Revista Núm. 407 - Febrer 2017 by revistalapalanca - Issuu\nL’EFA, pionera en futbol i valors Nova fase de 186.000 euros al casal de gent gran, que encara no s’acaba\nEs preveu un fort augment del rebut de la brossa pel 2018\nI PUBLICACIÓ D’ARTESA DE SEGRE i COMARCA I febrer 2017 I Núm. 407\nEditorial S’acosta el moment\nNoticiari El programa ‘Trinxeres’ passa per Artesa i comarca Artesa equipara Balaguer en consultes i queixes al Síndic L’Ajuntament crea una plaça de vigilant municipal La Marxa Pagesa arrenca a Artesa Taller i conferència a la biblioteca Curs d’alfabetització en català\nDahl&HItchcock: una amistat perillosa Sarronet de la Llar d’Infants Conferència sobre educar sense cridar a l’AMPA\nBaldomar Municipis Alòs i Cubells, al ‘Top 10’ de l’administració electrònica Sergi López protagonitza un curtmetratge a Montsonís Denuncien un caçador furtiu a Cubells\nL’Ajuntament adjudica la 4a fase del casal de gent gran\nEsports L’EFA participa en un programa educatiu en futbol i valors pioner a Catalunya El CUDOS corre a Sant Ramon Resultats del CE Artesa\n... paga que és gata?\nFotos portada | Marta Serret\nBenito Batalla Buchaca\nLa vella Artesa Un dia de camp\nInformació municipal Mes de gener\nHumor Boig per tu... (J. Galceran) Com lo jovent... (The Bessons)\nImatges d’ahir La primera Matança del Porc\ndia 3: Ramon Durany i Plana (71 anys), natural d’Artesa\ndia 8: Pepita Llanes i Mestres (87 anys), natural de Les Pallargues\nDEFUNCIONS Dia 29: Montserrat Ambrós i Esclusa (87 anys), natural de Barcelona\ndia 25: Benito Batalla i Buchaca (66 anys), natural d’Artesa\nNAIXEMENTS (manquen dades)\ndia 23: Gal·la Solé i Solanes, filla d’Agustí i d’Eva\ndia 16: Vanessa Natalia Curtuius, filla de Vasile i d’Elisabeta\nDEFUNCIONS (manquen dades)\n31 des.: Pilar Ticó i Puigpiqué (73 anys), natural d’Anya\ndia 15: Josep Miquel i Huguet (60 anys), natural de Mata-solana\nExposicions de la Biblioteca (p. 32) Fins al 17 de març\nTermini de presentació d’obres al 28è Premi de Narrativa Breu. Lloc: Biblioteca. Organitza: Ajuntament 25, 26 i 28 de febrer\nCarnaval a Artesa (p. 44) 5 de març\nRecorregut geològic i paisatgístic pel camí i pont medieval de Terradets fins a Sant Miquel (4,5 km). Sortides: 8:30 Cubells; 8:45 Camarasa; 9:30 Font de les Bagasses. Organitzen: Terres del Marquesat i Centre Excursionista de Balaguer 8 de març\nA Foradada, Sopar del Dia de la Dona Treballadora. Apuntar-se abans del 28 de febrer al tel. 973400395 (preu: 5 euros). Organitza: Ajuntament de Foradada 25 de març\nA Vilanova de Meià, 4a Vertical de les Ànimes, prova puntuable per a la Lliga de la Noguera de curses de muntanya. Organitzen: Ajuntament de Vilanova de Meià i Meià Runners\nTemperatura mitjana:\t3,6° Temperatura màxima:\t17° (dia 31) Temperatura mínima:\t-8° (dia 18) Dies amb precipitacions: 2 Precipitació màxima:\t11 mm (dia 27) Total precipitacions:\t13 mm\nTemperatura mitjana:\t2,1° Temperatura màxima:\t16,3° (dia 31) Temperatura mínima:\t-8,3° (dia 18) Dies amb precipitacions:\t10*\nTemperatura mitjana:\t2,8° Temperatura màxima:\t17,2° (dia 31) Temperatura mínima:\t-8,3° (dia 18) Dies amb precipitacions:\t4 Precip. màxima:\t19,48 mm (dia 27) Total precipitacions:\t24,8 mm\nPrecipitació màxima:\t8,4 mm (dia 28) Total precipitacions:\t15,2 mm\nTotal precipitacions:\t17 mm (dia 28)\nAlgunes persones es mostren il·lusionades, altres entusiasmades, esperançades, confiades... però també n’hi ha d’expectants, inquietes, desmotivades, indiferents, incrèdules, contràries... Així és el ventall dels sentiments. Gairebé són tants com persones, perquè el mateix sentiment en una o en una altra tampoc és mai del tot igual. I és que fa poc més d’un any que va arrencar, després de mesos d’incertesa, la que hauria de ser la darrera legislatura del Parlament de Catalunya en versió autonòmica. El termini que es va fixar per fer el salt cap a un nou estat independent eren 18 mesos. Només en quedarien quatre, però no cal ser tan rigorosos i no vindrà d’algun més o menys. De fet, el president Puigdemont ha proposat com a escenari més probable un referèndum al mes de setembre. Sigui com sigui, l’ambient s’escalfa i l’estira-i-arronsa entre els governs català i central és a l’ordre del dia. Declaracions i contradeclaracions no en vulguis més. Les formacions polítiques favorables i les contràries al procés es retreuen mútuament tot el que poden i més. Per altra banda, els judicis polítics segueixen el seu curs, entre ells el del 9N, que ja ha quedat vist per a sentència. Tot pre-\nvisible fins ara, però cal esperar més soroll, molt més. En aquest moment, els favorables a la independència no ens podem permetre relliscades com la del senador Santiago Vidal, perquè es magnifiquen al màxim. A vegades, però, es ratlla el ridícul. Un exemple va ser l’actuació, gairebé podríem dir que teatral, de la fiscal en cap de Barcelona quan sortia del judici pel 9N. Diu que va rebre insults molt greus i que va témer per la seva integritat. No posarem en dubte els insults ni tampoc els justificarem. Ara bé, el que vam veure per televisió va ser una senyora que sortia tranquil·lament encenent una cigarreta, caminant a poc a poc, aturant-se i mirant a la gent desafiant, provocativa, amb prepotència i... amb un discret somriure. Algú s’atreviria a dir que temia per la seva integritat? Batalletes de pa sucat amb oli a part, tothom qui vulgui la independència cal que estigui tranquil però amatent. La resta esperem que també estiguin tranquils, perquè, passi el que passi, només hi hauria de sortir guanyant la democràcia i la justícia. I sembla just que Catalunya sigui independent si una majoria així ho decideix de forma democràtica. S’acosta el moment de la veritat.\nde publicar-les. Només s’admetran els escrits signats amb el nom de l’autor o autors. La revista no fa seves, necessàriament, les opinions expressades pels seus col·laboradors. Recepció de textos per a la propera revista: divendres 10 de març\nEl programa ‘Trinxeres’ repassa la memòria històrica de la Guerra Civil a Artesa i rodalia\nDiversos veïns de la zona van participar al programa aportant el seu testimoni | Televisió de Catalunya\nrtesa de Segre va ser un dels indrets protagonistes del programa Trinxeres, que s’emet per TV3 els diumenges a la nit i que està dedicat a repassar la memòria històrica del front del Segre durant la Guerra Civil. El municipi hi va aparèixer el dia 12 de febrer i va estar àmpliament representat tant a nivell paisatgístic i d’indrets, com de testimonis de la guerra. Així, es va dedicar especial atenció a Francesc Comabella, veí de\nBaldomar de 100 anys, que va explicar les seves vivències i va fer emocionar els conductors del programa. També va ser especialment emotiu el testimoni de Miquel Carlí, d’Alòs. Les càmeres van passar per Vilanova de Meià, Baldomar, Tudela, Artesa o Alòs, entre altres punts, en l’episodi que recorria el tram de Tremp a Balaguer. Precisament al seu pas per Tudela va tenir especial rellevància la visita a l’escola militar, que va es-\ndevenir un improvisat hostal pels reporters. A Vilanova, les càmeres van recórrer el Montsec a la recerca de búnquers i a Alòs van assistir a la visita a la tomba d’un soldat per part dels seus descendents. A banda de l’experiència artesenca, el programa va prestar especial atenció al Cap de Pont de Balaguer i va explicar com l’aviació franquista va aturar l’ofensiva republicana per prendre el control d’aquest punt clau, així com l’ocupació franquista. I7\nArtesa és, junt amb Balaguer, el municipi de la Noguera amb més queixes al Síndic A\nrtesa de Segre va enviar vuit queixes al Síndic de Greuges de Catalunya l’any 2016, les mateixes, Balaguer, fet que el converteix en el municipi amb més queixes a part de la capital. L’informe anual de la institució també reflecteix el nombre de consultes, que en el cas d’Artesa van ser sis, una xifra que també és molt superior a la resta de municipis. Des de la capital de la Noguera, el Síndic va rebre 10 consultes. Aquestes dades contrasten amb les de la resta de municipis de la\ncomarca, que van fer un màxim de tres queixes o tres consultes, i molts d’ells no en tenen cap. De l’entorn d’Artesa, Alòs de Balaguer i Foradada tenen una queixa i cap consulta, Cubells no té ni queixes ni consultes i Vilanova de Meià té una consulta i cap queixa. Les xifres d’Artesa són superiors no només a les de municipis més petits, com d’entrada es podria suposar, sinó també amb la d’altres nuclis similars. Ponts, per exemple, va tenir tres queixes i dues consultes, Térmens o Preixens, entre altres, no\nen van tenir cap, i Bellcaire va tenir només una consulta. Una possible explicació seria una major conscienciació de la ciutadania artesenca arran de la visita que l’Oficina del Síndic va fer a Artesa l’any passat, on va atendre diverses consultes al Centre d’Entitats. Segons l’informe anual del Síndic, la majoria de queixes (29%) són de polítiques territorials (medi ambient i habitatge), seguides de prop (22%) per les queixes en matèria de consum. Un 20,7% es refereixen a administració pública i tributs.\nL’associació d’Artesenques Actives celebra Santa Àgueda\nRecullen 17 caixes de roba d’abric pels refugiats\n’associació de dones Artesenques Actives va celebrar la festa de Santa Àgueda el dia 12 de febrer amb un dinar de germanor i una animada sessió de ball. El dinar va reunir una quarantena de persones i l’associació va obsequiar tots els assistents, homes i dones, amb un detall. Després, tarda de ball amb DJ Lokito. L’associació ha agraït la participació de tots els assistents i, especialment, la col·laboració del DJ i la selecció musical que va fer. | foto: Dolors Bella\nes Artesenques Actives van recollir la darrera setmana de gener 17 caixes amb roba d’abric per adults i roba infantil de tot tipus amb donacions fetes al municipi d’Artesa. La campanya s’ha fet en col·laboració amb ONGs de confiança per assegurar que els donatius arriben als destinataris, i les organitzadores han destacat la bona resposta ciutadana, ja que fins i tot hi ha hagut persones que volien continuar fent donatius una vegada acabada la campanya. | foto: Dolors Bella\nArtesa tindrà un vigilant per controlar les infraccions d’aparcament i l’incivisme L\n’Ajuntament d’Artesa ha aprovat la creació d’una plaça de vigilant municipal. Es tracta d’un treballador que formarà part de la plantilla de l’Ajuntament i és una figura que existeix en molts municipis on no hi ha policia local. Precisament les funcions d’un vigilant són molt similars a les de la policia local, tot i que la persona que les exerceix no té les mateixes potestats ni la mateixa consideració a nivell administratiu. L’alcalde, Mingo Sabanés, ha explicat que la figura del vigilant s’ha creat per solucionar els problemes de civisme i d’infraccions d’aparcament que proliferen al nucli d’Artesa. Un dels indrets que genera més queixes és l’accés a l’Escola Els Planells en hora punta, on precisament aquest mes els Mossos d’Esquadra\nL’accés l’Escola els Planells és un dels temes a vigilar | M. Àngels López\nhan interposat diverses multes, 9 d’elles en una sola setmana. L’actuació policial es deu a les reiterades peticions del consistori, que no podia intervenir en no tenir aquesta potestat. Finalment els Mossos hi van acudir, però van manifestar que no poden dedicar-se sempre a aquestes funcions. “Vam preguntar com es feia a Ponts i en altres poblacions similars\ni vam veure que la figura del vigilant, sense arribar a policia local, era la més indicada”, va explicar l’alcalde. El vigilant té potestat sancionadora, notifica les infraccions a la Diputació de Lleida i des d’aquest ens s’interposen les multes. Un altre tema a controlar són els actes incívics dels propietaris de gossos, pel qual ja hi ha una ordenança però cal aplicar-la amb rigor. Finalment, també es vol combatre l’incivisme dels grups de jovent que practiquen “botellón”. Sabanés va dir que es concentren en quatre o cinc punts (darrere la Granja, carrer Jesús Santacreu, baixada a la carretera de Montsonís i vora el museu). Tot i que no podrà donar cobertura a tot l’horari, de moment es crea una sola plaça, que es cobrirà mitjançant concurs públic.\niPAT Serveis Culturals s’adjudica la gestió de Seró\n’empresa iPAT Serveis Culturals s’ha adjudicat la gestió de l’Espai Transmissor de Seró, que l’Ajuntament va treure a concurs fa uns mesos, per 15.167,33 euros anuals. La decisió és en fase d’al·legacions. Cristina Belmonte i Xavi Bermúdez, administradors de l’empresa, afirmen que volen fer de Seró “un centre on el territori s’hi vegi reflectit i que alhora el projecti vers l’exterior” i “generar complicitats amb la ciutadania amb exposicions temporals i activitats participatives i amb el teixit econòmic, especialment a través de la promoció dels productes i dels serveis d’hostaleria i restauració”. Per atraure visitants, es potenciarà l’ús de les noves tecnologies, hi haurà contacte directe amb casals culturals i centres excursionistes i s’oferiran entrades combinades. I9\nTractors de Tremp, la Seu i Ponts sortien d’Artesa | Balaguer TV\nUna vintena de tractors inicien a Artesa la Marxa Pagesa\nna vintena de pagesos procedents de la Seu d’Urgell, Tremp i Ponts, es van concentrar el 25 de gener a Artesa per iniciar el que es va anomenar “la Marxa Pagesa”, que va consistir en el desplaçament de centenars de tractors d’arreu de\nCatalunya cap a Barcelona, per participar el dia 28 en una manifestació d’Unió de Pagesos per reivindicar la dignitat de la pagesia. Segons els organitzadors, la mobilització tenia per objectiu renovar l’acord de la societat amb el camp\ni aconseguir que es respectin els punts que s’incompleixen, aspectes clau com ara el fet que els preus remunerin suficientment la pagesia, obtenir respecte a la voluntat democràtica o una gestió eficaç de la fauna salvatge. El dia 20, a Barcelona es va fer una concentració per rebre la Marxa Pagesa de tractors que havien sortit des de diversos punts de Catalunya en direcció Barcelona.\nEls Mossos investiguen robatoris a la zona d’Artesa\niversos habitatges, segones residències i establiments d’Artesa i comarca han patit robatoris les últimes setmanes. El 23 de gener\nvan entrar a cinc habitatges i al casal social de Baldomar. També hi ha hagut quatre casos més a Vilanova de Meià, concretament al local de\njoves, un bar, una casa unifamiliar i una masia. A Artesa, a principis de febrer van entrar en un domicili. Els Mossos investiguen els fets.\nnoticiari Taller reciclatge i altres actes a la Biblioteca\nA l’esquerra, imatges del taller de reciclatge en família i a la dreta, la xerrada sobre Josep Pla | Biblioteca d’Artesa\nlgunes de les activitats destacades del darrer mes a la biblioteca d’Artesa han estat el taller de reciclatge per a famílies i la xerrada sobre la figura de Josep Pla. El taller de reciclatge, titulat La corba camina i recull, es va fer a principis de mes i relacionava la creativitat\namb el reciclatge i la recuperació de deixalles i ampolles de vi del Celler de Can Roca, a Girona. De fet, el conte La Corba Camina i Recull està editat per aquest celler. Per altra banda, a finals de gener es va fer una xerrada col·loqui sobre Josep Pla a càrrec d’Anna Aguiló,\nDirectora de la Fundació Josep Pla de Palafrugell i presidenta d’Espais Escrits, associació sense ànim de lucre que fa projectes de custòdia, recerca i difusió del llegat dels escriptors catalans. A més, el club de lectura de la biblioteca de febrer ha llegit El quadren Gris, de Josep Pla.\nLes caramelles, en marxa\na han començat els assajos de les caramelles de la Dàlia Blanca per aquest 2017. Tenen lloc tots els dissabtes a les 22 hores a la sala de l’Orfeó Artesenc, a les escoles velles. Les caramelles cantaran la Pasqua pels carrers d’Artesa el 16 d’abril.\n* 12 I\na festa de Carnestoltes d’Artesa se celebra el cap de setmana del 25 i 26 de febrer i culminarà amb la matança del porc el dimarts dia 28. Enguany es maten quatre porcs i l’autoritat convidada al berenar de germanor és el diputat d’ERC al congrés Joan Tardà.\nTens revistes velles de La Palanca que ja no vols guardar? Abans de llençar-les, avisa’ns! Estem refent l’arxiu i potser ens faran falta. Envia un correu electrònic a revista@lapalanca.cat o deixa un missatge al contestador del telèfon 973 40 11 58.\nEns posarem en contacte per passar-les a recollir.\nCloenda dels cursos de català per a immigrants\nl Consell Comarcal de la Noguera ha impartit un curs d’alfabetització en català per a persones immigrades a Artesa de Segre. El curs ha finalitzat aquest mes amb l’entrega de diplomes. A més d’Artesa, el consell ha impartit un altre curs de les mateixes característiques a la veïna localitat de Ponts. En total, hi han participat 31 persones. Aquests cursos s’han adreçat a persones que han emigrat al nostre\npaís amb l’objectiu d’aportar-los les habilitats bàsiques de comunicació en català per aconseguir més integració Foto de grup dels participants al curs | C.C. Noguera al municipi. A l’acte de cloenda hi va assistir i els van animar a continuar amb la la presidenta del consell, Ma Antò- formació, en benefici seu i de les fania Pubill, i el director dels Serveis mílies. Tot seguit van lliurar els diploSocials, Josep Lluís Bonet, que van mes i van compartir un tast interculfelicitar els participants per l’esforç tural amb pastissos tradicionals.\nes que es va formar l’EMD, aviat farà cinc anys, és el primer cop que ens han atorgat un Pla d’Ocupació, és a dir, una persona a jornada sencera durant sis mesos, subvencionada pel Departament de Treball mitjançant el Consell Comarcal. Les feines a realitzar seran les extraordinàries i menys urgents, però igualment necessàries.\netem homenatge a l’artista en el seu 90 aniversari. Al llarg dels anys ens ha deixat història, amb la gestió del museu que va inaugurar fa 47 anys, molt dibuix i pintura, escultures,... un llegat cultural de gran abast (més informació al proper número).\nl 2 de febrer va tenir lloc a Monestir de les Avellanes, a Os\nde Balaguer, una jornada de debat sobre ens locals promoguda pel Departament de Governació. Es van tractar temes d’ordenació territorial i serveis a les persones, organització dels governs locals, relacions intergovernamentals, nova governança, innovar la gestió pública local i finances locals. Com a conclusions, es va exposar que cal simplificació i proximitat, capacitat de decisió i un nou model amb tres nivells. Aquests serien la Generalitat; un ens intermedi, ja sigui Consell, Diputació o Vegueria, per mancomunar i per ajudar en alguns serveis; i un primer nivell, format per municipis i EMD, amb el principi de descentralització i amb recursos per aplicar a les seves necessitats, és a dir, capacitat operativa. També es va apostar per mandats de cinc anys, amb limitació, segons asimetria, per fer eleccions a l’octubre, en lloc del maig, per fomentar\nEl Museu de Baldomar | EMD\nla participació i transparència i per aconseguir estabilitat i regularitat en els ingressos.\na xifra corresponent a la partida de millora de camins del pressupost del 2017 de l’EMD són 12.100 euros, i no 121.000 com vam publicar, erròniament, al número del mes passat.\nAlòs i Cubells són al ‘Top 10’ de Catalunya pel que fa a l’ús d’administració electrònica\nEl lliurament de premis es va fer al congrés de Govern Digital, a Barcelona\nl Consorci Administració Oberta de Catalunya (AOC) ha distingit els municipis d’Alòs de Balaguer i Cubells amb el guardó Top 10 en la categoria de municipis de menys de 1.000 habitants. El guardó dis-\ntingeix els municipis amb més ús i implantació d’eines d’administració electrònica per realitzar els tràmits administratius, ja que són eines que permeten una millor governança i una gestió pública eficient. L’objec-\ntiu és fomentar la implantació d’una administració oberta i innovadora i que doni resposta a les demandes i expectatives de la societat actual. A banda d’Alòs i Cubells, a la Noguera també ha rebut el guardó l’ajuntament de Preixens, que ja l’havia rebut l’any 2015, quan va quedar en primera posició. En aquella edició, precisament, també va ser premiat l’ajuntament Foradada. El lliurament de la distinció va tenir lloc al segon Congrés de Govern Digital organitzat a Barcelona per la Generalitat, el Consorci AOC i el Consorci Localret. El congrés s’emmarca en l’estratègia del govern català per fer de Catalunya una referència internacional en temes de societat digital, que inclou un pacte entre Generalitat i diversos ens locals.\nFoto de grup amb els participants, a dalt, i dues escenes del rodatge, a la dreta | fotos: Castells de Lleida\nSergi López protagonitza un curt a Montsonís L\n’actor Sergi López és el protagonista d’un curtmetratge d’un grup d’estudiants acabats de graduar en cinema que van escollir el Castell de Montsonís com a escenari de la gravació, fet que va provocar la presència del popular actor a\nMontsonís el dia 29 de gener. El guió i rodatge del curt, ambientat en una faula a l’època medieval, anaven a càrrec del grup d’estudiants formats a l’escola Bande à Part, de Barcelona, i el curtmetratge comptava amb el suport de la productora El dedo en\nel ojo, també de la capital catalana. Va coincidir que el mateix dia del rodatge es donaven els premis Gaudí, en els quals López estava nominat com a millor actor secundari per La propera pell, tot i que finalment no va resultar premiat.\nmunicipis Els Agents Rurals enxampen un caçador furtiu a Cubells\nls Agents Rurals van interceptar i denunciar un veí de Vilanova del Camí a Cubells per caçar amb fura, sense llicència de caça i sense permís de l’Àrea Privada de Caça on es trobava. Així mateix, li van aixecar acta per tenir la fura i un altre animal, un gos de caça, sense censar i sense xip ni placa identificativa al collar. Per altra banda, Cubells ha estat una de les zones on les darreres setmanes s’han fet les primeres actuacions dels Agents Rurals amb les noves mesures de seguretat implementades arran de l’assassinat de dos membres d’aquest cos a finals de gener.\nImatges de les eines i animals del caçador furtiu interceptat pels Agents Rurals a Cubells | Agents Rurals\nla noguera ELS AVIS SOLIDARIS AJUDEN 225 NENS\na darrera edició a la Noguera d’aquesta campanya de la Creu Roja ha recaptat 908,50 euros. La iniciativa vol activar i potenciar la presència social de les persones que viuen en residències geriàtriques i aconseguir finançament per la campanya de reis, “cap nen sense joguina”. Hi participen les residències de la comarca amb la venda en diversos mercats d’objectes artesanals fets pels residents. Aquest any hi han col·laborat 85 residents i els resultats obtinguts han permès atendre 225 infants de 105 famílies.\nDONACIÓ DE SANG A BALAGUER\nl Banc de Sang i Teixits de Catalunya va recollir unes 150 donacions de sang els dies 27 i 28 de gener a Balaguer. En el moment de la donació les reserves del banc eren per nou dies, una xifra que es considera acceptable però que no treu la necessitat de més donacions. El banc visita Balaguer aproximadament cada 3 mesos i a l’abril està prevista la marató anual de donació, una recollida amb horaris més amplis.\nBALAGUER REPARA EL DIPÒSIT\n’Ajuntament de Balaguer ha començat la segona i última fase de les obres de millora del dipòsit municipal, que dóna continuïtat a les obres de reforç i imper-\nmeabilització fetes prèviament. La segona fase té un cost de 30.000 euros i consisteix en la rehabilitació de la façana exterior i la impermeabilització de la coberta.\nMERCAT DE REBAIXES DE BALAGUER\nl mercat de les rebaixes organitzat a Balaguer el 3 de febrer va haver de plegar abans d’hora per la pluja. No obstant això, el dia 15 es va repetir la iniciativa, en la qual van participar mig centenar d’establiments. Entre els atractius d’aquesta edició hi havia el repartiment de “montaditos” entre els clients, dels quals se’n va servir mig miler.\nquest mes ha finalitzat la primera edició del programa d’habilitats parentals del Consell Comarcal, adreçat a mares i pares d’infants i joves d’11 a 17 anys. Pretén millorar les competències de criança i promoure una dinàmica familiar positiva. S’hi han tractat temes com la necessitat d’atenció, respecte, afecte i reconeixement, l’autoestima i l’assertivitat, l’escolta activa i l’empatia, l’expressió de sentiments i opinions, el suport als fills en la resolució de problemes, la negociació i l’establiment d’acords i la disciplina. Dues de les 11 sessions van comptar amb la presència dels infants i joves. Es farà una segona edició properament.\nDahl&Hitchcock: una amistat perillosa\nFina Solans, Ramon Ros, Teresa Valero, Sílvia Cardona, Vicenç Farràs, Eva Cendra, Joan Roca i Anton Not | CLAAC\nl 10 de febrer a les 7 de la tarda a la Biblioteca Joan Maluquer el filòleg Anton Not, amb la col·laboració especial del Grup de Teatre d’Artesa (GTA), ens oferí una breu biografia il·lustrada de l’escriptor i guionista Roald Dahl i de les seves relacions, d’admiració mútua, amb el director de cinema Alfred Hitchcock. Des de fa tres anys, la biblioteca participa en el cicle Biblioteques amb DO. Aquest any el patrocina el celler Mas Ramoneda, que oferí una copa de benvinguda a tots els assistents. Durant el febrer, els actes organitzats s’inscriuen en aquest cicle. Febrer és el mes que la Direcció General de Biblioteques de Catalunya dedica a la DO Costers del Segre. El conferenciant, Anton Not, és ben conegut en les nostres contrades, ja que durant set anys va fer de professor a l’Institut i ha col·laborat en nombroses ocasions amb el Grup de Teatre d’Artesa i amb el Club de Lectures Artesenc. Aquesta vegada ens va fer\nun relat molt dinàmic d’una persona, Roald Dahl, més coneguda per les seves obres infantils que per la seva biografia. Autor de contes infantils força coneguts (Charlie i la fàbrica de xocolata, Matilda) i guionista de pel·lícules populars com Chiti-Chiti-bang bang o del James Bond Sols es viu dos cops, ell mateix va ser espia, amic personal d’Ian Fleming, petrolier a l’Àfrica, inventor d’aparells mèdics, protagonista d’un biopic de Hollywood... L’acte va ser una reivindicació de la seva obra menys coneguda, la dedicada als adults. La conformen relats eròtics publicats a PlayBoy, històries ambientades a la II Guerra mundial i els seus relats de misteri. Per aquestes històries es produeix la trobada amb Hichcock, que estrenà la seva sèrie de televisió amb els relats de Dahl, que serien els pocs episodis que ell dirigiria personalment. Dahl, per la seva banda, creà una sèrie televisiva a Anglaterra a imatge de la Hichcock. La conferència va estar acompanyada de la projecció\nde l’episodi L’home del Sud i de la lectura expressiva de dos dels seus Contes Perversos, versions per adults de contes populars. Vàrem gaudir de la Blancaneus en versió ludòpata i d’una Ventafocs ja farta de prínceps. Els membres del GTA, que ho varen brodar, foren Sílvia Cardona, Eva Cendra, Teresa Velasco i Vicenç Farràs, sota la direcció de Joan Roca. Tot perfectament organitzat pel personal de la biblioteca, sota la direcció de Josefina Solans. El públic va poder fer un donatiu a l’associació Help Voluntarios, que treballa a Grècia amb els refugiats sirians. També es va comptar, a l’inici, amb la presència de Noguera TV. Des del Club de Lectures volem agrair a Anton Not la bona predisposició, al GTA les ganes de col·laborar, a la Biblioteca la implacable organització i a l’empresari Ramon Ros, propietari del celler Mas Ramoneda, els detalls que va tenir amb assistents i participants. Moltes gràcies! | Josep M. Espinal i Aubet - Secretari CLAAC I 21\nentitats La Llar d’Infants El Bressol fa entrega del tradicional Sarronet corresponent al 2016 E\nl dia 19 de gener a la tarda, des de l’AMPA de la Llar d’Infants El Bressol vam entregar el Sarronet de la Llar d’Infants corresponent a l’any 2016. En aquesta ocasió, l’afortunada va ser l’Elisabet Canes, que amb el número 354 es va endur un impressionant lot de productes. Com sempre, aquesta iniciativa és possible gràcies a la col·laboració dels diversos establiments que n’aporten el contingut.\nCOL·LABORADORS Enguany, han estat els següents comerços i serveis: Aquí Natura, Bar Complex Piscines, Ca l’Artigues, Cal Rellotger, Caracal·la, Conills Caubet, Clotet, Cucaina, Expert Ràdio Mateu, Flo-\nEl ‘sarronet’ es va entregar el 19 de gener | AMPA Llar d’Infants El Bressol\nristería Violeta, Independent Soft, La Quitxalla, L’Essència, Mianes, Nurfarma, Olis Macià, Pastisseria Borrell, Peixateria Gomà, Peixateria\nIrene, Perruqueria Lluïsa, Pizzeria la Bàscula, Xics, Valentinas i Victòria. Moltes gràcies a tots per haver-ho fet possible!!!\nConferència “Educar sense cridar” E\nl 16 de gener a l’escola Els Planells va tenir lloc la conferència d’Alba Castellví, organitzada des de l’AMPA. Tenia com a principal objectiu millorar les relacions entre pares i fills. Sovint els pares no sabem massa bé com reaccionar davant de les actuacions dels nostres fills i ho fem de manera brusca i cridant. Preocupats per això, vam decidir fer aquesta xerrada. No es tractava de donar una recepta màgica que ens ajudés en el nostre dia a dia com a pares, sinó d’aconseguir eines per fer un millor acompanyament als nostres fills i trobar un camí junts que millori la convivència diària en el si de la família. L’Alba ens va proposar un munt d’idees i d’eines per ajudar-nos, i ens va indicar clarament que cal variar-les sovint i saber-les fer servir bé. Per fer-ho és important tenir clars tres conceptes: el primer, adonar-nos, en un moment donat, que el que fem no funciona, i llavors deixar de fer-ho, per exemple quan repetim una ordre dues o tres vegades; el segon, buscar un lloc tranquil on respirar a fons, dues o tres vegades; i el tercer, triar una nova tècnica. Arribats a aquest punt, cal escollir bé les paraules, dir-ne poques i amb la veu a la seva alçada i marxar sense esperar rèplica, mantenint sempre un contacte visual. Ens va ensenyar també com implantar les ordres als fills. Ella no és partidària de fer-ho i creu que el més efectiu és deixar escollir, que\nLa xerrada es va fer a l’escola el 16 de gener | AMPA Escola Els Planells\nells mateixos assumeixin les conseqüències dels seus actes. Però si cal fer-ho, han de ser ordres lògiques i properes, cal viure-les perquè després no ho tornin a repetir. També ens va parlar de la importància de fer-les en positiu, ja que si no porten la negació incorporada. I quan no es compleixi una ordre, cal actuar des de la calma, és més efectiu. També ens va parlar dels límits i rebequeries, de com actuar en aquests casos. El seu consell és molt senzill, mai cal cedir, cal donar un argument únic i amb seguretat i cal sostenir-lo i no afegir-ne de nous. Hem de continuar mantenint la calma, tranquils i ferms. Intentar consolar el nen si ho vol i mirar de distreure’l amb un altre tema, evitar fer comentaris i sortir d’escena. Centrar massa l’atenció en aques-\nel millor consell és riure amb els fills i relativitzar els mals moments\ntes conductes negatives les fa més grans i aquest no és l’objectiu, volem que remetin. Va acabar com diu en el seu llibre: “Educar sense cridar us posarà les coses més fàcils, però no us farà perfectes; penseu que encara que us sentiu aclaparats els nens creixen sans i feliços quan senten l’estima i la confiança... i més si tenen pares que riuen”. I aquest és finalment el millor consell, riure amb els fills, gaudir d’ells cada dia i mirar de relativitzar els mals moments, respirar i començar de nou. Agraïm la presència de tots els assistents i esperem veure’ns de nou ben aviat.\nESCALA EN HI-FI Us recordem que el 26 de març tindrà lloc el tradicional Escala hi-fi “de pel·lícula” que organitza l’AMPA. Els nostres artistes ho estan preparant tot amb molta il·lusió, esperen la col·laboració i la participació de tothom. No hi falteu! I 23\nSobre aquestes línies, exterior del casal des del carrer Eduard Maluquer; a la dreta, interior i l’espai que serà el pati. A la pàgina següent, una altra de les sales de l’equipament | Marta Serret\nL’Ajuntament aprova la quarta fase del Casal de Gent Gran\nl ple del mes de febrer ha aprovat les clàusules per adjudicar la quarta fase de les obres del Casal de Gent Gran. És encara una fase intermèdia i no permetrà ni acabar l’obra ni posar-la en servei. Segons l’alcalde, Mingo Sabanés, l’equipament podria entrar en funcionament després d’una cinquena fase que es preveu enllestir el 2018. L’acabament definitiu de l’obra encara no té data. Així doncs, la fase aprovada ara té un preu de sortida de 186.637,58 euros, dels quals la Diputació de Lleida en subvenciona 56.000, i permetrà acabar els tancaments i la façana. Concretament, Sabanés ha explicat que amb aquesta interven-\nció “s’acabaran els tancaments de tot l’edifici, finestres, vidres i tot el que hi està relacionat”, i que a més a més també es farà tota la façana. “La façana anirà recoberta amb plaques”, ha afegit. Una vegada s’hagi completat aquesta fase, l’entrada en funcionament de l’equipament encara haurà d’esperar. La fase següent sí que permetrà ja posar-lo en servei, ja que és la que enllestirà completament tota la planta baixa. L’Ajuntament vol iniciar aquesta cinquena\nfase el mateix 2017 o, com a molt, el 2018. Sigui com sigui, la intenció és que estigui enllestida l’any 2018 i, per tant, poder obrir el Casal. Des que es va acabar la tercera fase s’ha anat treballant puntualment a l’obra, i s’hi han fet tasques d’enguixat, preinstal·lació elèctrica i altres. Precisament durant aquest febrer s’ha acabat d’enguixar. Aquests treballs han estat possibles gràcies a un pla d’ocupació que ha permès que una persona hi treballés a hores. Quan s’acabin\nL’obra encara quedarà pendent d’una 5a fase per entrar en servei\n#temadelmes els tancaments i la façana quedarà pendent l’acabat interior: enrajolar, calefacció, llum (de la qual ja hi ha la preinstal·lació), aigua, calefacció, etc.\nBAR I DIVERSES SALES El nou casal de gent gran tindrà planta baixa i primer pis. A la planta baixa, la que es vol estrenar el 2018, hi haurà una sala amb cuina, barra i taules per jugar a cartes o senzillament fer petar la xerrada, una sala més gran per fer-hi ball, cinema i altres activitats, i una sala d’informàtica que ja s’ha fet a mida per ser compatible amb l’equipament que ara hi ha a les actuals instal·lacions provisionals. També hi haurà el despatx de direcció i tres WC (adaptats,\nhomes i dones). Així mateix, s’adequarà un pati de llums per fer activitats a l’exterior com ara petanca o bitlles, on també s’instal·laran aparells per fer exercici físic. La part que no té data, el primer pis, preveu una sala més gran d’usos\nmúltiples com mirar la televisió, sala de lectura o biblioteca. Pel que fa a l’habilitació com a centre de dia, l’alcalde assegura que les instal·lacions ho permeten i que en tot cas dependria de la dotació de personal i de pressupost.\nDelegació de competències al Consell Comarcal per la gestió de la recollida de residus i la deixalleria\nl ple de febrer també ha aprovat la delegació de competències al Consell Comarcal de la Noguera en matèria de residus. Es tracta d’un tràmit necessari per tal que el consell, que ja gestiona la recollida de la brossa al municipi a través d’una empresa adjudicatària, pugui renovar o modificar aquesta adjudicació. L’empresa que ara té adjudicat el servei ho fa amb contracte prorrogat i el 2017 toca renovar-lo. El nou contracte, ja sigui amb aquesta empresa o amb una altra, suposarà un encariment notable del servei, que en alguns municipis pot arribar al 40%, fet que va provocar controvèrsia al ple. L’equip\nde govern argumenta que no hi ha alternativa per gestionar la recollida, i l’oposició lamenta que amb la cessió de competències el consistori no es podrà pronunciar sobre les condicions del nou contracte. Les instal·lacions de la deixalleria, al polígon | M. S. L’encariment es deu a la necessitat de fer mi- i cada illeta val 1.200 euros que llores, com ara renovar els conte- s’amortitzen en cinc anys. L’alcalnidors. En el cas d’Artesa es faran de va recordar que bons hàbits de illetes amb cinc contenidors (vidre, reciclatge poden ajudar a reduir envàs, paper, orgànic i rebuig) ca- costos, ja que es generen menys da 100 metres aproximadament, residus.\nescola els planells Dia Escolar de la Pau\nes de fa anys, el 30 de gener, data en què va morir Gandhi, s’ha constituït en una de les cites que tenim les escoles al llarg del curs. De fet, celebrem el que s’anomena DENIP (Dia Escolar de la No-violència i la Pau). Cada any fem volar la imaginació com si fos el colom de la pau i preparem activitats atractives per als alumnes amb la finalitat de treballar el valor de la pau, que alhora està relacionat amb altres valors. Aquest curs ens hem centrat en el tema dels refugiats, que malauradament ha tingut molt protagonisme en els darrers anys, especialment amb la guerra de Síria.\nLA JORNADA Durant la setmana anterior, quan entràvem al centre tant al matí com a la tarda, vam escoltar les cançons escollides aquest any. A les classes també vam parlar del tema dels refugiats i vam preparar pòsters i elements decoratius. El treball realitzat a educació infantil està inspirat en el Club Banyetes. Finalment, la tarda del dia 30, tota l’escola es va reunir al pati de\nAlumnes de cicle mitjà (dalt) i superior (baix) mostrant els seus treballs\nprimària sota un sol esplèndid. Després de la lectura d’un manifest, cada nivell va presentar els seus treballs i vam acabar cantant les cançons\nPau, Pau (del club Banyetes) i Al país blanc.\nL’EFA és una de les set escoles de Lleida escollides per participar en un projecte educatiu pioner a Catalunya\nL’entrenament ordinari (esquerra) es combina amb les dinàmiques del programa (dreta) | M. Serret\n’Escola de Futbol d’Artesa de Segre (EFA) és una de les set escoles lleidatanes escollides per participar al projecte +Kesport de la Secretaria General de l’Esport de la Generalitat i la Federació Catalana de Futbol, una experiència pionera per educar en valors i emocions a través de l’esport. En total hi participen 72 escoles de futbol d’arreu de Catalunya que inclouen 800 equips i més de 15.000 infants i joves. El programa està destinat a infants i joves de 6 a 12 anys i vol aprofitar el potencial del futbol com a eina per formar en valors. El coordinador de l’EFA, Miki Massana, ha explicat que els han escollit perquè l’escola compleix el perfil determinat per la Federació, que per la primera edició del programa buscava esco-\nles no massa grans, amb recursos limitats i preferiblement de pobles o ciutats petites. +Kesport va molt enllà de la lluita contra violència al futbol i sobrepassa fins i tot l’àmbit de l’equip i l’escola, ja que pretén que l’infant que hi participa traslladi l’experiència també a la família. El programa s’articula en 11 eixos, 10 punts determinats per l’Organització Mundial de la Salut i un onzè, el treball en equip, per acabar treballant tants punts com jugadors d’un equip de futbol. En concret, les habilitats que es treballen són autoconeixement, gestió de tensions i estrès, gestió d’emocions i sentiments, pensament crític, pensament creatiu, empatia, resolució de conflictes, relacions in-\nterpersonals, treball en equip, presa de decisions i comunicació assertiva. El treball es fa a través d’un “coach” assignat a cada escola, que assisteix als entrenaments un dia a la setmana. Hi ha cinc activitats per treballar cada habilitat, i es combinen de maneres molt diverses en la dinàmica d’un entrenament ordinari. Van des de jugar un partit en silenci fins a una versió del joc del mocador en què el que s’ha de transportar és un company de l’equip entre dos altres jugadors sense que el primer toqui a terra. En acabar l’entrenament, se sol fer també reflexió dels valors treballats. Massana valora molt positivament aquesta primera experiència i assegura que ja s’ha notat en la\nEs treballen 11 habilitats relacionades amb valors i emocions, tantes com jugadors té un equip | M. Serret\nmanera com han evolucionat alguns casos de problemes actitudinals detectats a principi de curs. La iniciativa va començar a l’octubre i durarà tota la temporada. En el cas d’Artesa, se’n benefi-\ncien la majoria d’equips de l’escola, els que per edat entren en el programa, que inclouen 13 jugadors prebenjamins, 20 de benjamins (2 equips), 13 d’alevins i 11 d’infantils. Pel que fa a la implicació de les fa-\nmílies, per ara han rebut enquestes i formularis de seguiment del programa, però s’ampliarà a més activitats. Per Nadal, per exemple, es volia proposar que s’enviessin postals entre elles.\nesports El CUDOS corre a Sant Ramon U\nn grup d’artesencs va portar el nom del nostre municipi fins a la localitat segarrenca de Sant Ramon el diumenge dia 12 de febrer per córrer la cursa de muntanya Sant Runmon, un itinerari de 23 quilòmetres amb uns 800 metres de desnivell. En total van ser una corredora i sis corredors del CUDOS: Maite Camats, Ferran Domingo, Esteve Llagunes, Raül Llovet, Pepe Roca, Xavier Solsona i Xabier Velasco. Destaca l’actuació de Xavier Solsona, que va quedar dotzè de la general amb un temps d’1 hora, 59 minuts i 50 segons.\nEls representants de l’equip artesenc, a l’arc de sortida | CUDOS\nEls resultats del CE Artesa de Segre acusen l’alt nivell dels rivals als quals s’ha hagut d’enfrontar\nls resultats que ha obtingut l’equip dirigit per Fran Bessone els partits disputats durant les primeres setmanes d’aquest nou any no han estat massa bons. Fins a principis de febrer, el CE Artesa de Segre sumava quatre derrotes i només una victòria. Ara bé, s’ha de tenir en compte que aquests primers encontres els havia disputat contra equips de la part capdavantera de la classificació. Concretament, els resultats han estat: 7 de gener, CE Artesa 0 - Solsona 1; 15 de gener, Palau Anglesola 0 CE Artesa 2; 22 de gener, Linyola 2 - CE Artesa 1; 29 de gener, CE Artesa 1 - Organyà 2; 5 de febrer, Cervera 4 - CE Artesa 0.\nUna de les fotos oficials de l’equip | CE Artesa de Segre\nInscripcions obertes al torneig de futbol 7\nrtesa acollirà un torneig de Futbol7 durant el mes d’abril. El 3r Torneig de Futbol7 de Primavera es disputarà, concretament, entre\nl’1 i el 25 d’abril. Està dividit en les categories de Cadet (12 a 15 anys), Adult (16 a 40 anys) i Veterans (més de 41 anys). Les inscripcions valen\n18 euros i inclouen trofeu pels guanyadors, sorteig de regals i sopar de final de torneig. Es poden fer al 650 57 84 37 (David). I 31\nnotícies de NOVETATS DE FEBRER NOVEL·LA ADULTS Activitats\nEl asesinato de Sócrates. Marcos Chicot. Planeta Recreació magistral d’una època extraordinària, amb personatges que van convertir Grècia en el bressol de la civilització. Enmig, brilla amb llum pròpia Sòcrates, la vida i la mort del qual ens inspiren des de fa segles i filòsof clau a la història de la humanitat.\n2084. El fin del mundo. Boualem Sansal. Seix Barral Gran premi de novel·la de l’academia francesa 2015. L’Abistan, un imperi immens, es basa en l’amnèsia i la submissió. Qualsevol intent de pensament és inútil, control i vigilància permeten conèixer les idees i actes que es desviïn. El protagonista posa en dubte les certeses i s’embranca en la recerca d’un poble de renegats. L’amiga genial. Elena Ferrante. La Campana. Infantesa i adolescència de dues noies en un barri pobre de Nàpols. L’autora aprofundeix en la complexa naturalesa de l’amistat entre dues nenes, noies i dones, seguint-ne el creixement individual, com s’influeixen mútuament i els sentiments que alimenten la relació.\n•\tPresentació de l’exposició Empremtes del passat. Col·lecció de fòssils de Joan Condal A càrrec de l’autor, Joan Condal Divendres, 17 de març, 19:00h •\tClub de lectura Parlarem de No hi ha terceres persones d’Empar Moliner. Més informació a la biblioteca Dimecres, 22 de març, 20:00h Àrea d’Activitats •\tPremi de Narrativa Breu Fins al 17 de març es poden presentar les obres a la biblioteca. •\tExposició de llibres relacionats amb el món del vi Fins al 30 de març, 1r pis •\tExposició “Cançons de pandero” Fins al 10 de març Àrea d’Activitats •\tExposició Empremtes del passat Selecció de fòssils que n’explica la formació, les diverses èpoques del nostre planeta, les causes dels canvis que hi ha hagut en l’evolució de la Terra i com hi incideix l’acció humana. Del 13 de març al 14 d’abril\nL’espia. Paulo Coelho. Columna. “No sé si en el futur es recordaran de mi, però si passa això, espero que no em considerin una víctima, sinó una dona que va tirar endavant amb co-\nratge”. Mata Hari podria haver dit això sense sospitar que esdevindria una llegenda. Prop del centenari de la seva mort, Paulo Coelho aprofundeix en la vida d’aquesta icona.\nTu no ets una mare com les altres. Angelika Schrobsdorff. La Campana.\nL’autora reconstrueix la vida de la seva mare, nascuda en una família de la burgesia jueva de Berlín, que va ser fidel a dues promeses que es va fer de jove, la de viure amb la màxima intensitat i la de tenir un fill amb cada home que estimés.\nCONEIXEMENTS ¿Quanta transparència podem digerir? Francesc Torralba. Pagès. Descobrint el cervell (Premi Eu-\nropeu de Divulgació Científica). Antonio Rial. Bromera. (In)Satisfets. Jaume Barberà. Rosa dels Vents. Matemagia: problemas y enigmas. Adrián Paenza. Debate. Vivir bien sin insomnio. Clínica Dr. Estivill. Paidós. Cocina vasca con encanto: las mejores recetas de las casas rurales. Pedro Martín. Txertoa. Torna la il·lusió. Jordi Quixano. Angle.\nQuè es la mare?. Fran Piantadera. La Fragatina.\nEl corredor del laberinto 2. Las pruebas. James Dashner. Nocturna.\nXifres boges. Jonathan Litton. Cruïlla.\nRebeldes. Susan E. Hinton. Alfaguara.\nRomeo i Julieta. Adaptació de Rosa Navarro Durán. Cruïlla.\nINFANTIL Pesigolles per al cor: 10 contes per apendre a ser feliç. M. Mercè Conangla. Parramón. El misteri de la mansió cremada: Anna Dédalus detectiu. Miguel Ángel Giner. Andana.\nPEL·LÍCULES Focus. Ficarra i John Requa. X-men: días del futuro pasado. Bryan Singer. Mad Max: Furia en la carretera. George Miller.\ns diu de manera més o menys impositiva quan algú no té altre remei que pagar alguna cosa. S’expliquen diversos origens de la dita, tots ells procedents de rondalles populars molt antigues. Una d’elles conta que molt temps enllà hi havia uns estudiants que, com solia passar en el món escolàstic, “no tenien un ral”, és a dir que anaven “escurats de butxaca”. Així, per poder “treure la panxa de penes”, van enginyar-se un ardit que gairebé sempre els donava bon resultat: triaven un hostal en el qual no haguessin estat mai abans, de manera que no els coneguessin el truc, i portaven un sac dintre del qual hi amagaven una gata.\n“Menjaven més que llimacs”, és a dir que “s’atipaven com lladres” i, a l’hora de pagar, proposaven una juguesca a l’hostaler o l’hostalera: si endevinaven que hi portaven al sac els pagarien el doble del que pujava l’àpat i si no, haurien menjat “de gorra”, marxarien sense pagar “ni cinc de l’ala” i seria l’hostaler qui els pagaria l’import a ells. Abans, però, ja havien procurat que l’animal miolés diverses vegades per donar confiança al fondista i garantir-se l’èxit de l’enganyifa. Quan l’home o la dona acceptaven el repte, segurs de guanyar, dient-los-hi que al sac hi havia un gat, els nois treien la gata del sac\nS’atipaven, i a l’hora de pagar, proposaven una juguesca\ntot dient: “paga que és gata!” I així guanyaven el tracte. També es diu que l’astúcia era obra d’uns rodamons que anaven pel Maresme, els quals feien una crida al mig de la plaça i retaven als ingenus amb la juguesca: si guanyaven els doblaven l’aposta i, si no, perdien els diners en joc. Hi ha altres i nombroses explicacions sobre el possible origen de la dita, però sempre giren al voltant del mateix: algú que “fa el viu” i s’aprofita de la bona fe dels altres i dels que volen fer encara més el viu. Una mena de trilers de l’època, vaja.\nNOTA Entre cometes ens hem referit a altres dites ja comentades, que comentarem més endavant o que s’expliquen per elles mateixes.\nEstimar el que som: la faula “un peix ha de ser un peix”\nn dia, els animals del bosc es van adonar que cap d’ells era l’animal perfecte: els ocells volaven molt bé però no nedaven ni furgaven; la llebre era una estupenda corredora, però no podia volar ni tampoc sabia nedar... I així, tots els altres. Tots tenien alguna disciplina que no dominaven. Es van plantejar si no hi hauria una manera d’establir una mena d’acadèmia, un centre per millorar la raça animal. I tal dit, tal fet. A la primera classe de carrera, el conill ho va fer de meravella i tots li van posar un excel·lent. Tot seguit, a\nla classe de vol, van pujar al conill a la branca d’un arbre i li van dir: “Vola, conill!”. L’animal va saltar i es va estavellar contra el terra, amb tan mala sort que es va trencar dues potes i va fracassar també en l’examen final de carrera. L’ocell va ser fantàstic volant, però quan li van demanar que excavés com el talp tot es va espatllar. En fer-ho, l’ocell es va fer malbé les ales i el bec. Des de llavors en endavant, tam-\nMoltes vegades ens emmirallem en els altres i no veiem les nostres qualitats\npoc va poder volar, amb la qual cosa va seguir sense haver aprovat l’examen d’excavació i no va arribar a fer la prova de vol, disciplina que tan bé se li havia donat inicialment.\nREFLEXIÓ Un peix ha de ser peix, un magnífic peix. Un magnífic peix, però, no té per què ser ocell. Moltes vegades ens emmirallem en els altres, voldríem les qualitats que veiem en els altres i no ens veiem les nostres, ens comparem i no ens fem justícia. Només quan aprenguem a estimar de debò el que som, serem capaços de convertir el que som en una meravella. Sigues sempre tu mateix i seràs el millor.\ngafar el son sembla ser, per a molts, una tasca titànica i difícil de dur a terme. L’Escola de Medicina de Harvard (EUA) ha revelat una sèrie de consells per aconseguir un plàcid son cada nit, essencial perquè el nostre cos estigui saludable i amb energies per afrontar qualsevol tasca l’endemà. 1. Fes exercici. Mantenir-se físicament actiu (caminar, córrer, nedar,...) ens aporta beneficis per a obtenir un somni reparador. Quan s’està cansat per l’exercici es dorm més ràpidament, s’aconsegueix més son profund i es desperta amb menys freqüència. 2. El llit és només per dormir i per tenir relacions sexuals. Fer-hi activitats com veure la televisió, llegir les xarxes socials, revisar el correu,... no ens aporta cap factor positiu. 3. Horaris i rutina. Per aconseguir dormir bé necessitem organitzar el nostre son. Cal anar a dormir a la mateixa hora cada dia i despertar-se també a la mateixa hora, en la mesura d’allò possible. Entrenar el nostre cos farà que ens adormim també més ràpidament i ens despertem més frescos 4. Adéu al tabac. Fumar és un gran enemic del descans, a part\nde la salut en general. La nicotina provoca en el nostre organisme un efecte que dificulta que ens quedem adormits amb facilitat. 5. Una bona zona de descans. El lloc on dorms ha de ser un temple de tranquil·litat i silenci. El mòbil, el portàtil o la televisió han d’estar fora de la zona. L’ideal és que estigui fosc, relativament fresc i tan tranquil com sigui possible. L’habitació ha d’estar ordenada i amb pocs objectes al voltant per facilitar aquest ambient de tranquil·litat que requereix un son reparador. 6. Reduir la ingesta de begudes amb cafeïna. La cafeïna del cafè, el te o els refrescos, ens provocarà més dificultat per dormir a la nit i augmenten la necessitat de despertar-se per fer pipí. 7. Els somnífers tampoc són bons aliats. Intenta evitar les pastilles per dormir i consulta al teu metge la for-\nma més eficaç de prendre-les durant el període de temps més curt possible. 8. Beure menys alcohol. L’alcohol deprimeix el sistema nerviós, fet que, d’entrada, ajuda a quedar adormit. No obstant això, aquest efecte desapareix al cap de poques hores, i provoca un son lleuger i que ens despertem diverses vegades al llarg de la nit. A més, l’alcohol magnifica els roncs. 9. Migdiades sí, però curtes. Fer la migdiada és beneficiós per continuar amb energia la resta del dia, però ha de ser curta, d’un màxim de 20 minuts. Més, impedirà que a la nit aconseguim agafar el son. 10. Si no pots adormir-te, aixeca’t. Estar despert al llit després de 20 minuts d’haver anat a dormir és un indicador que no estem relaxats i per tant, ens costarà quedar-nos adormits. Aixeca’t, posa’t a llegir una mica, i després torna al llit. Donar voltes i voltes durant hores no millora el son.\nin memoriam Benito Batalla Buchaca Amic Benito, amic dels amics, bon company amb qui sempre podíem confiar perquè mai ens deixaves penjats, lleial, honrat i, sobretot, bona persona; et trobarem molt a faltar en les nostres converses, et tenim molt present i no t’oblidarem. Expressem el nostre més sincer condol per tan dura pèrdua. | Els teus amics\nfa 25 anys Febrer de 1992\nmés del tema de les comunicacions, ocupa un lloc preeminent la convocatòria d’eleccions al Parlament per al mes de març, encara que només sigui per les pàgines de publicitat generades. PORTADA. El mapa ens mostra els eixos de comunicació que serien més rellevants en el futur, tal com s’explica a l’editorial i a la secció de després. EDITORIAL. En l’article Carreteres, un servei per a tots, es reflexiona sobre la modernització de les principals vies de comunicació de les nostres contrades, que les diferents institucions anaven millorant poc a poc. En aquesta reflexió es constata que l’arranjament de diverses carreteres havia perjudicat Artesa com a tradicional nus de comunicacions entre el pla i la muntanya. VIES DE COMUNICACIÓ. L’article comenta els quatre eixos bàsics que establia el Pla de Carreteres de Catalunya i que es veu en el mapa de la portada: eix del Segre, eix Pirinenc, eix Subpirinenc i eix del Francolí, alguns amb ramals. Al final es mostra una relació d’obres de millora de comunicacions per al 1992, amb els seus pressupostos (uns 432 milions de pessetes en total), en vies que tenen relació directa o indirecta amb Artesa: Claravalls-Agramunt, Cubells-Artesa, Térmens-Balaguer, Balaguer-La Sentiu, Cubells-Camarasa, Montmagastre, Comiols-Benavent (2 trams). DE LA VELLA ARTESA. Amb el títol La perdiu roja, un escriptor anònim que es defineix com a “caçador amb una llarga experiència de vida al camp” ens parla dels costums\nd’aquesta perdiu, abundant en altres temps. Atribueix la seua progressiva desaparició a l’ús dels herbicides en les tasques de preparació dels conreus i critica les estratègies que utilitzen els caçadors furtius. Un anunci en aquesta secció informa de la convocatòria de la tercera edició del Premi de Narrativa Breu d’Artesa de Segre. OPINIÓ. Un llarg títol encapçala l’article de Sícoris: A no tardar, la flama olímpica cremarà a Barcelona, la capital de la Nació Catalana. El text presenta dues parts. La primera és un repàs històric sobre l’origen i l’evolució dels jocs olímpics fins als nostres dies. En la segona, l’autor ens recorda les principals instal·lacions i subseus d’aquella cita olímpica (va ser aquell estiu), però sobretot es mostra molt entusiasta per la projecció internacional de Barcelona que comportaria l’esdeveniment. ELECCIONS AL PARLAMENT DE CATALUNYA. La revista dedica un espai a aquestes eleccions, previstes per al 15 de març, i publica la llista de les 16 candidatures presen-\ntades a la demarcació de Lleida. S’hi comenta que només hi ha persones vinculades al municipi d’Artesa en la llista d’ERC, on n’hi havia tres: Benet Tugues (2n), Ramon Giribet (3r) i Jaume Campabadal (suplent). Per altra banda, la publicitat relacionada amb aquesta contesa electoral ocupava cinc pàgines senceres, intercalades entre altres continguts. La publicitat institucional de la Generalitat apel·lava a la participació amb l’eslògan “Catalunya necessita el teu vot”. Les altres quatre pàgines corresponien a partits polítics: CiU (“Ara, més”), PSC-PSOE (“Bona gent, bon Govern”), ERC (“Cap a la independència”) i PP (“Per una Catalunya de tots”). En els seus anuncis, CiU i socialistes també utilitzen com\nRamon Giribet i Boneta a reclam les imatges dels líders respectius, Jordi Pujol i Raimon Obiols. LOCAL. La secció anuncia el cicle “Converses d’arqueologia” que es duria a terme a la sala del Club de Lectures (Escoles Velles), a càrrec de Jordi Pérez i Conill. INFORME. Amb el títol Artesa i la reforma educativa la revista publica la primera part d’un informe de la comissió permanent del consell escolar municipal d’Artesa. Es posava en marxa la llei orgànica coneguda com a LOGSE (Llei d’Ordenació General del Sistema Educatiu). Aquesta part de l’informe exposa les diferents etapes en què s’organitzaria el sistema i el calendari d’aplicació, que s’iniciava el curs 1992-1993 i culminava el 1999-2000. Un dels canvis més rellevants va ser l’ampliació de l’escolaritat obligatòria fins als 16 anys. A més, l’ensenyament primari s’acabava als 12 anys, s’estrenava l’Educació Secundària Obligatòria (ESO, 12-16 anys), es contemplava diferents tipus de batxillerats i es pretenia potenciar la formació professional amb els cicles formatius. MUNTANYISME. Joan Aranés i Clua descriu l’impressionant paisatge del qual es pot gaudir travessant el congost de Mont-rebei, a més de la flora i la fauna. COMARCA. En una breu nota s’informa del nomenament de l’artesenca Maite Camats i Solé, amb només 25 anys, com a gerent del Consell Comarcal de la Noguera. CARTES A LA REDACCIÓ. F. Solé fa referència a un comentari de la secció De la vella Artesa de desembre, on es diu que l’alcalde Joan Rosell havia finançat la portada de l’aigua venent unes finques pròpies. Sense desacreditar la bona gestió de Rosell, posa en dubte aquesta\nafirmació i argumenta que n’hi deu haver prou que l’alcalde i el consistori siguin bons administradors per a realitzar bones obres. NOTÍCIES DE PREMSA. De les notícies que es publiquen, la que ens queda més a prop explica que l’estació d’esquí nòrdic de Tavascan és l’única on es pot esquiar de franc. PESSEBRE ARTÍSTIC. Un parell d’imatges ens mostren el pessebre que es va muntar a les oficines que Carreteres de la Generalitat tenia a la plaça del Progrés. Va ser un pessebre espectacular que va sortir fins i tot a TV3 i a Catalunya Ràdio. Va rebre més de 1.000 visites. DEMOGRAFIA. La secció publica els noms i les dates dels naixements (20), defuncions (20) i matrimonis (8) de l’any 1991. LOCAL. Una altra breu notícia ens informa que a mitjans de febrer un parell de cigonyes van començar a fer niu al campanar d’Artesa. FULLS D’INFORMACIÓ MUNICIPAL LOCAL. La quantitat d’informació s’ha reduït respecte als darrers mesos i en començar se’n fa una explicació. Aquest mes són dues pà-\ngines d’acords del ple i de la comissió de govern, a més d’altres informacions. Destaco el fet que al gener es va saber que la mesa electoral de Baldomar quedava suprimida en no arribar als 200 electors i que s’agregava a la mesa electoral que hi havia a la sala parroquial. TEATRE. Dues petites cròniques de les obres representades durant els mesos de gener i febrer a la Dàlia Blanca en el cicle de teatre: El dret a escollir, representada per la companyia Scena, i Viure a Malibú, pel Grup de Teatre d’Ulldecona. HUMOR. Els personatges Quimet i Cosme tenien en la política una bona font d’inspiració. Atès que hi havia eleccions al Parlament, no podien deixar passar l’ocasió de posar-s’hi amb un parell d’acudits que ocupen la pàgina sencera sota el suggerent títol de La mamella política. IMATGES DE L’ARTESA NEVADA. Tres fotografies de Joan Serra tanquen la revista en contraportada, però no hi consta la data de la nevada. Reproduïm la que ens mostra una entranyable perspectiva de la plaça del Progrés d’aquell temps. I 41\nUn dia de camp E\nra el començament de l’estiu de 1936, només fa 80 anys (encara no es parlava de la guerra, això que tristament, va arribar ben aviat). Durant la setmana, els meus pares ja varen parlar d’anar a passar el diumenge als marges del riu, que és màxim a 15 minuts caminant. Així ho comunicaren a les dues germanes de la meva mare, una de les quals vivia a Vernet i l’altra havia tingut una nena feia prop de cinc mesos i vivia a Artesa. Totes van estar-hi d’acord i la meva mare, que era la gran, va preparar les cassolades de menjar per fer el dinar campestre. Érem 14 persones i la meva mare es va cuidar de matar tres pollastres del corral propi i, amb albergínia, pebrot, tomata, patates i tots els requisits que necessitava, va fer tres cassolades de bon menjar. A mig matí ja estava tot enllestit i tot el menjar i plats els varen posar en tres còvens i vàrem marxar cap al riu. Van escollir un lloc que se’n deia “les comportes”, on hi havia una bona esplanada d’herba per poder jugar la canalla. Era tocant mateix\ndel riu, en un lloc que hi havia “la parada”, una mena de mur petit que anava de costat a costat del riu i que servia per desviar l’aigua que regava l’horta de Montsonís a l’hora que feia anar una petita central elèctrica del mateix municipi i que també donava llum a una part d’Artesa. Era un lloc molt agradable. Recordo que amb el banyador, i per damunt de “la parada”, on hi havia una altura de només uns 10 centímetres d’aigua, travessàvem el riu. Aigua clara i neta que es podia beure perfectament. També recordo que el meu pare, que era bon nedador, em portava a l’esquena tot nedant (jo tenia quatre anys acabats de complir i suposo que pesava poc). Després, corríem amb els nostres cosins de Vernet i amb altres infants d’Artesa que també eren allà gaudint del dia. Jugàvem a “soldat plantat”, a saltar a corda, a “marro”, i a altres jocs que ja no em vénen a la memòria. El que sé és que vàrem passar un dia molt agradable. Després dinàrem, amb una gana que teníem tots, després de jugar...\nLes cassolades que havia fet la meva mare semblava que baixessin del cel, de bones que les trobàvem. Dels tres pollastres en vàrem menjar 14 persones. Jo no sé com és possible que avui dia, gairebé es necessiti un pollastre sencer per persona per atipar-se. Ara són més petits i quan estan cuits queda molt poca cosa, aleshores s’aprofitava tot: el cap, les potes, etc. A més, com he dit abans, barrejats amb el pollastre hi havia altres ingredients que ajudaven a omplir el plat i tothom quedava satisfet. En acabar de dinar, els grans feien la sobretaula asseguts a l’herba i els petits corríem, saltàvem i jugàvem fins quasi a la posta del sol. També recordo que el meu oncle de Vernet, molt aficionat a la pesca, portava el filat i a la tarda pescava amb el meu pare i l’altre tiet. Després repartien el peix, que era molt abundós i en menjàvem durant un parell de dies i ben aviat... cadascú cap a casa seva. Pel camí cantàvem i ens ho passàvem molt bé, encara que en aquell temps no hi havia televisió, telèfons sofisticats ni comoditats com ara, es feia una vida tranquil·la, sense massa maldecaps i també ens ho passàvem ben bé.\nRecollida d’objectes voluminosos Trucar a l’Ajuntament per informar del lloc de recollida i dels objectes (973 40 00 13) - Pobles agregats: 28 de febrer. - Artesa de Segre: 28 de febrer. Només casos molt justificats, que no puguin anar directament a la deixalleria. Ajuntament d’Artesa de Segre\nMes de gener APROVACIONS S’aprova inicialment el projecte de reparcel·lació del Sector SUD8 “Roc del Cudós” d’Artesa de Segre, presentat a tràmit per la Junta de Compensació del Sector SUD-8 “Roc del Cudós”. S’acorda aprovar les relacions de factures, majors de 120,20 euros pendents d’aprovació, corresponents a l’exercici comptable 2016, que pugen la quantitat de 112.819,85\neuros i 55.953,16 euros. INFORMES D’ALCALDIA S’acorda concedir els següents ajuts econòmics: - 200 euros a la Parròquia d’Artesa de Segre, per sufragar les despeses que es fan a l’Església pels diferents actes lúdics, com els concerts, que organitza la comissió de festes de l’Ajuntament. - 400 euros a Segre Racing, per\nfer front a les despeses de la participació al ral·li universitari solidari UniRaid. - 268,82 euros a l’Associació Defensa Forestal (ADF) Sant Mamet, per fer front a les despeses de les memòries que redacta l’ADF. - 1.800 euros al Futbol Sala d’Artesa de Segre, per cobrir les despeses durant la temporada 2016-2017. - 2.500 euros a l’Associació Cultural La Palanca, per cobrir les despeses de funcionament i edició de la revista durant l’any 2017, en què la revista celebra el 35è aniversari.\ncarnestoltes DISSABTE DIA 25\nDIMARTS, dia 28\nRua de Carnestoltes 18.30h Concentració de Comparses i Comparsites a la plaça de l’Ajuntament. Amenitzada pel grup de Bataukada de l’EMMA. Tot seguit, el Saltasekles XXIVè farà el tradicional pregó des del balcó de l’Ajuntament. A continuació, Rua de Comparses i Comparsites.\nTradicional Matança del Porc Durant el matí Elaboració de les llonganisses i botifarres al recinte de les Sitges.\nSopar de Carnestoltes Sopar de Carnestoltes al Pavelló, per a totes les Comparses i Comparsites inscrites (per poder assistir al sopar, cal anar disfressat i estar apuntat).\nNit de marxa Després del Sopar, nit de marxa amb Travelling Band i després DJ Discomunio FL. DIUMENGE DIA 26 Desfilada de disfresses A partir de les 17.00 Trobada de disfresses, al Pavelló. A les 17.30 Inici de la Gran Desfilada de Disfresses. Tot seguit Festa infantil al Pavelló, amb Boti – Boti Animació Infantil.\nBerenar de germanor A partir de les 17.30h Al mateix recinte de les Sitges. El berenar consta de derivats del porc cuits a la brasa i acompanyats amb pa i vi del país.\nComparses i Comparsites La rua és per a Comparses (més de 20) i Comparsites (de 2 a 19). Es considerarà comparsa el grup disfressat amb una mateixa disfressa. Per fer més d’una comparsa, cal que el tema sigui diferent. Cal confirmar l’assistència al sopar i en el moment d’inscriure’s, pagar 6 euros per cap. Itinerari: Plaça de l’Ajuntament, Marcel·lí Farré, Eduard Maluquer, avinguda Maria Anzizu, Prat de la Riba, Carretera d’Agramunt, Escoles, Carretera de Montsonís i Pavelló (es prega la col·laboració dels veïns, no deixeu vehicles ni obstacles). Els vehicles de les Comparses s’hauran d’aparcar al voltant de la plaça, per ordre d’arribada, des de davant del Disbo, per l’avinguda Maria Anzizu i fins al rentador de cotxes.\nMentre el Saltasekles XXIVè pronunciï el discurs caldrà que tinguin el motor i la música apagats. Obsequiarem la carrossa més original amb productes de la terra. En cas de pluja, no hi haurà rua, s’anirà directament al Pavelló i es farà el pregó i el sopar. No es pot tirar confeti al Pavelló. Desfilada Infantil Cal haver-se apuntat prèviament. La desfilada té caràcter local. Les disfresses que concursin han de ser fetes a mà. La resta no concursaran però podran desfilar. Es premiaran les tres millors disfresses. Hi haurà berenar. Primer desfilaran les disfresses confeccionades a mà. Els números per a la desfilada es recolliran a la taquilla a partir de les 16.45h. El concurs començarà puntualment, i una vegada començat, no es repartiran més números. Podran participar-hi els nens i nenes de fins a 14 anys. Els participants rebran un obsequi. Berenar de germanor Venda anticipada de tiquets a 1 euro fins al 27 de febrer als següents llocs: Frankfurt Balmes, Only Moda, Estanc Massana, Bar Piscines. La venda de tiquets el dimarts: al mateix recinte a 2 euros de 16 a 19h.\nNo ĂŠs una disfressa... Ă‰s el banquer del futur.\nCom lo jovent...\nimatges d’ahir 1979\nLa primera Matança del Porc tenia algunes diferències respecte com la celebrem actualment | Foto: cedida per Joan Macià\nLa primera Matança del Porc U\nna de les festes més consolidades i de més èxit a Artesa de Segre és la Matança del Porc, que se celebra des de 1979. La van iniciar un grup d’entusiastes de les Caramelles la Dàlia Blanca, encapçalats per Josep Ros de cal “Don Juanito”, Josep Freixes, Josep Mora, Francisco Blanch, Maria Solé i Mingo Sabanés, entre d’altres. Se’ls va ocórrer matar un porc a la plaça el Dimarts de Carnaval, pels membres de les Caramelles, i van demanar permís al llavors alcalde Joan Macià. Aquest els va dir que endavant, però que seria més interessant si hi podia participar tot el poble. Així que mans a l’obra, les Caramelles hi ficarien un porc i l’Ajuntament, un altre. La matança del porc en si és una de les tradicions rurals més antigues, que es va originar per emplenar el rebost per necessitat i s’ha convertit en\nun acte social, festiu i gastronòmic en vies d’extinció. Tornant a la Matança del Porc d’Artesa, val a dir que el primer any va ser un èxit, va desbordar les previsions i els organitzadors van haver de buscar un tercer porc per por a fer curt. Hi va col·laborar la brigada de l’Escorxador d’Artesa i els carnissers locals també van ajudar i cedir maquinària. A més, els forns d’Artesa regalaven pa i la Cooperativa hi posava el vi. Al llarg dels anys, l’acte ha augmentat el nombre de visitants, porcs i racions a repartir. A finals de la dècada de 1990 es mataven 6 porcs i es donaven milers d’entrepans. També s’ha canviat el sistema de repartiment. En les primeres edicions es donava llonganissa i botifarra negra a dojo, de forma gratuïta. Hi havia gent que n’abusava i, fins i tot, feien malbé el menjar. D’uns anys ençà es paga un\ntiquet i la cosa funciona millor. Val a dir que amb la llonganissa i botifarra negra es segueixen donant unes bones llesques de pa i un trago de vi. I tot amb productes de casa nostra. La foto és una escena ja desapareguda. El 1989, la Llei de Protecció Animal, va prohibir la matança en públic i des de llavors, els porcs ja es duen morts i especejats des de l’escorxador i als ulls de tothom només es fa el mandongo, l’embotiment i la cocció. Fins a principis d’anys 2000, l’acte es feia a la plaça de l’Ajuntament, però des de fa uns anys s’ha traslladat a les Sitges. A la imatge podem observar la Caserna de la Guàrdia Civil, on actualment s’aixeca el llampant Cubtural. Els protagonistes de la foto són, d’esquerra a dreta: Joan Macià (alcalde d’Artesa de l’època), Joan Mora, Miguelín Hernández, Rufino Solé, Francisco Coma (el Creco de Vilves), desconegut (home amb barretina), el Joan Cirera (Juanito Vaquer) i el Josep Claret.\nArtesa va celebrar el patró d’hivern, Sant Sebastià, el dia 20 de gener. Com cada any, els integrants de la Germandat de Sant Sebastià es van concentrar a l’Ajuntament, van assistir a missa i van fer l’assemblea i dinar | Dolors Bella\nRevista Núm. 407 - Febrer 2017


Revisió per a nens esborrats: un drama de conversió gai centrat en la família - Pel·lícula | Juliol 2021\nNota de l'editor: aquesta ressenya es va publicar originalment al Festival de Cinema Telluride del 2018.\n“; Boy esborrat ”; no és ni la primera, ni la millor, d’aquests films sobre el gresol de la teràpia de conversió gai, però l’adaptació de Joel Edgerton ’; s de la memòria de Garrard Conley ’; s és més interessant per les formes en què es diferencia de “; La visualització de Cameron Post. ”; Tot i que és afortunada, tots dos, i tràgics, els necessitem, “; La visualització de Cameron Post ”; va aprofitar la terrible i deshumanitzadora pràctica evangèlica en una saga de principis d’edat sobre una adolescent que va guanyar l’autoacceptació; “; Boy esborrat ”; utilitza una premissa similar per desviar aquesta càrrega cap a fora - per posar l’interès sobre el canvi i la comprensió a les persones desencertades que envolten el seu jove protagonista traumatitzat.\nEl resultat és un retrat poderós i conflictiu de la relació entre l'amor i l'odi, una història en la qual es poden remuntar tots els bigotis més lleugers fins a un sentiment de protecció equivocat. Si bé el plantejament fracturat d'Edgerton ’; s té una manera frustrant de compartimentar els seus personatges en les seves pròpies subtrames, cosa que li fa difícil a la pel·lícula transmetre tot el seu viatge emocional, “; Boy Erased ”; considera a tothom amb una empatia tan crua que fins i tot els seus moments més difícils estan carregats de la possibilitat de perdó.\nLucas Hedges interpreta el proxy de Conley ’; de 19 anys (anomenat Jared Eamons al guió d'Edgerton i rsquo;), i sembla que és un dels afortunats. Pot passar de forma recta, cosa que fa molt per al fill d’un ministre baptista a Alabama. I, mentre el seu pare (Russell Crowe, que té un aspecte molt nord-americà) és fonamentalista en la taula del menjador tant com un respirador de foc com és al púlpit, hi ha una tendresa palpable a la manera de mirar el seu únic. fill; No és gaire consol per a Jared, però alguns dels altres que coneix en teràpia de conversió probablement matarien per tenir un progenitor que no els posi les mans. Jared en té dos, com la seva mare: una commovedora però infrautilitzada Nicole Kidman, la perruca rossa de platí de la qual, tot i que crits “; Real Housewives of the Bible Belt ”; - També vol allò que ’; s millor per al noi. El problema és que només la part més petita i profunda d’ella té alguna idea real del que pot ser el millor per a Jared.\nMalauradament, Jared no és igual que “; afortunat ”; com primer podria aparèixer. La pel·lícula comença amb la seva mare conduint-lo al primer dels seus 12 dies a la instal·lació Love in Action, però aviat es torna a desembalar sobre com va arribar el nen i explicar el trauma que va tenir amb ell. Cadascun dels flashbacks estesos és fascinant i ineficàbilment humà d’una manera o d’una altra, però ens impedeixen establir-nos en els ritmes discordants del programa de teràpia, on un bulldozer bigotit es diu Victor Sykes (Edgerton, sempre convincent quan ell ’; s aquesta clapada) ) intenta odiar l'homosexualitat fora dels seus càrrecs. Sykes és un home religiós, però sovint no el veiem intentar pregar el gai; prefereix utilitzar la masculinitat com a trineu, fins i tot enrolar un ex-con tteat per Flea (sí, això Flea) per espantar els nens rectes.\nA jutjar per les expressions retirades dels altres nois i noies que Jared es troba a Love in Action, l’enfocament de Victor ’; s no està realitzant la feina. Tothom està en mode de supervivència, vestit amb samarretes blanques amb botons cap avall com venedors de la Bíblia i tractant de combinar-se amb les parets incolors de les instal·lacions estèrils. La manera solemne amb la qual es posen les càmeres d’Eduard Grau a les seves cares impassibles és suficient per comprendre el que succeeix darrere dels seus ulls, com el “; Un home únic ”; El cinematògraf dota a les composicions opressivament rígides de Edgerton ’; amb una sensació de calor o la seva falta notable. Els interiors Love in Action estan sufocats amb aire mort, com si mai no pogués créixer res dins d'aquest edifici. En qualsevol altre lloc, a les memòries de Jared ’; els indicis de color prudents li proporcionen la calor cremada que necessita per seguir endavant.\nOwen gleiberman pel·lícula freak\nTambé troba una ajuda per als altres nens. És bastant un grup i Edgerton mereix un crèdit per haver llançat fora de la caixa; en una pel·lícula que no ens permet tenir molt de temps amb els seus personatges de suport, contribueix a la interpretació d'actors que deixen una impressió sorprenent. Xavier Dolan aprofita el seu temps de pantalla breu com a Jon, un cristià decidit que no ha tocat a un altre ésser humà en 23 dies (tot i que, a jutjar per les molèsties de la cara, això no vol dir que algú no hagi tocat? ell).\nL'estrella de pop, Troye Sivan, té menys a veure com Gary, però només necessita uns quants primers plans per aconseguir un equilibri desolador entre el sistema i renunciar-hi. Britton Sear té un paper ferit com a nen de tipus linebacker anomenat Cameron, el destí del qual no és menys tràgic per la forma òbvia de telegrafia. I Joe Alywn, el recent canvi del qual es fa “; Operació Finale ”; suggereix que ell és un glutió dels papers agraïts; apareix en un fosc cameo que anticipa aquesta història de fe radical de la possibilitat de perdó.\nSi sembla que el propi Jared es perd fàcilment en tot això, això és perquè és; el personatge es veu embolicat amb la falta de voluntat de seguir l'ordre cronològic de la pel·lícula, deixant a Danny Bensi i Saunder Jurriaans ’; trist i magníficament febril gol per atraure'l. Hedges és un actor fantàstic, tan comunicatiu quan empassa els seus sentiments com ho és quan ell ens crida, però ell toca un jove que està intentant sortir d'aquesta experiència amb l'ànima intacta. Una gran part de la pel·lícula es passa mirant el personatge d'acer ell mateix contra l'esborrat i es guanya cap a la confiança que necessita per deixar-se anar de Sykes ’; comprensió. Però és gràcies al control ben modulat de Hedges ’; rendiment que Sykes impedeix que es converteixi en un altre tipus d’infermera ratificada. Fins i tot ell, per tota la seva retorçada ètica, creu realment que està fent tot el possible per ajudar a nens com Jared a arribar a un món que no els accepta.\nEl mateix passa amb els dos pares de Jared i rsquo; que formen el cor i l'ànima ferits d'una pel·lícula que no els dóna prou espai. La seva mare veu més ràpidament la culpa en les seves accions: intentar compatibilitzar la doctrina religiosa que se li va ensenyar amb l'amor que té pel fill. És un procés llarg que mai no es pot acabar, però Kidman ens ven en funcionament. “; La nostra família ’; s tan normals, ”; Insisteix en un moment determinat i és un testimoni de la seva actuació que la línia de rialles ressona com alguna cosa més.\nExperiencebviament, l'experiència de Jared i rsquo; amb la teràpia de conversió està molt lluny de la normalitat (si és molt massa freqüent), però hi ha diverses formes més ordinàries, menys ideològiques, en què els pares es neguen a acceptar les coses més crucials sobre els seus fills. No perquè odien aquestes coses sobre els seus fills, sinó perquè no saben estimar-los. Les escenes finals de “; Boy Erased ”; tenen una gran ressonància perquè, per una vegada, el nen que no és estrany no és el personatge que està obligat a fer la pau amb qui és.\nFocus Features estrenarà “Boy Erased” als cinemes el divendres 2 de novembre.


Més de 700 persones acomiaden l'estiu a ritme de surf-rock a Castell d'Aro • Ràdio Capital de l'Empordà\nMés de 700 persones acomiaden l’estiu a ritme de surf-rock a Castell d’Aro\nA l'escenari, van tocar quatre grups: Hipbone Slim & The Kneetremblers, Los Torontos, The Masonics i el cantant John Blair amb els A-Phonics\nLes portes de l’estiu ja s’han tancat i, amb elles, la programació musical de la temporada a Castell-Platja d’Aro. Per sisè any consecutiu, la Sala Polivalent de Castell d’Aro va aplegar una nova edició del FestiSurf Costa Brava, un esdeveniment que ha esdevingut referent a Catalunya per ser una festa del surf-rock. A més, també va ser l’acte de clausura de l’Estereofònics d’enguany, el festival musical platjarenc de l’estiu. Les xifres avalen que el concert s’està consolidant, ja que hi van assistir més de 700 persones.\nA la vetllada, van tocar quatre grups, que són referències en aquest gènere musical. Els primers van ser els britànics Hipbone Slim & The Kneetremblers. Poc després, van pujar a l’escenari Los Torontos, una banda barcelonina, que van tocar alguns temes propers al frat-rock o el rock dels anys seixanta.\nEls següents van ser The Masonics, que van portar com a estrella convidada a Miss Ludella Black (que forma part del grup Thee Headcotees). Per tancar l’acte de la millor manera possible, el públic va poder gaudir de John Blair, un dels cantants més mediàtics d’aquest sector musical. Blair va venir acompanyat dels A-Phonics.\nArticle anteriorSOS Costa Brava demana a Palafrugell que aturi la construcció de 33 xalets a Aigua Xelida\nArticle següentPalafrugell obre un programa d’ajuts a entitats esportives del municipi


Festa a les platges de Barcelona – CATzona\nFesta a les platges de Barcelona\nSense comentaris a Festa a les platges de Barcelona\nDesenes de joves s’han concentrat a la platja de Barcelona incomplint el toc de queda en una festa en la qual es pot veure als assistents fent cas omís de les restriccions. Les imatges han estat publicades a Twitter pel periodista Guillem Ramos-Salvat.\n???? Ja són la una de la matinada i la festa segueix a la platja de #Barcelona. Fa cinc minuts que està actiu el toc de queda aprovat pel @Govern de Catalunya. @elcasocat pic.twitter.com/fUD3uFPdQY\nAl vídeo es pot veure els joves sense mascareta i sense respectar la distància de seguretat. Les imatges haurien estat gravades posteriorment a la una de la matinada, hora decretada a 161 municipis catalans per l’inici del toc de queda, segons apunta el periodista. “Ja són la una de la matinada i la festa segueix a la platja de Barcelona. Fa cinc minuts que està actiu el toc de queda aprovat pel Govern de Catalunya”, deia Guillem Ramos-Salvat en la seva piulada.\nMolts usuaris han contestat a la publicació, un d’ells argumentava que “el problema no és que siguin la 1 de la matinada, el problema és que no mantenen la distància, siguin la 1, les 3 o les 11 del matí”, deia un usuari de la plataforma.\nLa Guàrdia Urbana de Barcelona ha detectat la matinada d’aquest dissabte a 4.357 persones que no estaven respectant el toc de queda nocturn a la capital catalana, segons ha publicat Europa Press.\n— David ???? (@britcatala) July 17, 2021\n← Un estiu minimalista → Carles Prats al·lucina amb el cartell que es troba a Cornellà de Llobregat


Art, erotisme i sexualitat: del Renaixement al segle XIX\nAquest curs planteja rastrejar les diferents maneres en què l'art ha representat l'erotisme i la sexualitat, des del Renaixement fins als inicis del segle XX. Aquest joc de formes eròtiques es pot estudiar seguint dos camins: d'una banda, ens centrarem en el tipus d'experiència eròtica o sexual que s'està representant des de la pràctica artística, d'acord amb les particularitats de cada context històric i de cada moviment artístic; d'altra banda, ens preguntarem de forma crítica i amb perspectiva de gènere quin joc de mirades es genera entre l'usuari de les obres i allò representat, i alhora esbrinarem qui encarregava les peces i per què, o en quins espais s'havien d'ubicar, entre altres qüestions rellevants lligades a la representació de l'erotisme en l'art.\nLa metodologia del curs serà la pròpia de la història de l'art: connectarem l'objecte artístic amb una sèrie de qüestions lligades al pensament, la política, la religió i la cultura de cada període. A més, hi incorporarem la perspectiva de gènere per tal de llegir de forma crítica totes aquelles representacions eròtiques que han consolidat la constant desigualtat de gènere.\n2. Erotisme al Renaixement: l'aparició de la Venus\n3. Erotisme i mort al barroc: èxtasis místics a partir de l'obra de Bernini\n4. Caravaggio i homoerotisme, a partir del film de Derek Jarman\n5. Sant Sebastià com a icona eròtica: del Renaixement al segle xxi\n6. La serenitat i la puresa neoclàssiques: Canova i Campeny\n7. La iconografia de «la banyista», d'Ingres a Picasso\n8. Courbet i els inicis de la fotografia pornogràfica: L'origen du monde\n9. Gauguin: de la recerca de puresa a l'exotització\n10. Conclusió: erotisme i sexualitat a les portes del segle xx


Laia Martínez inaugura la fira amb un pregó “apassionat i crític”\nL’escriptora dona al sus a la 36a edició, dedicada a la llibertat d’expressió\n4 min. Palma 01/06/2018 22:52\n651x366 L’escriptora, traductora i música Laia Martínez López donà el sus a la 36a edició de la Fira del Llibre de Palma. / ISMAEL VELÁZQUEZ L’escriptora, traductora i música Laia Martínez López donà el sus a la 36a edició de la Fira del Llibre de Palma. / ISMAEL VELÁZQUEZ\nEl passeig del Born, de Palma, es converteix, un any més, en l’epicentre cultural i comercial, en el qual durant deu dies els llibres i les llibreries en seran els protagonistes. Ahir horabaixa, l’escriptora, traductora i música Laia Martínez López (Berga, 1984) donà el sus a la 36a edició de la Fira del Llibre de Palma amb un pregó apassionat i molt crític amb la situació social i política actual. La poetessa, hores abans de sortir a la tribuna, afirmava que sentia una gran responsabilitat i respecte per la tasca d’inaugurar l’esdeveniment. “Vols ser original, vols fer una cosa que inclogui tothom, que sigui una mica el pregó de tots, que no vagi adreçat, per exemple, només als poetes, que en el meu cas seria el més fàcil o natural. És una responsabilitat i és complicat”, comentava Martínez.\nComençava el pregó amb un record al professor i activista cultural Antoni Artigues, mort recentement, i a la celebració mateixa de les lletres. “Perquè el dia d’avui hauria de ser una festa de la literatura del i per al carrer: una celebració dels qui escriuen els llibres, dels qui els tradueixen, dels qui els corregeixen, dels qui els editen, dels qui els publiquen, dels qui els recomanen, dels qui els ressenyen, dels qui els ‘booktubegen’, dels qui els reparteixen, dels qui els venen, dels qui els intercanvien, dels qui els presten... (fins i tot dels qui no els tornen!), dels qui els llegeixen i, sobretot, dels qui els estimen”.\nEstructurà el pregó en dues parts, vehiculades mitjançant lectures d’autors clàssics, a la primera, i de les escriptores i els escriptors locals, a la segona, i relacionà els autors i les autores amb problemes i qüestions socials actuals. En paraules de la pregonera: “Hi ha una primera part d’explicar l’experiència personal de com la literatura m’ha salvat, perquè els llibres són el que m’ha acollit o consolat en moments de sentir-me desemparada i, com que n’he fet professió, és el que m’ha fet tirar endavant. Hi ha una altra part en què faig la crítica de temes com la llibertat d’expressió, l’explotació urbanística, el turisme, la censura, l’homogeneïtzació, i ho faig a través de mini ressenyes de grans obres de la literatura universal. A la segona part hi poso el positivisme i l’esperança i dic que sabem que no se’n sortiran, que és el poble el que venç i el que provocarà el canvi, perque també hem llegit, i aquí faig cites d’autors de les illes. I acabo fent una crida més concreta a la llibertat de tots els artistes, en general, i de Valtonyc, en concret; de tots els presos polítics, en general, i dels nostres, en concret”.\nLa llibertat d’expresió és el tema al qual es dedica aquesta edició de la fira. L’autora comenta el seu punt de vista sobre aquesta qüestió i l’actualitat i afirma que no s’hauria imaginat mai haver de dedicar una fira del llibre l’any 2018 a la manca de llibertats. “Potser jo era molt ingènua, però pensava que una fira del llibre de 2018 es podria dedicar a debatre, per exemple, nous formats, formats digitals o el que sigui, i no que encara hauríem d’estar fent reivindicacions del segle XV. D’altra banda, també he de dir que estic contenta que aquesta fira, sent un esdeveniment en què participen moltes institucions i de diferents colors, es dediqui a la llibertat d’expressió. Trobo que està molt bé que al manco amb això s’hagin posat d’acord i hagin volgut dedicar-la a visibilitzar aquest problema”. Una de les solucions a aquest problema, com diu l’escriptora, la trobam al seu pregó quan afirmà “enarboro l’espasa i crido que, per mi, el llibre sempre ha estat un símbol inequívoc de llibertat”.\nLa Fira del Llibre comptarà amb el mateix nombre de paradetes que l’any passat, 44, que enguany romandran obertes, amb un nou horari: de 13 a 21, de dilluns a divendres; i d’11 a 21 hores, dissabtes i diumenges.


ARCA: Inauguració exposició Bennazar Palma\nARCA i l'Escola d'Art i Superior de Disseny de les Illes Balears vos conviden a la inauguració de l'exposició Bennazar Palma, que tindrà lloc dimarts 25 d'abril a les 20.00h a la seu d'ARCA (Carrer de Can Oliva, 10, baixos de Palma).\nL'exposició Bennazar Palma ha estat dissenyada i muntada pels alumnes de l'Escola d'Art i Superior de Disseny de les Illes Balears, baix la coordinació dels professors Florentino Flórez i Blanca Castaldo.\nEls textos i il·lustracions de l'exposició són a càrrec de l'ex-alumna Liliana Boffi i les fotografies han estat realitzades per l'ex-alumne Alejandro Maestro.\nAcció patrocinada per:\nL'exposició es divideix en 7 pannells diferents, on es troben els textos i il·lustracions realitzats per Liliana Boffi i les fotografies realitzades per Alejandro Maestro. Aquí es recullen les obres més importants de Bennazar a cada període:\n1900-1905: Caixa d'Estalvis de Balears.\n1906-1915: Edifici Triquet i Vil·la Schembri.\nL'exposició també aporta uns pannells on conta breument la biografia de l'arquitecte Gaspar Bennazar i recorda els edificis que han estat enderrocats, com ara el Teatre Líric (1910-1968), l'Escola Graduada (1912-1972), el Pont des Tren (1910-2005) o Can Bibiloni (1928-2015).\nL'exposició es complementa amb 2 plànols de Palma:\nEixample de Palma: On es localitzen 17 edificis damunt el plànol.\nPer últim, es podran veure dues maquetes de dos edificis de Gaspar Bennazar, realitzades pels alumnes de l'Escola d'Art i Superior de Disseny de les Illes Balears, es tracta d'Olis Balle o Magatzem de Can Segura (edifici situat al carrer de Sant Miquel i esbucat a l'any 1998) i el Coliseu Balear. Les maquetes es realitzaren respectivament els anys 1998 i 1999.\nL'exposició serà inaugurada el proper dimarts 25 d'abril i romandrà oberta fins al 10 de desembre a la seu d'ARCA, carrer de Can Oliva, 10 baixos, de dilluns a divendres de 8'30 a 13'30h i de 17'00 a 20'00h.


Inici - Insights\nTots els nens i joves tenen dret a una provisió escolar efectiva.\nLes necessitats de salut social, emocional i mental es poden superar mitjançant un programa d’aprenentatge personalitzat interactiu, inclusiu i innovador.\nTreballar en col·laboració amb la comunitat en general enriqueix l’experiència d’aprenentatge dels nostres alumnes.\nEl nostre pla d’estudis ajuda els alumnes a convertir-se en estudiants d’èxit, ciutadans responsables i joves sans i segurs que poden contribuir positivament a la societat.\nUna experiència escolar positiva i inclusiva contribueix al benestar general dels alumnes / estudiants i als resultats de la vida positius.\nEls nostres estudiants tenen dret al suport i l’orientació d’un equip compromès, empàtic i hàbil de professionals.\nVeure un recorregut per l’escola


Sant Jaume marca aparcaments per poder sortir del garatges - Diari de Girona\nSant Jaume marca aparcaments per poder sortir del garatges\nHan acabat un projecte d'ordenació amb senyals d'aturada i direccions prohibides\nddg | sant jaume de llierca 09.02.2017 | 05:31\nL'Ajuntament de Sant Jaume de Llierca marcarà els llocs on és aconsellable aparcar al nucli antic. Segons ha explicat l'alcalde Jordi Cargol (PDCat), ara, ell i l'agutzil miren els llocs, on no hi ha garatges ni d'altres llocs, on els cotxes estacionats puguin representar un obstacle per als veïns que vulguin treure un vehicle al carrer.\nQuan tinguin l'estudi fet, marcaran els llocs, on càpiga un vehicle amb ratlles blanques. Segons l'alcalde, la intenció és propiciar que quan els veïns vulguin treure el cotxe al carrer per anar a treballar ho puguin fer.\nHa raonat que Sant Jaume de Llierca és una localitat de 820 habitants i no té establert un règim de guals permanents a les ordenances. Ha exposat: «Encara que el tinguéssim no podem oferir el servei de la grua que treu el cotxe de davant de les portes». Cargol ha assenyalat que el poble és petit però hi arriba molta gent que hi va a treballar i aparca davant dels garatges dels que se n'han d'anar a treballar.\nEls llocs indicats per aparcar s'afegiran a la senyalització estrenada fa dues setmanes. L'alcalde ha valorat el resultat de molt bo i ha considerat que els veïns estan molt contents.\nEl poble no tenia senyals i segons com els cotxes coincidien i hi havia problemes. Ara, tenen senyals d'aturada horitzontals i verticals i direccions prohibides. L'ordenació ha tingut un cost de 21.000 ?.


Ràdio Balaguer - El català suposa menys de l'1% del catàleg de les plataformes internacionals. Prop d'una quarta part del catàleg de Filmin està disponible en llengua catalana\nEl català suposa menys de l'1% del catàleg de les plataformes internacionals. Prop d'una quarta part del catàleg de Filmin està disponible en llengua catalana\nEl català suposa ara per ara menys de l'1% del catàleg de les plataformes internacionals. Segons dades actualitzades aquest novembre, Movistar té més de 300 pel·lícules i de 40 temporades de sèries en VOSC, mentre que les doblades en són només una cinquantena. Disney ofereix en català 37 llargmetratges i 2 curts, mentre que a Netflix en són unes 25, deu dels quals incorporades recentment. A Amazon Prime Video n'hi ha unes 50, 45 pel·lícules i 15 sèries, mentre que a HBO la presència de la llengua catalana és pràcticament inexistent. L'altra cara de la moneda la representa Filmin, que té més de 2.490 pel·lícules i sèries de tots els gèneres en versions originals, subtitulades i doblades en català, el que representa un 23,4% del seu catàleg\nMovistar , Netflix i Disney\nLa plataforma Movistar permet fer només la cerca dels continguts amb àudio en català, però no la dels continguts amb subtítols en català. Política Lingüística va impulsar el 2014 un acord per a la subtitulació de llargmetratges d’estrena i sèries. La col·laboració s’ha renovat anualment fins al 2021. Això ha permès l’oferta de 1.788 llargmetratges i de 260 sèries subtitulades en català. Actualment, hi ha més de 300 pel·lícules i de 40 temporades de sèries en VOSC. Els continguts amb àudio en català, també amb subtítols en català, són 55 llargmetratges i 1 sèrie\nNetflix és present a l’Estat des de l'octubre de 2015 i l'any següent es fan els primers contactes amb Política Lingüística. Netflix ofereix continguts en català des del 2016, amb caràcter molt residual, el gener 2016. El maig de 2020 hi incorpora 2 llargmetratges en VO catalana ('La propera pell' i 'Incerta glòria') i 4 sèries en VO catalana ('Merlí', 'Les de l'hoquei', 'Benvinguts a la família', 'Si no t’hagués conegut'), 2 documentals subtitulats i la sèrie juvenil 'Sakura, caçadora de cartes' doblada. En aquests moments, hi ha només 20 pel·lícules i 4 sèries en català.\nFinalment, Disney incorpora el 30 d’octubre del 2020 el català a la seva plataforma, el mateix any que arriba a l’Estat. Actualment, ofereix 37 llargmetratges i 2 curts en llengua catalana.\nAmazon Prime Video té problemes per indexar els descriptors i és difícil localitzar els continguts en català, però aproximadament hi ha unes 45 pel·lícules i 15 sèries. A Rakuten TV ha anat incrementant el catàleg en aquesta llengua pels contactes amb la Generalitat i ofereix àudios i subtítols en català sempre que no els comporti costos afegits. Hi ha aproximadament 230 pel·lícules en català\nEl català a HBO, inexistent\nHBO marca el rècord a la baixa de plataformes i és que la presència d'aquesta llengua és quasi inexistent. El contingut és rotatori i depèn dels canvis en el catàleg, malgrat que a la conselleria de Cultura els consta tenen algunes pel·lícules doblades i subtitulades.\n23% del catàleg de Filmin, en català\nL'altra cara de la moneda la representa Filmin, i especialment Filmincat, la primera plataforma de distribució en línia de cinema i sèries íntegrament en català, creada al juny de 2017 amb suport del Departament de Cultura. Filmincat ha rebut directament ajut de Política Lingüística per al doblatge o la subtitulació en català de 24 llargmetratges i 31 temporades de sèrie (2017-2020), i distribueix continguts originals en català i doblats i subtitulats majoritàriament elaborats amb ajuts destinats a estrenes, altres plataformes, televisió i format físic. Al seu catàleg hi consten prop de 2.500 pel·lícules i sèries de tots els gèneres en versions originals, subtitulades i doblades al català.\nEn una entrevista a l'ACN prèvia a l'acord entre ERC i el govern espanyol, el secretari de Política Lingüística, Francesc Xavier Vila, lamenta que davant transformació de l'entorn audiovisual, l'Estat ha continuat "ignorant" el mandat constitucional de protegir la diversitat lingüística. "Lògicament, davant de la inhibició de qui té les competències, les plataformes han apostat quasi exclusivament pel castellà", assevera en una entrevista amb l'ACN. Aquest fet ha provocat que l'oferta audiovisual en català "s'hagi reduït moltíssim en termes percentuals" i el consum de producció en català "ha baixat".\nL'objectiu per al Departament de Cultura és triple i busca garantir l’existència de certa oferta en català per al públic, lluitar contra la idea que el català és una llengua inadequada per al món audiovisual -contra l'anomenada "diglòssia digital", i permetre la supervivència d’una indústria pròpia. "En tot cas, les polítiques de suport totes soles són molt insuficients", assegura Vila.\nPel secretari de Política Lingüística, l'objectiu hauria de ser treure el català de la situació "d'absoluta anormalitat" en què es troba i normalitzar-ne la presència. "En un món en què l’audiovisual té un paper tan fonamental per a la vida quotidiana, és lingüísticament, culturalment i econòmicament absurd que els parlants d’una llengua mitjana com el català es vegin obligats a abandonar la seva llengua contínuament en el món del lleure i la cultura", opina. Al seu entendre, la normalitat passa per tenir una oferta raonable de producció pròpia, una "àmplia" oferta de les pel·lícules i les sèries més consumides doblades al català, i una oferta subtitulada en català. "Són objectius perfectament assolibles i desitjables per a un llengua mitjana com la nostra", assevera a l'Agència.\nEl president del Consell de l'Audiovisual, Roger Loppacher, recorda a l'ACN (també en una entrevista prèvia a l'acord) que l'Estat té "l'obligació constitucional" de protegir les llengües cooficials i reclama que la diversitat "lingüística i cultural" es faci efectiva amb percentatges d'oferta de pel·lícules i sèries en català però també de producció. En aquest sentit, Loppacher reconeix que el català ha perdut quota a l'audiovisual "de manera alarmant" i que, actualment, la presència és "molt, molt residual". Per això, defensa l'establiment de quotes –"que ja existeixen per al castellà i per a les llengües cooficials", "específiques" per al català.\nDes del CAC, però, també posen deures al Govern, a qui demanen que impulsi una llei audiovisual pròpia, doti financerament la CCMA perquè pugui oferir "més continguts i de més qualitat" l'oferta audiovisual infantil i impulsi una plataforma potent en streaming dirigida al públic jove. "La llengua, si no està en aquestes grans plataformes, perd prestigi", rebla.