desertitzar el nostre panorama literari de qualsevol “paraula viva” que pugui sorgir, enemics com són de tot el que fa olor de “bohèmia anarcoide” i “desfasat compromís” de l’intel·lectual català amb el seu poble i la tasca d’alliberament social i nacional de la qual hauria de ser protagonista essencial.\nEls començaments dels setanta, amb una obertura de la censura franquista, amb el sorgiment de noves editorials a tots els Països Catalans i amb una lenta reincorporació a la vida cultural de Catalunya d’alguns intel·lectuals exiliats l’any 1939, el coneixement de Josep Palau i Fabre, Joan Brossa o Gabriel Ferrater marquen definitivament la nostra incipient dedicació a la literatura. Anys de complicada formació (per la dificultat de trobar els llibres adients i també, pel temps i esforços esmerçats en la lluita política clandestina). Intel·lectuals de la talla i amb el ferm compromís d’un Pere Calders, Maria Aurèlia Capmany, Joan Fuster, Ricard Salvat, Avel·lí Artís-Gener, Víctor Alba, Vicenç Riera Llorca o Gonçal Castellóacaben per indicar-nos la direcció exacta per on ha de marxar la nostra “poètica”. La militància dins de les organitzacions antifeixistes (l’OEC i el PSM posteriorment) i les resolucions del Congrés de Cultura Catalana, acaben de concloure el cicle de formació que centra el camp dins del qual ens mourem a partir d’aquella època de tempteigs.\n06.06.2020 | 21:00


Llarena ajorna dur les euroordres a Luxemburg\nFelip VI diu que “la imparcialitat” dels jutges espanyols garanteix “les llibertats i el pluralisme polític”\nPablo Llarena parlant amb el nou cap dels Mossos, Ferran López, abans de començar l’acte. PERE VIRGILI\nMadrid / BarcelonaPablo Llarena aparca, de moment, l’opció de recórrer al Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE) el no d’Alemanya a extradir Carles Puigdemont per rebel·lió. Tot i que el Suprem va anunciar divendres que ho estava estudiant —un cop va tenir coneixement del revés del tribunal de Schleswig-Holstein—, Llarena s’esperarà a decidir si presenta una qüestió prejudicial al TJUE, amb seu a Luxemburg, fins que la decisió d’Alemanya sobre el president no sigui ferma. És a dir, fins que quedi clar si se l’extradeix o no, després d’haver rebutjat fer-ho per rebel·lió i que també es qüestioni el delicte de malversació i se n’hagi requerit més informació.\nLa renúncia a presentar ara una qüestió prejudicial és, en part, obligada. Tal com apuntaven a l’ARA fonts del TJUE la setmana passada, encara “no hi ha cap cas” sobre la taula perquè no s’ha acabat la tramitació de l’euroordre a Alemanya. A més, tal com estableix l’article 267 del tractat de funcionament de la Unió Europea, hauria de ser el mateix tribunal de Schleswig-Holstein el que presentés un dubte sobre la interpretació de les lleis comunitàries, en aquest cas les euroordres, a Luxemburg. No pas el tribunal d’un altre estat, com és el Suprem. El que estudia presentar Llarena, en aquest cas, és una pregunta “genèrica” sobre l’acord marc ratificat per tots els estats membres el 2002 sobre les euroordres i demanar, al final, que Alemanya paralitzi la decisió sobre Puigdemont mentre Luxemburg no resol.\nEl Suprem creu que el tribunal alemany s’ha “extralimitat” descartant ja el delicte de rebel·lió quan li tocava decidir de moment només sobre les mesures cautelars. A més, Llarena considera que està legitimat per recórrer al TJUE al final del procés a Alemanya, malgrat els dubtes que apunten alguns juristes, que veuen impossible dur-hi la decisió d’un altre estat membre i recorden que el tribunal de Luxemburg no és una sala d’apel·lacions.\nRefer la relació amb Alemanya\nSigui com sigui, la decisió de Llarena d’esperar-se almenys dos mesos —el que pot trigar el tribunal de Schleswig-Holstein a emetre una decisió en ferm, sense tenir en compte els recursos, que ho podrien allargar 30 dies més— suposarà que no es “paralitzi” la tramitació de l’euroordre de Carles Puigdemont a Alemanya. Fonts del Suprem asseguraven divendres passat que si es presentava una qüestió prejudicial es podia demanar a Luxemburg que suspengués qualsevol decisió fins que no hi hagués una sentència, un tràmit que hauria deixat en uns llimbs legals la situació del president de la Generalitat durant uns 16 mesos, el temps de mitjana que tarda el TJUE a resoldre qüestions prejudicials.\nL’estratègia de Llarena té el suport de la Fiscalia General de l’Estat. La intenció del Tribunal Suprem passa ara, segons fonts jurídiques, perquè sigui el mateix tribunal de Schleswig-Holstein el que presenti una qüestió prejudicial, cosa que asseguraria que prosperés la via de Luxemburg. Les mateixes fonts assenyalen que la prioritat de Llarena és acostar posicions amb la justícia alemanya en plena deliberació sobre el delicte de malversació, l’única opció que li queda per extradir Puigdemont. El jutge també confia que el ministeri públic alemany recorri la decisió, tal com està estudiant.\nAmb l’existència de violència qüestionada per Alemanya, el jutge del Suprem s’esforça per redirigir el judici després d’afanyar-se a dictar la interlocutòria de processament. De moment el procés tira endavant i Llarena ja ha citat el candidat a la presidència de la Generalitat, Jordi Sànchez, per dilluns vinent al Suprem per comunicar-li formalment que està processat pel delicte de rebel·lió. El mateix dia també seran traslladats des de Soto del Real el president d’Òmnium, Jordi Cuixart, i des d’Estremera el líder d’ERC, Oriol Junqueras. Dimarts serà el torn de Joaquim Forn, Josep Rull i Raül Romeva a les 10 h, mentre que dimecres serà el de Jordi Turull, Dolors Bassa i Carme Forcadell, la resta de presos polítics.\nComín i Serret no es personen\nEls pròxims dies el jutge aclarirà el calendari de declaracions indagatòries de la resta d’encausats, un total de 25. Ja és clar que no hi anirà cap representant dels consellers exiliats Toni Comín i Meritxell Serret, que ahir van descartar personar-se en la causa, com sí que han fet Puigdemont, Clara Ponsatí i Lluís Puig. Comín i Serret al·leguen que la investigació s’ha fet “a la seva esquena” i que això ha generat “indefensió”, informa Núria Orriols.\nTot i els dubtes sobre la rebel·lió, la interlocutòria de processament dirà formalment que Llarena demana jutjar 13 líders independentistes per aquest delicte. Des del Suprem, però, es preveu que al final s’afegeixin com a subsidiaris els delictes de sedició i d’organització criminal. Llarena espera que la fiscalia li faciliti el pas, presentant un recurs en aquest sentit davant la sala d’apel·lacions perquè s’obri el ventall de delictes.\nLa magistratura fa pinya\nSense pronunciar cap discurs, Llarena es va convertir ahir en el gran protagonista de l’acte d’entrega dels despatxos judicials als nous jutges a l’Auditori de Barcelona, presidit pel rei Felip VI, que va anar a buscar expressament el jutge per saludar-lo cordialment. L’esdeveniment el dirigia la directora de l’Escola Judicial, dona del magistrat. El jutge, que es va fer fotos amb alguns dels assistents, va estar rodejat en tot moment per la cúpula judicial.\nEl monarca i el president del Tribunal Suprem i del Consell General del Poder Judicial, Carlos Lesmes, van voler mesurar molt les seves paraules en els discursos oficials. Amb part del Govern a la presó i el 155 desplegat, Felip VI i Lesmes van voler defensar la “imparcialitat” del poder judicial. El rei va assegurar que la “rectitud” dels jutges espanyols garanteix que es respectin “els valors constitucionals de llibertat, igualtat, justícia i pluralisme polític”. El monarca va traslladar als jutges el seu ferm suport com a “garantia última dels drets i llibertats” i “factor essencial per al respecte a la llei” dins la Constitució.\nEls nous jutges i la cúpula de la judicatura van rebre el rei enmig d’un fort aplaudiment que es va convertir en una ovació de més d’un minut al final de l’acte. L’escenografia estava cuidada al detall: el monarca va pronunciar el discurs davant les banderes de Catalunya, Espanya i Europa. Rere la taula presidencial hi havia la resta de banderes de les comunitats autònomes, amb la senyera al mig. A diferència d’altres anys, i amb l’objectiu de reforçar el missatge de separació de poders, l’acte es va restringir exclusivament a la magistratura. No hi havia cap representació política catalana i l’única espanyola era la del ministre de Justícia, Rafael Catalá, perquè el protocol reial obliga que hi hagi almenys un representant de l’executiu espanyol acompanyant la família reial als actes oficials.\nLesmes va insistir en la “independència” judicial i va assegurar que els magistrats en actiu estan demostrant el seu compromís amb els valors constitucionals “en uns moments especialment convulsos”: “Els jutges i magistrats, des del més ferm respecte a la legalitat, amb gran professionalitat i amb entrega, estan defensant l’estat de dret davant de qualsevol pretensió de danyar-lo”. “És la nostra missió”, va assegurar.


Manises treballa en el nou Pla Estratègic de Turisme - El Meridiano de L'Horta\nManises treballa en el nou Pla Estratègic de Turisme\nLa regidoria de Turisme de l’Ajuntament de Manises ha convocat la primera taula de treball de la comissió de seguiment per fer realitat el nou Pla Estratègic de Turisme. Es tracta de coordinar-se en aquesta segona fase de planificació amb els tècnics i tècniques de diferents àrees del consistori així com les empreses i associacions vinculades d’alguna manera al turisme.\nLa idea és que els diferents sectors interactuen a través de grups de treball específics creats per a cada actuació que s’aprove dur a terme. Així es va detallar ahir en la presentació del Pla Estratègic de Turisme que va tindre lloc en la Casa de la Cultura. Les reunions (una pel matí i una per la vesprada) estigueren dirigides pel regidor de Turisme, Àngel Mora i la responsable del projecte, Maite Subirats.\nEn les dos reunions es va incidir en la importància de la transversalitat de l’activitat turística a Manises. Així, la responsable del projecte va insistir en què el Pla Estratègic només podrà tindre èxit si en ell està implicada tota la ciutat de Manises: «És molt important implicar a l’administració local i les empreses, artesans ceràmics, restaurants i comerços de Manises, però és imprescindible implicar a la població, a les persones que resideixen a la ciutat». En aquesta línia, els portaveus de Turisme qualificaren el projecte que ara comença a caminar com un «engranatge de treball col·lectiu» en el que la ceràmica és el principal producte artesà diferenciador.\nAmb l’objectiu d’atraure visitants, donar valor al patrimoni, la cultura i la gastronomia de Manises i convertir l’activitat turística en un «motor econòmic que beneficie a tots els manisers i maniseres», l’àrea de Turisme va presentar les línies a seguir en aquesta «carrera de fondo», un projecte que, asseguren, «millorarà la vida i la economia de tota la ciutadania».\nConscients de les limitacions econòmiques, els coordinadors del Pla Estratègic recomanaren anticipar-se a les necessitats pressupostàries que puguen eixir. «Hem de ser realistes i conscients de les possibilitats que tenim amb el pressupost invertir en esta matèria», va dir Subirats, «així i tot, la il·lusió i les ganes són el més important per començar un projecte, i ací les tenim», va concloure.\nUna vegada fetes les presentacions, toca posar-se en acció. Així ho va comentar el regidor de Turisme, Àngel Mora: «És un projecte transversal i de llarg termini, en el que l’element diferenciador és la ceràmica, però que implica a tota la ciutadania, institucions i teixit empresarial especialment el sector ceràmic de Manises. Una forma de potenciar la riquesa d’un poble que ha de valorar-se a sí mateix», va apuntar el responsable de l’àrea.\nTags: Manises Turisme


MIRA QUÈ FEM ARA!: CLIC DE CARNAVAL\nUs deixo un Clic relacionat amb el Carnaval per a nens i nenes d'Educació Infantil on es treballen diferents àrees del currículum, totes relacionades amb el carnaval. També podem triar el nivell amb el que volem jugar.\nÉs senzillet però està prou bé i als nanos els hi agrada molt jugar-hi quan tenen una estoneta lliure.\nEspero que us agradi i sobretot als nens també!\nEnviat per Eugenia a 13:35\nEtiquetes de comentaris: carnaval, clic, informàtica\nJoel Artigas 13 de febrer de 2012 a les 9:27\nGràcies Eugènia ja el coneixía! Trobo que és un bon recurs TIC per fer servir aquests dies de carnaval. Gràcies per compartir-ho amb nosaltres!\nEugenia 14 de febrer de 2012 a les 21:47\nA tu, per ser un fidel seguidor del bloc! ;)


L'Eurocambra aixeca el veto d'entrada a Puigdemont i Comín - Diari de Girona\nL'Eurocambra aixeca el veto d'entrada a Puigdemont i Comín\nEl president del Parlament Europeu demana al Tribunal Suprem que compleixi la sentència\neuropa press/ddg 20.12.2019 | 00:35\nL'Eurocambra aixeca el veto d'entrada a Puigdemont i Comín Diari de Girona\nEl president del Parlament Europeu, David Sassoli, va aixecar ahir mateix la prohibició d'entrada a la institució que va imposar contra Carles Puigdemont i Toni Comín quan es va reactivar l'euroordre contra ells el passat octubre. La decisió de Sassoli va ser comunicada a Puigdemont i Comín ahir a la tarda, de manera que ja no poden accedir «com a visitants» als edificis de l'Eurocambra. Els dos líders independentistes van expressar el seu desig de complir els tràmits necessaris per ser acreditats com a eurodiputats al més aviat possible, però no van aclarir si ho faran immediatament anant a la seu de l'Eurocambra a Brussel·les o esperaran que els convoqui la institució.\nSassoli va anunciar ahir en sessió plenària que ha sol·licitat als serveis de l'Eurocambra una anàlisi detallada de la sentència del TJUE favorable a Junqueras per aclarir la manera com s'ha d'aplicar a la composició del Parlament Europeu. La sentència sobre Junqueras no es refereix expressament a la situació dels dos polítics independentistes a Bèlgica, però sí defensa que un eurodiputat ha de ser reconegut com a tal des del moment en què es proclamen oficialment els resultats: en el cas d'Espanya, el passat 13 de juny.\nEl cap de l'Eurocambra va reactivar el veto d'entrada el passat mes d'octubre, quan el Tribunal Suprem va tornar a emetre una ordre de detenció i entrega europea contra Puigdemont i Comín.\nAquesta mesura la va prendre per primera vegada l'anterior president del Parlament, Antonio Tajani, quan es va cursar la primera euroordre, i el seu successor es va limitar a reactivar la prohibició amb els mateixos arguments.\nLes normes sobre privilegis i immunitats de les institucions europees estableixen que el Parlament Europeu és un lloc «inviolable» en què la Policia belga no hi podria accedir lliurement si fos necessari, si no és amb l'autorització prèvia del president de la institució.\nSassoli, a més, va instar el Tribunal Suprem espanyol a complir amb el que li demana el tribunal europeu sobre Junqueras. «Prego a les autoritats espanyoles competents que compleixin la sentència. Jo ja he donat mandat als serveis jurídics del Parlament que avaluïn com més aviat millor l'aplicació dels efectes de la sentència sobre la composició del nostre Parlament», va afirmar Sassoli en una declaració davant el ple de l'Eurocambra.\nEl president va subratllar que, segons la sentència, la condició d'eurodiputat es considera adquirida des del moment de la proclamació, i va recalcar que el TJUE ha determinat que la presó provisional «s'havia de revocar» per permetre a Junqueras prendre possessió.


031riuada by La Riuada - Issuu\nnúmero 31 any 5 desembre del\nUn nou incendi, el tercer, encén totes les alarmes a PlastiVerd\nPÀG. 5 PÀG. 4\nL’ajuntament vol aprovar el pla executiu i seguir endavant amb l’enderroc de l’Artesà PÀG. 5\nLes obres que Amazon va exigir per instal·larse al Prat s’inicien\nEs renova el contracte del servei de gestió de residus i neteja viària\n«Els CIEs s’envolten d’una opacitat molt més altes que els centres penitaciaris» XAVIER MUÑOZ a l’entrevista\nla Riuada desembre de 2016\nA la recerca dels diners públics Una part del pressupost dels ajuntaments es transfereix a les entitats sense ànim de lucre per tal de que els recursos públics reverteixin també en les iniciatives associatives. Les contractacions de serveis públics al tercer sector són, també, una via indirecta derepartiment de diners. Aquest és un terreny en què se solapen les actuacions de la institució i del teixit associatiu. La concessió de subvencions des de les administracions públiques és sovint un terreny poc transparent. La manca d’informació sobre el repartiment de les subvencions, i la poca capacitat de vigilància pública del compliment dels objectius pels quals s’atorguen, més enllà de la fiscalització que exerceixen les mateixes administracions, obre la porta a malentesos i difamacions que no ajuden a un debat rigorós. Per altra banda, les subvencions a les entitats per a finançar el seu funcionament suposa el perill de generar massa dependència i limitar-ne l’autonomia. A partir de la promulgació de la Llei 19/2014 de transparència, accés a la informació pública i bon govern, els ajuntaments estan obligats a informar públicament de la gestió de les seves activitats, entre aquestes els contractes, convenis i subvencions. A través de les dades publicades al Portal de transparència i els acords de les actes de la Junta de Govern de l’Ajuntament del Prat hem elaborat un recull que mostra gràficament les diferents subvencions, contractacions i convenis que han estat publicats al llarg de l’any 2016.\nLa Llei 19/2014 de transparència, accés a la informació pública i bon govern, els ajuntaments estan obligats a informar públicament de la gestió de les seves activitats\neuros), Fundació Catalana de l’Esplai i Esplai El Globus (22.000 euros cadascuna). Per la seva banda l’Àrea d’Esports ha destinat 507.000 euros que han anat principalment a CB Prat i AE Prat, amb 225.000 euros cadascuna. Aquestes subvencions poden respondre a convenis establerts entre les en-\nde l’Àrea d’Esports principalment entre el CB Prat i l’AE Prat\ntitats i el consistori, en alguns casos no només de forma econòmica sinó també per l’ús de locals municipals, o a subvencions directes com a resposta a la demanda de les entitats. Fora de l’àmbit de les anteriors caldria destacar les rebudes per Adisprat Lleure (45.000 euros), l’Associació Familiars d’Alzheimer (30.000 euros), o les destinades a lluitar contra l’exclusió social, rebudes per la Fundació Francesc Palau (55.000 euros), Caritas Sant\nPere i Sant Pau (30.000 euros) o la Creu Roja (20.000 euros). Una altra forma d’accés a les subvencions és a través de les convocatòries que es fan des de les diferents àrees de l’Ajuntament. Aquestes s’obren el primer trimestre de l’any i tenen opció a presentar-se les entitats sense ànim de lucre, incloent-hi les que ja disposen de conveni. També són l’Àrea d’Igualtat i Drets socials (205.575 euros) i Esports i Salut Pública (207.000 euros) les que més pressupost han destinat aquest any en aquestes convocatòries. Una comissió avaluadora conformada pel tinent d’alcalde, regidors, membres i tècnics municipals de l’àrea específica són els encarregats de fer els informes per valorar la concessió o no de les mateixes i la seva posterior justificació. A la vegada, existeixen subvencions específiques per a la realització d’un projecte per un concret . Aquestes solen ser les més abundants econòmicament i solen anar destinades a les denominades entitats del Tercer Sector que treballen a la ciutat. En aquest any destacaríem les atorgades des de l’àmbit de Promoció Econòmica als projectes Labosec (177.000 euros) de l’entitat GATS, que també rep 100.000 euros a la Fundació Cívica Esperanzah; el projecte Fundesplai de la Federació Catalana de l’Esplai (109.000\neuros); o els Projectes Far (122.802 euros),TET-Bassa (114.154 euros) i\nLes subvencions específiques solen ser les més abundants econòmicament i solen anar destinades a les denominades entitats del Tercer Sector projecte d’inserció i desenvolupament d’economia social (107.000 euros) de Saó Prat.\nContractes amb entitats Hi ha una sèrie d’entitats, incloses en el denominat Tercer Sector, que a més de rebre o optar a subvencions també afegeixen als seus ingressos contractacions públiques per prestació de serveis. El cas més paradigmàtic és el de la Fundació Rubricatus. Aquesta entitat pratenca dedicada des de fa anys a la promoció d’alternatives educatives i laborals a les persones amb discapacitat intel·lectual, rep una subvenció anual de l’Ajuntament de 270.000 euros però també exerceix, a través de l’empresa Tesiprat, diversos serveis\nLES ENTITATS QUE REBEN MÉS SUBVENCIONS DE L’AJUNTAMENT DEL PRAT\nEls accessos a la subvenció L’Ajuntament del Prat destina en els pressupostos diverses partides per a subvencions que es van atorgant a través de la Junta de Govern Local. La seva tipologia i formes d’accés són molt diverses. Les àrees de Cultura i Esports reuneixen el major nombre d’entitats subvencionades, destinant-se aquest any 257.650 euros en l’àrea de Cultura a diverses entitats per atendre les seves programacions anuals, entre les quals destaquen les donades a Amics de les Arts (120.000\nFONT: Juntes de Govern de l’Ajuntament del Prat\n250.000€ AE PRAT\n249.000€ CB PRAT\n258.295€ FUND.CAT. ESPLAI\n166.500€ CREU ROJA\n120.000€ AMICS DEL PRAT\nImatge de les ‘Sopes del món’, activtat organitzada per GATS al barri de Sant Cosme. www.cosmepolitan.cat\ncom la correspondència i paqueteria, càtering d’esdeveniments, gestió de bars d’equipaments públics, entre d’altres. Altres casos serien el de GATS, entitat de l’economia social i solidària que treballa per a desenvolupar projectes d’emprenedoria social des del treball social, cultural, comunitari i ambiental, i que actualment té quatre contractes amb el consistori per valor de 69.163,92 euros, entre d’altres, pel servei de suport d’escales de veïns de Sant Cosme o la gestió dels mercats d’intercanvi de segona mà. La Fundació Catalana de l’Esplai, que desenvolupa projectes d’educació i lleure, gestiona serveis als centres educatius, cases de colònies i esplais, compta amb dos contractes per valor de 19.856,18 euros per l’educació ambiental a les escoles i la realització dels allotjaments d’urgència al seu alberg, i SAÓ-Prat, que treballa en la\nposa en dubte l’autonomia de les seves actuacions.\ninclusió social mitjançant projectes socioeducatius per a persones en risc d’exclusió, que també realitza serveis de copisteria i disseny de cartells que aquest any ha facturat per un valor d’11.470,80 euros.\nés el que reb GATS, l’entitat amb més suport econòmic municipal\nEls debats del Tercer Sector El Tercer Sector està constituït per un conjunt d’entitats sense ànim de lucre orientades a projectes socials, entre els quals destaca la gestió de serveis educatius, culturals i d’atenció social, entre d’altres, i la inserció sociolaboral dels col·lectius més vulnerables. Existeix una amalgama d’entitats socials, amb diferents dimensions i plantejaments. Els reptes de les anomenades noves pràctiques socioeconòmiques o economies alternatives són diversos. D’una banda, les subvencions rebu-\ndes de les administracions públiques poden ajudar a gestionar econòmicament entitats que actuen en àmbits de vulnerabilitat socioeconòmica, o bé poden ser una oportunitat per a desenvolupar projectes estratègics. Però la dependència de les subvencions és un problema per a la viabilitat a mitjà i llarg termini dels projectes i també\nSUBVENCIONS ATORGADES EN CONVOCATÒRIA A PARTIR DE LA PRESENTACIÓ DE PROJECTES CONCRETS ESPORTS 191.703€ CULTURA 65.495€ COOP. DESENV. 51.997€ DINAMIT. COMERÇ 26.293€ PARTICIPACIÓ CIUTADANA 15.795€ MEDI AMBIENT 15.498,45€\nSENSIBILITZ. COOP 15.498,45€ DISCAPACITATS 15.498,45€ ÀMBIT DONA 15.498,45€ SALUT PÚBLICA 15.498,45€ JOVENTUT 15.498,45€ SERVEIS SOCIALS 15.498,45€ GENT GRAN 15.498,45€\nMés enllà de les subvencions, el repte de la dependència de les institucions també es replica en el cas de la prestació de serveis públics finançats per l’administració, en la qual apareixen altres debats, com pot ser el fet que l’activitat de les entitats se centri a captar i prestar serveis, en comptes de desenvolupar les seves actuacions pròpies, o la substitució que poden fer de personal funcionari en la prestació pública d’aquests serveis. D’altra\nAlgunes entitats tenen una voluntat de transformar l’economia banda, existeixen diversos enfocaments de discurs i pràctiques. Mentre algunes entitats tenen una voluntat de transformar l’economia, altres tenen una vocació més assistencialista. En el primer dels casos es trobaria el que s’anomena Economia Social i Solidària, un concepte que designa pràctiques d’economia encaminades a proveir de manera sostenible les bases materials per al desenvolupament personal, social i ambiental de l’ésser humà. En aquest sentit, la Xarxa d’Economia Solidària (XES), que engloba alguna d’aquestes entitats, desenvolupa un mercat social a Catalunya, basat en la solidaritat, la reciprocitat i la coresponsabilitat. Com s’ha comentat anteriorment, al Prat, el tercer sector s’encarrega de la prestació de molts serveis de caràcter social i del conjunt de les entitats són les que reben més nombre de diners públics, a través de subvencions i contractes. Aquests debats interns del sector a la nostra ciutat són de plena actualitat.\nFinal de temporada pels Castellers\nLa recta final de la temporada castellera ha estat plena d’èxits pels potablava que van descarregar per primera vegada el 4 de 6 amb agulla. Acaben aquest cicle amb una assemblea per a renovar la junta directiva i la tècnica\nEl 23 de novembre es va presentar al Cèntric el llibre «Flora vascular del delta del Llobregat», escrit per diversos botànics, entre ells el pratenc Andrés Valverde. El llibre recull informació de més d’un miler de plantes del territori. POLÍTICA\nL’Ajuntament segueix endavant amb l’enderroc de l’Artesà El projecte executiu es vota al ple municipal El Projecte Executiu del Nou Teatre de l’Artesà serà aprovat al ple de l’ajuntament del Prat de Llobregat del pròxim 14 de desembre, previsiblement amb la majoria dels vots de l’equip de govern. Per aquell dia la Plataforma Aturem l’Enderroc, Salvem l’Artesà ha convocat una concentració de protesta davant del consistori. Durant més d’un any aquest grup ha promogut una campanya per aturar el projecte que suposarà l’enderroc de l’actual edifici i en demanda d’un procés participatiu per decidir el futur de l’espai, aconseguint més de 3700 suports. L’Ajuntament ha decidit ignorar aquesta oposició i continuarà endavant amb un projecte que des de la plataforma insisteixen a aturar amb la «mobilització veïnal».\nUn llibre cataloga la flora del delta\nL’equip de govern municipal ignora l’oposició veïnal a l’enderroc El projecte guanyador Històries de l’equip d’arquitectes Bosch-Forgas ha costat 726.000 €, les obres es preveuen iniciar cap a la primavera de l’any vinent amb una duració d’uns 18 mesos i un cost aproximat de 15M €. L’edifici canvia totalment el seu aspecte amb una caixa escènica de 21 m d’alçada, mantenint-se únicament parts de la façana, desapareixent de l’interior la ferradura italiana, les llotges i les voltes catalanes del sostre, fet que es considera un «atemptat patrimonial» des de la Plataforma.\nEmpresonada a Grècia per intentar ajudar a un refugiat L’activista i antiga veïna del Prat Lola Gutiérrez va ser empresonada a Grècia durant deu dies, en un intent d’ajudar un refugiat del Kurdistan a arribar a Barcelona. Aquest ja portava encallat a Grècia durant molts mesos. Intentant desbloquejar aquesta situació, els dos van ser detinguts pels cossos de seguretat grecs. Tanmateix, al cap de dos dies d’empresonament la jutgessa que porta el cas va decretar la llibertat immediata amb càrrecs, però exempta de cap tipus de fiança. No obstant això, un cop a la comissaria de l’aeroport quan ja estava decretada la seva llibertat i anava a tornar a Barcelona, el cap de la policia la va considerar «un perill per la seguretat de l’Estat» i per tant havia\nLa Lola es retroba amb la seva filla\nL’Incasòl comença les obres requerides per Amazon A principis d’any, Amazon va fer efectiva una opció de compra a l’Incasòl d’uns terrenys al polígon Mas Blau II per 30 milions d’euros. Malgrat ser una venda feta per una entitat de dret públic, el contracte està protegit per la confidencialitat. Segons es va filtrar, Amazon exigia que la parada del metro Mas Blau de la L9 estigués operativa, una sèrie de canvis en la regulació urbanística, l’adequació de les vies d’accés per a què puguin passar camions i una línia elèctrica soterrada.\nProtesta de la Plataforma Salvem l’Artesà davant de l’ajuntament. J.V.\nd’estar privada de llibertat i sota custòdia policial fins que fos deportada. Va estar fins al dijous 8 de desembre, quan va ser repatriada, tancada en el centre d’internament de Elliniko, que és per a dones estrangeres. En arribar a l’Aeroport del Prat, la van rebre una cinquantena de persones entre familiars, amics i companys de militància.\nEn un temps rècord, es va fer una modificació puntual del Pla General\nMetropolità, amb el vistiplau del ple municipal del Prat, per a permetre una alçada edificable de 19 metres. En els darrers mesos, l’Incasòl ha formalitzat d’adjudicació pública d’obres al Mas Blau II per un valor de 2,2 milions d’euros: la construcció d’una línia elèctrica subterrània fins a la parcel·la d’Amazon i tres projectes que s’executen conjuntament, que són obres de millora dels accessos viaris i en l’avinguda Onze de setembre i la construcció de dos col·lectors d’aigües fluvials. Faltaria licitar obres per a la línia elèctrica per un cost d’almenys 1 milió més.\nDoctor en Història Medieval, presentarà el 21 de desembre al Cèntric el llibre «A l’ombra de Barchinona. Antecedents i gènesi de la societat feudal a l’entorn del delta del Llobregat (segles VI-XI)», etapa fins ara mai presentada en format monogràfic.\nVa tenir lloc el 22 de novembre al Cèntric, moderada per Bertran Cazorla, periodista i politòleg pratenc i amb les intervencions de Jordi Borràs i Xavier Casals. Es va fer una anàlisi sobre la realitat d’aquest corrent i els seus risc\nLa vaga de neteja omple de brutícia l’aeroport Durant l’operació sortida del pont de desembre, les terminals 1 i 2 de l’aeroport del Prat han acumulat brutícia per la vaga dels serveis de neteja. Cinc dies en què les papereres han estat plenes a vessar d’escombraries, els lavabos bruts i el terra cobert per papers de diari trossejats, escampats durant les protestes de la plantilla de Valoriza. Previsiblement, tornarà a haver-hi vaga els pròxims dies 22 i 23 de desembre, ja que els sindicats UGT i CCOO, que han convocat les aturades, afirmen que no han arribat a cap acord amb l’empresa. Segons els sindicats, Valoriza va guanyar l’adjudicació del concurs d’AENA a principis d’any havent presentat una oferta amb un preu un 20%\nTaula rodona sobre el neofeixisme al s. XXI\nJordi GiBERT PRESENTA NOU LLIBRE\nper sota del cost real, i ara pretén reduir la despesa incomplint els acords laborals, reduint els dies lliures i incrementant de la càrrega de treball. L’anterior contractista Vareser també va guanyar el concurs abaixant preus i va incomplir les condicions pactades amb els treballadors, que van fer vaga el 2012 i el 2015.\nTercer incident a PlastiVerd El passat 22 de novembre cap a les cinc de la tarda es va generar un incendi a la fàbrica PlastiVerd, antiga Seda de Barcelona. El foc es va originar en la conducció de gas i en la turbina que genera l’electricitat, i el que cremava era l’oli tèrmic refrigerant que es trobava a la maquinaria. Aquest tipus de producte va provocar un fum de color negre, espès i molt visible. A les onze de la nit, l’incendi es va donar per extingit després que treballessin fins a 20 dotacions de bombers.\nLa mateixa planta industrial ha patit tres incidents, però en cap s’ha activat cap alarma\nHa estat el tercer cop que aquesta planta industrial pateix fuites d’oli tèrmic, però els altres cops sense arribar a cremar. No obstant això, va generar males olors, entre altres molèsties que afectaven la població. Ni en les fuites anteriors ni en l’incendi van saltar les alarmes acústiques ja que els incidents no formen part dels riscos establerts com a fuites químiques. En l’incendi, es va valorar que el fum no era tòxic per a la població i a més a més, el vent l’estava sent orientat cap al Parc agrari. Tot i això, es va recomanar el confinament dels veïns. L’ajuntament, que va afirmar que aquest tipus d’incendis són comuns en les fàbriques, ha sol·licitat a la Generalitat que revisi les instal·lacions.\nPapers cobrint el terra de la terminal\nLa Fiscalia demana presó pels acusats del frau al Port La Fiscalia de Barcelona demana entre 7 i 10 anys de presó per a nou processats pel presumpte frau en les obres d’ampliació del dic Est. Les multes sol·licitades pugen entre 45.000 i més d’un milió d’euros. La investigació dels alts càrrecs i tècnics de dues unions temporals d’empresa que dirigien i controlaven les obres per un suposat frau de 29 milions d’euros, es va iniciar el 2010 i es va tancar fa dos anys. La Fiscalia considera que nou dels investigats podrien haver comès delictes d’estafa i falsedat documental i frau fiscal. A partir de les declara-\ncions de l’IVA es van descobrir unes factures falses de 865.000 tones de pedres, que mai van existir, per a la construcció del dic per un valor d’11 milions d’euros. Hi va haver albarans, factures i la falsa aparença de transports i obres, però també irregularitats en el control dels materials. La investigació també apunta que la UTE va facturar a l’Autoritat Portuària de Barcelona gairebé 18 milions per pedra de pedrera, quan en realitat va utilitzar runes, que és molt més econòmica, per a construir unes instal·lacions auxiliars quan, de fet, aquestes obres havien d’anar a compte del contractista.\nEl fum de l’incendi a PlastiVerd, antiga Seda, era visible des de lluny. K.F.\nEl divendres 2 de desembre va tenir lloc al Cèntric la representació de «A voz ahogada», una obra que és un homenatge a un grup d’homes que als anys 60 van representar aquest text de forma clandestina dins la presó de Burgos.\nTorna la Fira Avícola Enguany torna la fira dedicada als pollastres potablava, juntament amb la mostra d’entitats, gastronòmica i alguns actes de cultura popular. La mostra obrirà les portes el divendres 16 de desembre a les 19 h al recinte de Cal Gana. CULTURA\nProcés participatiu sobre la gestió Sisena mostra del passat agrícola del Prat de residus i neteja viària\nFilera de contenidors. P.V.\nCartell de la Mostra de la col·lecció etnològica del Prat\nL’ajuntament del Prat ha posat en marxa un procés de participació sobre residus i neteja, per tal de tenir en compte l’opinió ciutadana de cara al proper concurs públic quan finalitzi l’actual. Es tracta d’un procés participatiu, telemàtic o presencial, en què s’omple un formulari amb una sèrie d’ítems. Es demana la valoració de diferents aspectes dels serveis, com per exemple el soroll, l’estat de la neteja, si hi ha suficients contenidors, i la persona que contesta ha de marcar una graduació de la seva satisfacció. També hi ha un espai per a escriure aportacions. Les valoracions es limiten a la localització concreta que s’indiqui. No hi ha, doncs, l’opció de valorar el conjunt del municipi ni mostrar les preferències sobre els diferents models de neteja o recollida de residus. Tampoc s’entra en la vessant econòmica.\nNo es detalla de quina manera es tindran en compte els resultats\nA diferència d’altres processos participatius municipals, manca la difusió d’informació explicativa del servei públic, com per exemple una diagnosi o la formulació d’objectius a assolir. L’ajuntament externalitza aquests serveis a empreses privades, i no es detalla de quina manera es tindran en compte els resultats de la participació ciutadana. Cal tenir en compte que la normativa de contractació pública prima el criteri del menor cost econòmic per sobre d’altres condicions. La prestació privada dels serveis de neteja i recollida de residus és un mercat oligopolístic sovint denunciat per manca de transparència. La concessió al Prat de Llobregat actualment la té Urbaser, per uns 8 milions d’euros. Aquesta va ser una de les empreses multades per la Comissió nacional dels mercats i la competència per haver pactat per a repartir-se les licitacions públiques i clients privats. Segons un estudi del Tribunal de comptes, la privatització de la recollida d’escombraries té un sobrecost mitjà en comparació a la prestació directa del 27%, i en el cas de la neteja, d’un 71%,\nCal Pere del Joan Pau torna a obrir les portes en la sisena mostra etnològica del Prat. Coincidint amb la fira avícola, la família Puig Casas exhibeix la seva col·lecció referent a finals del segle XIX a meitats del XX. Els carros, eines i maquinàries tradicionals del Prat ens recorden com eren els treballs en un sector que actualment gasta les majors inversions en desenvolupar nova tecnologia. Les\nexplicacions ens traslladen a indrets i persones del passat. La mostra s’inaugura el 17 de desembre al matí, quan actuarà la Colla Bastonera del Prat. Es faran visites comentades cada diumenge a les 12h fins el 19 de febrer. al carrer Barcelona, 128.\nVisites guiades Els diumenges a les 12 h fins al 19 de febrer\nTió i caganer, tradicions de Nadal d’un poble escatològic Que els catalans tenim una espècie de fixació en tot allò relacionat amb la defecació és un fet palpable en les nostres tradicions nadalenques. Del caganer del pessebre al tió de Nadal. En el cas del tió és una barreja de la tradició ancestral de portar el bosc a casa per Nadal com a signe d’abundància. Aquest mateix significat és el que se li atorga a l’arbre de Nadal\ndels països nòrdics. L’escatologia en les tradicions se suposa que té l’origen en el ruralisme del costumari català molt basat en en històries de ramaders i pagesos. D’aquest ambient en sortiria una òptica pràctica i simbòlica dels excrements com a forma de retornar i agrair a la terra allò que ens dóna. D’aquesta mescla singular en sortiria la tradició tan repetida del tió de Nadal.\ncom gat i gos Carmen Santos Molts cops ens oblidem que la nostra localitat no és només per a nosaltres, sinó per a tots aquells éssers que l’habiten, com també poden ser, per exemple, els gossos. Segons en quina part de la localitat és bastant difícil trobar un «Pipi-Can». I quan ens els trobem, aquests semblen que qui els ha dissenyat mai ha compartit un moment amb un gos. Costa de creure que hi hagi bancs amb forma punxeguda i quasi arran de les tanques quan sabem que als gossos els hi agrada córrer i passar per llocs estrets. Fa unes setmanes, vaig presenciar com un llebrer es desgarrava un costat del cos, fent-se una ferida de grans dimensions que va requerir punts de sutura. Com també, trobem certes limitaci-\nons a l’estiu per poder anar amb els gossos a la platja. Quan hi ha millors condicions climatològiques que ho permeten, no podem accedir-hi, quan sí que ho podem fer durant tots altres mesos de l’any. Estaria bé, que durant aquesta estació també hi poguéssim accedir. Si hi ha problemàtiques de convivència, és tan fàcil com habilitar una zona per ells, com s’ha fet en altres localitats i ha estat valorat molt positivament. Davant de la carència d’espais i problemàtiques que generen aquests, no ens queda una altra opció que estar a la cerca d’espais abandonats que no tenen cap ús, com per exemple, els camps del costat de l’estació, perquè els nostres gossos li puguin donar una utilitat, que no se’ns ofereix des de l’administració.\nLa panoràmica La invasió de les terrasses El tram de l’Onze de setembre tocant a la rotonda del Mercabarna s’ha anat poblant de cadires i taules dels bars. La vorera és ben ampla, pèro no s’hi pot passar perquè, a cada bar, les terrasses ocupen gairebé tota la superfície, i al final els vianants acaben anant pel carril bici.\nAra que ve Nadal i anirem a la Fira Avícola a cruspir-nos el gall, la gallina i el que faci falta, arriba aquell moment, idíl·lic per alguns i carrincló per uns altres, de muntar el pessebre. Al Prat ja ens hem acostumat a la recreació vivent que fan alguns valents al Parc Nou de Sant Cosme o a les maquetes que altres anònims artesans treballen per exhibir al bell mig de la Plaça de la Vila. El que segurament molts no s’han plantejat és que es podria muntar un bon pessebre vivent amb algunes de les principals figures de la política municipal: Déu: No és una figura física als pessebres però resulta que és qui ha creat tot plegat. Una mica com passa a El Prat amb Tejedor: no es deixa veure en excés però és totpoderós, omnipresent i el creador de tota obra pratenca des de fa 34 anys. El culte a la seva obra és tal en determinats cercles que criticar la seva gestió pot ser castigat com a heretgia. Els pastorets: Els regidors socialistes. Legislatura rere legislatura porten a pasturar els seus ramats pels prats de l’amo ecosocialista. De tant en tant, Déu totpoderós els deixa munyir alguna ovella i gaudir del seu propi formatge. Suficient per continuar quatre anys\nmés sense gaires estirabots. El nen Jesús: La seva cara i fins i tot el seu sexe són encara una incògnita per desvetllar. De moment només podríem posar un nadó ben embolicat en una manta o un llençol. Sigui qui sigui, haurà de fer efectiva la continuïtat de l’obra de Déu en la terra pratenca en les eleccions municipals d’aquí a uns tres anys però haurà d’anar amb compte amb aquesta difícil tasca, no sigui que acabi crucificat abans d’hora. El caganer i els Reis Mags: Els diferents candidats i regidors de l’oposició. Els dos personatges pessebrístics s’hi escauen bé perquè per una banda es pot considerar una important consecució de cagades no plantar cara elecció rere elecció el poder del Déu actual. Per l’altra, la seva escassa mobilització de vot per aconseguir un canvi de la religió predominant, es pot considerar, l’or, l’encens i la mirra que necessita el proper nen Jesús. Els recentment arribats partits de l’autoanomenada «nova política» de moment només han pogut assumir el paper de patges reials i, a sobre, escindits i enfadats entre ells mateixos.\n| Número 19, objectiu: 384 punts\nXavier Muñoz Membre de la plataforma Tanquem els CIE Xavier Muñoz és advocat i criminòleg, membre de l’Observatori del Sistema Penal i els Drets Humans de la Universitat de Barcelona. Membre de Tanquem els CIEs, col·lectiu pels drets de les persones migrants. Membre del Telèfon Roig.\nLlegiu l’entrevista a:  www.lariuada.cat Moment de l’entrevista amb en Xavier Muñoz. P.V.\n«És important que les persones internes siguin conscients que hi ha gent que els dóna suport» - Què és un CIE? Els CIE són presons administratives en les quals s’internen persones estrangeres durant un període de 60 dies amb la intenció de ser expulsades del país. Formalment no es tracta ni d’una detenció (que sols pot durar 72 h) ni d’un empresonament (que sols pot ser decretat per un jutge), es tracta d’una mesura constitucional provisional que contempla l’estat espanyol per deportar persones que es considera que es troben en situació irregular. Tot i així en la meitat dels casos no es produeix la expulsió i la persona es posada en llibertat. - Hi ha arbitrarietat en la detenció de les persones que internen en un CIE? Quan s’interna una persona al CIE s’inicia un mecanisme que ha d’acabar amb la deportació, però no sempre és així. Hi ha una selecció en les persones que són detingudes i internades precisament en funció de la facilitat d’expulsar-les. Aquesta selecció intencionada fa que al CIE de Barcelona la majoria dels interns siguin marroquins i que per exemple, al CIE de Múrcia la majoria siguin Algerians. Això es deu a qüestions de transport i consulars que faciliten la deportació de persones amb aquesta nacionalitat. Difícilment es veuen Xinesos o Sud Americans, ja que el cost és molt major. Als CIEs de València i Madrid hi ha mòduls de dones, aquest fet fa que només en aquests entorns es detinguin dones per ser deportades, en els altres llocs això no passa.\nDonem suport als interns, els visitem i denunciem les vulneracions dels DDHH - Els CIE són legals? Sí, els CIEs són legals per la legislació d’estrangeria. Sovint l’estat manifesta que l’existència de CIEs és una imposició de normatives europees però això no és així. Les normatives europees sols ho contemplen com una possibilitat però no com obligatorietat. - Quin es el tracte que reben els interns al CIE? És difícil saber-ho, ja que s’envolten d’una opacitat molt més alta que els centres penitenciaris. A les presons hi ha uns psicòlegs i un règim de visites que en un CIE no hi és, no hi ha ni programes ni tècnics contemplats, així que no se sap que hi passa. Valorem que amb la feina de la plataforma s’ha visibilitzat el maltractement dels CIEs però això no ha vingut de part de cap govern. Les persones migrants sovint\nEl CIE és la punta de llança de les polítiques migratòries de l’Estat no coneixen el seu entorn ni els seus drets i no tenen un flux de facilitar la informació quan són internats. Tot i això creiem que en el procés de visibilització hem avançat molt. - Quin són els objectius de la plataforma, en els seus diferents nivells? L’objectiu final òbviament és tancar els CIE. A nivell més possibilista, actualment ens plantegem fer difusió del que passa a dins aquests centres i creiem que anem pel bon camí. La nostra feina és fer difusió social. Ens dediquem a donar suport als interns, visitar els interns i internes dels CIE i denunciar les vulneracions dels drets humans que es duen a terme. Fem tot això conjuntament amb els col·lectius de migrants. És important que les persones internes siguin conscients que hi ha gent que els dóna suport.\n- Quins han estat els escàndols més destacats del CIE de la Zona Franca? Al parlar de veritables escàndols cal destacar el cas de l’Alik, que al gener del 2015 es trobava en una cel·la aïllament i va aparèixer mort. Nosaltres pensem que és responsabilitat de l’administració. Vam intentar judicialitzar el cas per a trobar-ne els responsables però sols hi ha hagut petites investigacions sense recorregut, cosa que és bastant comú. Aquests casos no acostumen a passar la fase d’instrucció. En part s’explica perquè el fiscal en matèria d’estrangeria sovint no té una funció investigadora tant com s’esperaria. - Quin paper juga el CIE dins de la política migratòria? El CIE és la punta de llança de les polítiques migratòries de l’Estat, hi ha un sistema més cruel encara i més desconegut: les batudes racistes o bé els vols de deportació exprés. Tot és un entramat que suposa un seguit de violències generalitzades contra la població migrant, un col·lectiu molt important de la societat. - Què és el que coneixem com a deportacions exprés? Les deportacions exprés són l’expulsió d’una persona des de comissaria en un període de 72 h, aquest fet genera un trauma major, si cap, que les expulsions des d’un CIE. Persones a les quals se’ls acaba la vida de sobte. No hi ha dades, es fan en total impunitat.


Biblioparades per fomentar la lectura – Ajuntament de Palma – Mobilitat\nL’EMT i Arquitectives posen en marxa dos punts d’intercanvi de llibres a dues aturades d’autobús.\nLes biblioparades es troben als carrers General Riera i Pascual Ribot i disposaran de llibres de les biblioteques municipals i de col·laboradors.\nPalma, 21 de juny de 2018.- Palma disposarà de dues biblioparades, dues aturades de bus que es reconvertiran en biblioteques, amb l’objectiu de fomentar la lectura. L’Empresa Municipal de Transports de Palma (EMT) i Arquitectives impulsen la iniciativa, que es podrà veure als carrers General Riera i Pascual Ribot.\nEl batle de Palma, Antoni Noguera, ha explicat que “és una idea innovadora que combina el transport públic amb la cultura, els busos amb el foment de la cultura a un dels llocs més quotidians com són les aturades de bus”. El regidor de Mobilitat, Joan Ferrer, ha afirmat que “la cultura és transversal i amb les biblioparades volem reutilitzar un espai només pensat fins ara per a la mobilitat”.\nLa coordinadora general de Cultura, Francisca Niell, ha explicat que “hem col·laborat amb la primera aportació de llibres i amb el compromís d’anar renovant els fons de llibres”. Per la seva banda, Cristina Llorente, d’Arquitecives, impulsora de la iniciativa, ha afirmat que “vam presentar la proposta a l’Ajuntament després de la bona acollida que va tenir una iniciativa similar a les cabines de telèfon que romanen buides a la ciutat”.\nLa proposta sorgeix de #EstoEsUnaBiblio, que Arquitectives va posar en marxa a les cabines telefòniques. Aquest projecte no va poder continuar endavant i, per això, ara es reprèn de nou convertint dues aturades d’autobús en punts de bookcrossing. Per donar a conèixer la proposta, Tomeu Ripoll i Alba Ripoll, de Poetry Slam Mallorca, realitzaran una lectura de textos als autobusos i repartiran punts de llibre entre els passatgers.\nEl disseny de les biblioaparades és obra de Marc Vives, guanyador del concurs convocat per Arquitectives i l’Escola Superior de Disseny de les Illes Balears. El projecte cerca integrar-se a les marquesines existents, incorporant un espaio perquè els usuaris puguin agafar un llibre, canviar-lo per un altre, aportar nous exemplars o retornar aquells que agafaren un cop acabat de llegir. Els llibres que hi haurà d’entrada provenen de les biblioteques municipals i d’aportacions de col·laboradors.


Jordi BalaguÃ© - llista d'aparicions\nwww.audioencatala.cat Corcho Adhesivo\nJordi BalaguÃ© : Informació.\nEn els següents talls de veu apareix Jordi BalaguÃ©.\nL'Institut GaudÃ en marxa\nLa primera fase del nou centre de l'Institut GaudÃ de la ConstrucciÃ³ estÃ acabada. Ã‰s el mÃ©s gran de Catalunya pel que fa a la formaciÃ³ en el sector i un referent de la construcciÃ³. Hem anat fins allÃ i hem parlat amb en Jordi BalaguÃ©, president de l'IGC.. Data : 2010-10-18\nEdiciÃ³ 17 de maig (5)\nEN DIRECTE DES DEL SALÃ“ CONSTRUMAT:\nJordi BalaguÃ©, president de l'Institut GaudÃ de la ConstrucciÃ³.\nRecerca i inversiÃ³ en la construcciÃ³ amb Josep Miquel Aced, enginyer industrial, autor de l'estudi "La ConstrucciÃ³, un producte poc eficient. Una diagnosi tecnolÃ²gica del sector de la construcciÃ³ a Catalunya".\nAnalitzem la problemÃ tica per trobar professionals per part de les empreses amb Josep Maria GardeÃ±es, president de la FederaciÃ³ de Gremis de Contructors dâ€™Obres de Catalunya i president del Gremi de Constructors de les Terres de Lleida. Data : 2007-05-17\nCom evitar problemes amb el gas\nAnalitzem quines mesures de prevenciÃ³ podem adoptor per intentar evitar explosions de gas amb Jordi BalaguÃ©, president Institut GaudÃ de la construcciÃ³, Antoni Ruiz, director gerent del Gremi dâ€™InstalÂ·ladors de Badalona i Comarca. Matins.COM amb GlÃ²ria Serra. Data : 2007-01-29


DESITJOS DE FELIÇ 30È ANIVERSARI • DITES D’ANIVERSARI 30 - BLOC\nUns quants opinen que realment no creixes fins als 30 anys. Si hi penses, hi ha molta veritat al darrere. Des d’un punt de vista purament legal, ja ens considerem adults als 18 anys, però acabem de graduar-nos de l’escola i massa sovint ni tan sols sabem què volem fer amb les nostres vides. Viatgem molt, coneixem amics, fem un aprenentatge o estudiem i esperem construir-hi un futur. Als 30 anys ja fa temps que ho hem aconseguit, ens hem graduat i tenim els dos peus ferms a terra. Fa temps que som independents dels nostres pares i potser ja hem format una família. Als 30 anys, els partits d’abans han passat a un segon pla i s’han d’establir altres prioritats. El 30è aniversari és una etapa important de les nostres vides i, per tant, s’ha de celebrar de manera adequada.\nt'estimo carta al xicot\nEn el nostre 30è aniversari, volem estar envoltats de la nostra família i dels millors amics. Tot passa per fer feliç el noi d’aniversari i donar-li un feliç aniversari. Això, per descomptat, comença amb el desig d’aniversari adequat.\nDivertides felicitacions pel 30è aniversari\nAls 30 anys encara som joves i frescos. Podem fer moltes coses i esperar amb il·lusió una o altra dita divertida pel nostre aniversari. Gràcies a Internet, l’elecció és gairebé il·limitada. Aquí teniu una petita selecció.\nEl millor del vostre 30è aniversari és que ja no hi ha incerteses a la vida.\nPodeu estar segurs que a partir d’ara només baixarà! Feliç 30è aniversari!\nFaràs 30 anys, però fes-ho com Menderes: vinga, no et rendeixis mai!\nAra no penseu que a partir d’avui podeu començar a queixar-vos de les malalties de l’esquena i altres malalties, penjar les sabates de ball, jugar al bingo i beure te de camamilla. Estàs lluny de ser tan llunyà! Volem brindar amb vosaltres i celebrar un feliç, divertit i únic 30è aniversari! Les més cordials felicitacions de ...\nFins al 29, tots els aniversaris són rebuts amb aplaudiments ..., però després en surten 30 i, de sobte, us trobareu amb dites suposadament divertides i amb ridículs amorosos. Deixeu-me dir-vos que tothom l’ha de passar i no ha perjudicat ningú. Una de les qualitats més importants de la vida és poder riure’s de tu mateix. Així que riu de bon cor i mantingues-te com ets! Enhorabona pel 30è aniversari.\nEl 2 i el 9 han desaparegut\npassat la joventut, oh estimat.\nAra està al dia\nel 3 i el 0 van arribar massa ràpid.\nPerò, diguem-ho, gaudeix d’aquest número,\nel temps vola, no tens més remei!\nNo tens 30 anys. En tens 18 amb 12 anys d’experiència.\nQuan s’acosta el 30è aniversari, molts consideren oficialment que pertanyen al “club de sacs vells” ..., el que molts no saben, no cal entrar-hi! Així que no us preocupeu per envellir, gaudiu de la vida i passeu-ho bé, això és l’important. Enhorabona pel vostre aniversari de ...\nAra teniu tanta experiència en celebracions d’aniversaris que no us ha de tenir por del dia 30! Creieu-me, demà al matí es despertarà tan en forma i feliç com ho és avui. A menys que festegeu massa, però una ressaca com aquesta també desaparegui als 30, així que deixeu-la esquinçar. Moltes estimades felicitacions d'aniversari ...\nBenvolgut nen d’aniversari, sembla que els darrers 10.950 dies us han passat sense deixar rastre. Malauradament, això no es pot dir de les nits! Feliç aniversari.\nEnhorabona pel 30è aniversari d’una dona\nEn particular, les dones odien envellir any rere any i celebrar el seu aniversari. Sovint només pensen en les arrugues o en la seva aparença en general i opinen que ja ningú les estimaria així. Ni tan sols a prop! Als 30 anys, encara som frescos i frescos i tenim la majoria de la nostra vida per davant! Tot i així, hauríem de fer-ho Felicitar una dona sigues sensible i tria les dites d’aniversari adequades per a ella.\nEnhorabona, des d’avui podeu anar oficialment i legalment a qualsevol festa de més de 30 anys. Hm, però en realitat encara sou massa jove per a això. Afortunadament, l’edat de 30 anys us reserva moltes altres coses belles: en qualsevol cas, una gran celebració amb bons amics i, amb sort, molta sort, alegria i èxit.\nEl 30è aniversari és una cosa especial: de sobte t’adones del temps que ja ha passat i et preguntes què en vas fer. Quan us pregunteu sobre el sentit de la vida, és difícil trobar una resposta inequívoca. No us preocupeu: és el mateix per a totes les persones. En uns deu anys serà una mica més fàcil!\nUs desitjo que sigueu feliços i alegres fins i tot als 30 anys. Llavors la teva vida continua feliçment.\nAls 30 anys estàs a la primera de la teva vida, estàs sa, fort i ple d’energia. Al mateix temps, ja heu adquirit molta experiència vital, de manera que poc us pot sorprendre. Una barreja òptima! Amb això en ment, feliç 30è aniversari!\nSi calculeu 2 + 9, el 3 + 0 ha de ser menor? Així que estic content per tu amb el nou número, no tens més remei!\nPer a moltes persones, 30 és més difícil que qualsevol altre número rodó. Ara esteu 'realment' grans i teniu les vostres primeres experiències al darrere. Automàticament apareix una mica autoritari. Però no oblideu la vostra joventut i seguiu divertint-vos!\nPel vostre 30è aniversari, us desitjo 365 dies plens de felicitat, serenitat i amor.\nPel vostre 30è aniversari us cantarem belles cançons. Us desitjo sort, alegria i regaleu un ram de flors fetes de roses i liles.\nHi ha molta gent avui aquí\ntots volen estar amb tu.\nCanta o riu amb tu\nFer-vos feliç només.\nPerquè en aquest bonic dia\nels agrada molt més.\nFelicitats pel dia 30\ncontinua treballant dur.\nEnhorabona per un home pel seu 30è aniversari\nEls homes solen ser més senzills que les dones quan arriba a la seva edat. Sovint n’hi ha prou de curts i nítids Dites per felicitar fora. La brevetat és l’ànima de l’enginy!\nAra gairebé podria creure en tu\nla crisi de la mitjana edat et tornarà boig.\nNomés el primer terç ho és\nacabat, no com penses el mig.\nPer a la vostra 30a festa bressol,\nEt desitjo una estimada dona\nuna feina i diners, exactament.\nTot s’hauria de fer realitat\nhauria d’estar a la taula de regals.\nPer a la 30a celebració, us desitgem el millor de tot. Us desitjo felicitat i serenitat i sempre una estona meravellosa.\nEls meus millors amics es casen, es muden a Nova York o compren propietats immobiliàries ... i jo ... menjo l’adhesiu de la poma. Gràcies a la vida! Així que no deixeu que 30 us desconcertin, encara som joves i tenim totes les opcions del món. I si et sents molest, fes un cop d'ull a la meva vida i et sentiràs millor jaja!\nAra esteu a la zona 30, així que conduïu lentament i amb cura. Però espereu ... per sort, la vida no és un viatge amb cotxe. Fins i tot als 30 anys es pot donar l’accelerador complet, el més important és que sempre es mantingui de bon humor i sa. Felicitats pel 30è aniversari de ...\ni els regals en formen part,\nperquè avui complireu 30 anys\naixí que posa les teves begudes fredes.\nEl tercer zero ja hi és\ni encara ets meravellós.\nUs desitjo almenys seixanta anys més,\ni després torno aquí per celebrar-ho.\nAls 30 anys, la vida és acolorida\ncada dia hi fa la volta.\nPer descomptat, el treball també és important\nperquè només així tot funciona correctament.\nAixò ha anat bé des de fa 30 anys\nper tant, mantingueu sempre el coratge.\nEstigueu contents, sigueu alegres\nnomés segueix endavant\nEn el vostre 30è aniversari, us desitjo molta sort, èxit i satisfacció en tot moment.\nOh espant, oh espant, els dos han desaparegut! Però no us sentiu trist, ja ho veureu: als 30 només és molt agradable.\nEls nostres bons desitjos us arriben avui,\navui som aquí per celebrar-ho àmpliament.\nPortes trenta anys bonics al món\ni pots fer moltes coses fantàstiques com un heroi.\nUs desitgem felicitat, salut i felicitat,\ni el tros més gran del pastís.\nFelicitats divertides pel vostre millor amic pel seu 30è aniversari\nConeixem el nostre millor amiga normalment durant molts, molts anys i sé exactament què li agrada i què no li agrada. Compartim molts bons i dolents records i també una o altra situació estranya. Utilitzeu aquesta corbata personal per ajudar-vos a trobar les paraules adequades per al vostre 30è aniversari. No hauria de faltar una petita broma.\nEn lloc de queixar-se de fer-se gran, tingueu orgull del fet que ja heu dominat tres dècades en aquest món. Estic orgullós de vosaltres i us desitjo serenitat, alegria i moltes rialles pel vostre 30è aniversari.\nPasseu al següent pas\n30 anys, full extra.\nPuja al següent esglaó,\nsense obstacles, a la glosa.\nEl teu aniversari és avui\nEspero que feu un gran botí.\nFa 30 anys que ho feu\nuna gran persona durant 30 anys.\nPermeteu-me felicitar-vos en aquesta ocasió,\nCelebra-ho avui, et desitjo molta diversió.\nDe mi a la teva festa\ncom desitgi només el millor.\nI a més, això és clar\nun gran feliç any nou.\nFeliç 30è aniversari,\nno hi ha cap motiu per al musell!\nEncara que moltes bromes giren al voltant del cabell gris i les arrugues el dia del vostre aniversari, als 30 anys encara no sou una cosa del passat.\n30 es poden empacar, no es veu un dia més gran que 29!\nAvui és apropiat\nPer desitjar-vos sort el vostre dia.\nAra ho heu gestionat durant 30 anys\nper tant, és adequat\nper celebrar amb vosaltres fins ben entrada la nit.\nDeixeu-me dir-vos que ara només comença\nbrindis amb nosaltres, pels teus propers anys,\ntrenta, quaranta o més,\nMassa vell per als pecats de la joventut i massa jove per tenir por de fer-se gran: 30 anys són simplement una gran edat, així que us desitjo el millor per al nou any.\nVinga, ballem fins que el punter sigui el 4.\nBallem fins que comenci la propera festa.\nLa música va aparèixer, els 30 anys van quedar bocabadats.\nEnhorabona pel 30è aniversari del fill\nQue ràpidament passa el temps! Un recorda amb afecte l’època en què el fill era petit, anava a la llar d’infants i més tard a l’escola. Però això va ser fa molt de temps! Combineu l’aniversari feliç amb records personals per incorporar-hi les sensacions necessàries.\n30 és el nen.\nSort que ara podeu dirigir-vos\nDonar forma a les idees, controlar els pensaments.\nSort que pots conduir ara\nGestioneu fitxers i perdeu-vos una mica.\nTens 30 anys. Fill meu.\nPer al vostre 30è aniversari, us desitgem molta sort, molta sort i que els cabells grisos arribaran molt de temps.\nAvui hi ha una gran festa\nperquè els vint-i-nou els doneu la resta.\nAls 30 anys dius en veu alta: Hola,\ncelebrar amb tu ens fa feliços.\nEsperem begudes i menjar deliciós,\ni, per descomptat, no vull oblidar-ho\nper portar bons desitjos per a tu,\ni cantar una cançó d’aniversari.\ndesprés es va cantar una cançó.\nus guiarà el vostre vigor.\nSeguiràs tenint èxit en tot\nDurant els propers 30!\nSempre costa amunt durant 30 anys,\nho podeu veure al vostre currículum.\nFins ara res no us podia aturar\nAquesta vida és difícil de superar.\nI estic bastant segur\nTampoc els propers anys seran avorrits.\nA la trentena festa d’honor,\nNomés us desitjo el millor en tot moment.\nFlors, pastissos i regals,\nassegureu-vos que avui penso fermament en vosaltres.\n30 anys és un gran nombre\ni podeu tornar a fer els trenta següents fàcilment.\nTot i la gravetat, tot està al lloc adequat\nno hi ha cabells grisos a través de la línia del cabell.\nUs felicito de tot cor, deixeu-ho esquinçar avui!\nper al vostre 30è any.\nHauria de millorar encara;\nquan va ser l'últim.\nFelicitat, amor i content\nUs ho desitjo en qualsevol moment!\nAvui celebreu la vostra festa de 30 anys. En aquesta ocasió, us desitjo el millor.\nDesitjos d'aniversari pel 30è aniversari de la filla\nFins i tot als 30 anys, la vostra pròpia filla segueix sent la petita princesa que vol protegir-se dels malvats monstres a la nit. Per al desig d’aniversari, trieu paraules adequades que emfatitzin el vostre amor per la vostra filla.\nEl 30è aniversari no és una invitació a queixar-se, sinó a celebrar-ho. Ei, per fi un altre gran aniversari! Utilitzeu els comentaris burleta com una oportunitat per riure de vosaltres mateixos i practicar enginy ràpid. La vida encara guarda moltes sorpreses i reptes per als majors de 30 anys. Us desitjo un dia meravellós amb moltes sorpreses agradables i gent encantadora!\nAra tens 30 anys i sempre camines lleugerament pel teu camí a la vida: això és el que et diu la felicitació d’aniversari.\nEl vostre any ja és bonic\n30 Compte passat aquí.\nEl vi i les flors estaven al sol.\nAvui compleix 30 anys! Però no cal enterrar el cap a la sorra, alguns joves volen ser tan en forma i feliços com el vostre vell fosc. Ànims pels propers 30 anys plens d’energia. Enhorabona pel vostre 30è aniversari!\nFelicitats pel 30è aniversari, estimada. Vull aprofitar aquest dia tan especial per dir-te que t'estimo més que res i que no vull tornar a estar mai més sense tu.\nUs felicitem pel vostre 30è aniversari. Que us acompanyi molt d’amor, felicitat, alegria i sobretot salut durant l’any vinent. Això ho desitgeu i molt més\nCelebrem el vostre dia especial! Sabem que sou treballadors. Però demà al matí us quedareu al llit. Només compleixes trenta anys!\nPortes 30 anys aquí\nEsperem de vosaltres\nque els nostres desitjos, a la felicitat\nsón estables per a tu com un pont.\nEls anys 20 van ser fàcils per a vosaltres\nja has aconseguit molt\ngairebé totes les carreteres portaven a l'objectiu\nqui dóna molt en aconsegueix molt!\nMantingueu-vos feliços, valents i meravellosos\ni els anys 30 seran igual de genials.\nAhir tenies 29 anys i avui una mica més rodó, en tens 30, quin gran miracle.\nFelicitacions d'aniversari per a la germana en el seu 30è aniversari\nLa teva pròpia germana és una persona molt especial. Compartim tota la vida amb ella i coneixem tots els seus secrets. Per descomptat, també ens barallem entre germans, però això és completament normal i mai dura molt. El 30è aniversari, Celebra la teva germana !\npoemes d'amor d'una banda per a ell\nFins i tot als trenta anys no has de deixar de ser un nen! Mantingueu les vostres ganes divertides i inexpertes de per vida. Tingueu curiositat, busqueu aventures a tot arreu i deixeu que les males experiències us estimulin en lloc de intimidar-vos Us desitjo tot el millor en el vostre camí i crec fermament que podeu aconseguir tot el que somieu.\nAra has arribat a 1/3 de la teva vida,\nel temps per somiar i desitjar es mantindrà durant molt de temps.\nGaudeix de la vida, és bonic\nHi ha tantes coses boniques per veure.\nhauries de quedar com ets.\nQuan ens divertim junts\nactuem com un nen.\nNo es nota res a partir dels 30 anys\nel temps vola com un llamp\nAvui celebrem correctament\nmals moments, tot buit.\nEstireu els taps correctament\nquan balles et molestes.\nLlavors la festa va ser molt bona\nara et fas vell, només valentia.\nSom els vostres convidats\nPerquè és el teu aniversari\nFem festa tota la nit\nQue realment s’esquerda\nNomés en fas 30 anys\nAlguns fins i tot dues vegades.\nEnhorabona pel vostre 30è aniversari i uniu-vos, la crisi de la mitjana edat encara té temps.\nSnoopy ja va dir: 'Els frescos no ens fem vells, ens endurem.' (La gent fresca no envelleix, ens fem més madurs i més suaus). Tot el millor i enhorabona pel vostre 30è aniversari!\nPer al meu 30è aniversari, envio tots els meus bons\nDesitjos en el pensament,\ndivertir-se i sentir llibertat sense barreres interiors.\nCerqueu la vostra terra d’aventures i l’heu trobat,\nfes-ho com Peter Pan i viu-hi bones hores.\nLa figura és alta i prima,\nLa teva cara no té arrugues.\nNo es poden veure els 30\nT’has aguantat bé!\nEnhorabona per la vostra companya pel seu 30è aniversari\nEn el meu 30è aniversari,\ni t’envia des del cor\nbons desitjos en paper:\nEstigueu contents, alegres, alegres\ni sempre optimista\ntots els propers anys\nfins als 60 anys.\nBenvolgut company, prepareu-vos\navui estàs alliberat de la feina!\nCelebrem junts amb tothom avui\nsegur que t’agradarà!\nAra en celebrem trenta\nEts i seràs sempre el millor de l’oficina!\nPer al 30è festival, us desitjo el millor de tot. Us desitjo felicitat i serenitat i sempre una estona meravellosa.\nNomés 30 anys.\nAnar més enllà,\nparada, lletres de metres de gruix,\nen salutació t’he escrit, per a tu enamorat.\nVostè viu aquí a la terra durant 30 anys!\nDefinitivament s’ha de celebrar correctament!\nUna cosa és certa: sou una raresa absoluta!\nI això significa que sou una peça única d’alta qualitat.\nA la fada padrina li encanta el número 3.\nEl 3 és al 30.\nAixí que ara teniu 3 desitjos,\nFeu un desig ràpid, sigueu diligents.\nHas de regar el teu 30è aniversari,\nGaudeix fins ben entrada la nit.\nPerquè viure, estimar, riure i cantar\nportarà grans records.\nLa joventut per fi és història,\nara la mirada es dirigeix cap endavant.\nAvui només feu el que us agradi\navui seràs alliberat de tots els deures!\nAixequem les ulleres al nostre convidat d’honor. Avui compleix 30 anys. Aquesta és una raó per celebrar-ho, és clar.\nDites pel 30è aniversari del germà\nEls germans sempre hi són per protegir-nos i ajudar-nos a cada pas del camí. Després del seu pare, és un dels grans homes de la família. Als 30 anys ha crescut molt de temps i continua sent el millor germà que puguis imaginar.\nSense arrugues, sense cabells grisos, sempre en forma, mai cansats, sempre de festa, campió del món d’SMS i un estómac que ho perdona tot: tot és avorrit! A mesura que envelleixes, molts detalls nous i interessants prenen vida. Gaudeix-ne i espera el teu 30è aniversari. Us desitgem tot el millor!\nLa 30a vegada que celebrem el dia especial,\ntambé conegut com el vostre aniversari.\nA tots ens agrada unir-nos\ni només us desitjo el millor de tot!\nTots cantem 'hip hip i hurra!', Perquè 30 ja són aquí.\nAixí és com et coneixien de petit\nAra han passat 30 anys\nI es podria arribar a la maduresa\nCom un vi amb els anys\nAporteu més sabor\nT’ha donat experiència.\nAvui compleix 30 anys, noi vell, la pintura perd el seu primer color. Però no us espanteu, recordeu: l’antiguitat és fantàstica ara!\nEstira't un moment al meu costat\nguia la teva felicitat i, en cas contrari, ets a la distància.\nAvui és la nostra felicitat, l'any és 30,\na prop del sol, una mica al vostre costat.\nAls 30 anys deixo de fumar\nAls 30 anys juro que ja no 'beuré'\nAls 30 anys començo a viure\nAls 30 anys ho vull donar tot.\nAls 30 anys vull nens i em construeixo una casa\nAls 30 anys, la vida està lluny d’acabar.\n'Feliç aniversari' per a la targeta del 30è aniversari\nAvui tindràs 30 anys, i fins i tot a aquesta edat crec que ets meravellós. Feliç 30è aniversari!\nAls vint, la voluntat governa, als trenta, la ment i als quaranta, el judici. Feliç 30è aniversari!\nIntel·ligent, divertit, encantador i atractiu: realment tens el que cal. Enhorabona pel 30è aniversari.\nAl vostre 30è festival, el millor de mi. I a més, això és molt clar: que tingueu un feliç any nou!\nNomés tens 30 anys\ntot l’estrès de la vida definitivament et manté jove!\nEstem contents que hagis nascut\nperquè si no, ens hauríem trobat a faltar molt!\nUs desitjo el millor per al vostre 30è any. Hauria de ser encara millor que l’anterior. Us desitjo felicitat, amor i satisfacció en tot moment!\nFaràs 30 anys!\nOh, estimada, aviat en vindran 40!\nPerò no tinguem crisi\nperquè abans encara queden molts anys!\nno us sentiu trist, no us ho tomeu amb calma\nmirar cap al futur, esperar-lo\nla porta d’accés al món: s’acosta a vosaltres!\nTot el millor per al vostre 30è aniversari. Per al futur, us desitgem salut, molts moments feliços i amics de debò.\nBons poemes pel 30è aniversari\n30 anys i encara en bon estat,\nla vida ha significat bé per a tu.\nAra gaudeix del dia, dóna un petó a la vida\nNo us penediu fins que aparegui el Grim Reaper.\nNomés comença als 30 anys\nAra comença el gran moment.\nJa t’ho diré, serà molt gran.\nPerò vés amb compte, no vagis massa lluny.\nAvui és el vostre dia especial\nun dia que t’agrada a tothom\nTambé m’agrada, així que vull felicitar-te.\nSeràs jove durant trenta anys\nconvenç amb el teu swing.\nPorteu molta llum al meu dia\naixò és el que m'agrada particularment.\nQue poques vegades plogui per a vosaltres\ni un àngel beneirà els teus camins.\nFeu sempre l’elecció correcta a la vida\nLa salut i la felicitat us són abundants.\nI quan arriben les hores fosques,\nsent que t'han agafat de la mà\nEnhorabona pels vostres 30 anys,\nsi eren seriosos o divertits!\nEstàs en plena vida\ndubtar que no té sentit.\nEl millor només del pastís de la vida\nque el trobis sense buscar.\nLa vida no sempre és fàcil\ni quan el desig et dóna pas\ndesprés pensa en els bons dies\ni abstenir-se d’una demanda.\nLa vida comença als 30 anys\ncada dia et pot donar bé.\nUtilitzeu-lo per a la vostra felicitat\nperquè no en torna cap.\nMantingueu-vos feliços i sempre alegres\nde bon humor continua i continua\nVa riure molt i va plorar molt\nde vegades només somiava.\nCada dia ha de ser diferent\nUs desitjo una vida acolorida.\nJa en teniu 30 anys\nper això avui seieu al tron.\nAvui volem cantar amb vosaltres\nper descomptat, també gireu les ulleres.\nExuberant i ple d’humor\ncom em sorprenc una i altra vegada.\nAra als 30 anys, assegureu-vos\nel nou bit ja està esperant.\nJa hi veig els cabells grisos?\nAixí és, als 30 anys.\nEls joves fugen\nPerò no us en preocupeu\nTambé hi ha un demà per a vosaltres.\nFeu molt exercici i mengeu bé\nno deixeu tanta alcohol a la gola.\nAleshores encara estareu sans i en forma demà,\ni mantenir el ritme dels joves.\n30 espelmes al pastís\nCal buscar regals.\nTambé cantarà una cançó\nsonen bells tons a la cuina.\nEs van cremar 30 espelmes\ni ho vaig reconèixer de seguida.\nEncara estàs animat i estàs molt en forma\naquesta celebració serà un èxit.\nDites d’aniversari en imatges pel 30è aniversari\nsi realment m’estimes poemes\nEsperem molt que hagueu gaudit de la nostra selecció de refranys, imatges i poemes pel vostre 30è aniversari i us desitgem una bona celebració amb l’aniversari infantil.\npoema per enviar al teu xicot\ncom alegrar la meva xicota\ncarta d'agraïment al professor de pares\n7 paraules astut que fan que qualsevol dona et vulgui


Reunió oberta de l’equip de govern de Sant Pere de Riudebitlles\nLa Regidoria de Drets Socials i Participació Ciutadana convida els veïns de Sant Pere de Riudebtilles a parlar de la gestió municipal i dels reptes de futur.\nDemà finalitza el termini que tenen els propietaris de 1400 pisos a Vilafranca per respondre un qüestionari per comprovar si es troben buits\nL’Ajuntament de Vilafranca, amb el suport de la Diputació de Barcelona, està elaborant un estudi de definició d’estratègies de dinamització del parc d’habitatges desocupats del municipi per a finalitats socials.\nEls Castellers de Vilafranca acomiaden dissabte la temporada amb el sopar de la colla\nAmb més de 600 assistents, aquest serà l’últim gran acte social de la temprada i una bona ocasió per celebrar la millor actuació aconseguida a la història, els èxits assolits i homenatjar la canalla i els castellers.\nLa Funifira de Gelida ha rebut uns 4.300 visitants\nOrganització, expositors i visitants han sortit molt satisfets de la sisena edició de la Funifira de Gelida, celebrada aquest passat cap de setmana.\nEls veïns del Centre es reuneixen amb l’alcalde de Vilafranca\nLa trobada tindrà lloc dilluns vinent a les 8 del vespre, a Can Trabal.\nEl Mercat de la Carn celebra un concurs de nadales\nEl “Passadís literari” del Mercat de la Carn, en col·laboració amb l’Associació de Concessionaris del Mercat de la Carn, ha organitzat el primer concurs internacional de nadales.\nNeix la Coordinadora de l’Esquerra Independentista de Vilafranca\nLa presentació d’unes jornades antirepressives que se celebraran a finals de mes ha servit per donar a conèixer la creació de la Coordinadora de l’Esquerra Independentista, que agrupa les diferents organitzacions de l’Esquerra Independentista que tenen presència a Vilafranca.