Aquest cap de setmana s’estrena la segona edició de la Copa Gos Àrtic – Club Gos Àrtic\nAquest cap de setmana es posa en marxa la II Copa Gos Àrtic, que tindrà la seva estrena a Sant Joan de l’Erm, al Parc Natural de l’Alt Pirineu. Aquesta primera carrera de la temporada, puntuable per a la Lliga Catalana de Múixing i Canicròs, es disputarà a dues mànigues. La primera, dissabte, serà nocturna i començarà a les 17:30h. La segona, diumenge, serà matinal, a partir de les 09:30h.\nL’èxit aconseguit en la primera edició de la Copa consolida un projecte que busca promocionar l’esport amb gossos. Un èxit que ve ratificat per l’alta inscripció registrada per a aquesta primera carrera i que arriba a la vuitantena de participants, fet que suposa un increment del 40% respecte la prova de l’any passat.\nEl Calendari de la II Copa Gos Àrtic tornarà a ser mixt terra-neu. La prova de Sant Joan de l’Erm, sobre terra, suposa l’estrena d’una temporada que clourem el mes de març a La Pobla de Cérvoles. Abans haurem passat per Port Ainé, per organitzar el Campionat de Catalunya de Múixing; per Vallgorguina, on es disputarà una prova de la Copa d’Espanya de Múixing; i pel Pla de Beret, on se celebraran els Campionats d’Espanya de Múxing Neu en modalitats d’Sprint i Mitja Distància. A més, aquest pròxim mes de novembre, el club Gos Àrtic col·laborarà amb el Club Canicross Burgos en l’organització del Campionat d’Espanya de Múixing sobre Terra que s’ha de disputar a Covarrubias (Burgos).\nEn aquesta segona temporada de competicions, el C.E. Gos Àrtic consolida també la seva nòmina de patrocinadors, indispensables per poder fer realitat el projecte. Affinity Advance, marca líder en alimentació per a gats i gossos, continua sent l’espònsor principal, mentre que Laboratoris Merial, a través dels seus productes Frontline continuarà assessorant l’equip veterinari del club per garantir el màxim benestar dels gossos atletes. Així mateix, la Diputació de Lleida continua apostant per una competició que desenvolupa 4 de les seves 6 carreres en terres de Lleida, contribuint a la difusió i coneixement del territori. Finalment, la firma de patinets de muntanya Gravity Scooters, amb qui compartim la passió per l’esport i la muntanya, continua acompanyant-nos en aquesta aventura. A nivell tècnic, comptem de nou amb el suport de Midland, Toperal i Coca-Cola.\nEn el marc de la nostra aposta per l’esport amb valors, el C.E. Gos Àrtic renova també el seu compromís amb Creu Roja Catalunya i, de nou, donarà un 10% dels ingressos que obtingui per les inscripcions a les seves curses a aquesta institució de referència en la lluita contra la pobresa i l’exclusió social.\nNP 12 Prèvia Sant Joan 2015


Calendari dels dies de vaga a l'ensenyament el maig i juny\nEt detallem els quatre dies de vaga, quin tipus d'aturada hi ha prevista i la possibilitat d'una vaga indefinida per acomiadar el curs 2021-2022\nSergio Segura | dimecres, 25 de maig del 2022, a les 09.18\nEl final del trimestre del curs 2021-22 estarà marcat per les diverses vagues a l’ensenyament convocades pels sindicats d’educació. Hi ha diverses convocatòries previstes per al maig i el juny, amb la possibilitat que l’any escolar finalitzi amb una vaga indefinida contra la gestió del conseller d’Educació, Josep Gonzàlez-Cambray. Amb aquestes aturades i la manifestació del 14 de maig a Barcelona (de la qual s’han desmarcat UGT i USOC), els sindicats volen fer públic el seu rebuig a les decisions preses per la conselleria.\nA continuació, et detallem el calendari dels dies de vaga a l’ensenyament el maig i el juny del 2022, amb la vaga indefinida per finalitzar el curs sobre la taula.\nVaga el 25 de maig a l’ensenyament: Aturada total de professors i manifestació a Barcelona | DIRECTE\nSeguim en directe, minut a minut, la vaga del 25 de maig a l’ensenyament, amb totes les notícies de la jornada\nPrimer dia de vaga, el 17 de maig\nEl dimarts, 17 de maig s’ha inaugurat el període de vagues a l’ensenyament de cara a aquest tercer trimestre escolar. En aquest cas, l’aturada ha estat parcial: de 8 a 10 h. Tan bon punt ha arribat l’hora de finalització de la vaga, les escoles i instituts de Catalunya han funcionat amb normalitat.\nAmb motiu de la vaga del 17 de maig a l’educació, els sindicats han fet talls de trànsit a la Gran Via i les rondes de Barcelona.\nManifestació per la vaga d’ensenyament del 25 de maig a Barcelona: tot el que n’has de saber\nEls sindicats d’ensenyament han convocat una marxa fins al Departament d’Educació amb motiu de la vaga escolar, que serà total el 25 de maig\nSegon dia de vaga, el 25 de maig\nVuit dies més tard arriba la segona jornada de vaga de professors als centres educatius. És aquest dimecres, 25 de maig, dia en què hi ha previst una vaga total, és a dir, una aturada durant totes les hores lectives. En aquest cas, el Departament d’Educació ha decretat uns serveis mínims per a tota la jornada. També hi ha prevista una manifestació unitària a Barcelona.\nTercer dia de vaga, el 2 de juny\nLa següent vaga a l’ensenyament arribarà el dijous, 2 de juny, vuit dies després de la segona convocatòria. Els sindicats d’educació han optat per repetir la fórmula del primer dia, és a dir, el de l’aturada parcial, entre les 8 i les 10 h.\nHorari, serveis mínims i manifestació per la vaga del 25 de maig a l’ensenyament\nLes escoles i instituts de Catalunya es preparen per a la primera jornada de vaga total el tercer trimestre del curs 2021-22\nQuart dia de vaga, el 9 de juny\nPer finalitzar el període de vagues convocades fins ara, el dijous, 8 de juny hi ha prevista una altra vaga escolar total.\nHi haurà vaga indefinida?\nÉs una de les incògnites que encara està pendent de resoldre’s. Els sindicats educatius no descarten una vaga indefinida a l’ensenyament per acomiadar el curs 2021-22. “És una cosa que tenim sobre la taula“, va assegurar l’USTEC-STEs. De fet, no descarta la possibilitat de convocar una nova vaga al setembre.\nEntre els motius de la protesta dels sindicats hi ha les retallades, el català a l’escola, l’interinatge, l’avançament del calendari escolar 2022-23 i el nou currículum.\nConvocada una vaga a l’ensenyament: quatre dies d’aturada al maig i al juny a l’educació\nEl Comitè de Vaga rebutja la darrera proposta d’Educació de restablir l’horari el 2024\nPer què els sindicats tornen a la vaga d’ensenyament al maig i juny? Els 5 motius\nLes retallades, el català a l’escola, l’interinatge, el calendari i el currículum, alguns dels obstacles entre Educació i sindicats\n— Departament d'Educació — ensenyament — sindicats — vaga\nConvocada una altra vaga a l’ensenyament: quatre dies d’aturada al maig i al juny a l’educació\nEls moviments feministes critiquen la mesura de tapar gots per evitar agressions sexuals\nCiutat Meridiana es manifesta per demanar que l’escola d’adults sigui un centre homologat\nLa brutícia persisteix a alguns carrers de Ciutat Vella tot i la nova contracta de neteja\nDetinguts 31 lladres multireincidents a Barcelona per robatoris de rellotges d’alta gamma


Xavi Ródenas: “la brigada forestal municipal ha de ser un projecte de ciutat consensuat que els governs que vinguen facen l’esforç de mantindre” – Compromís per Gandia\nXavi Ródenas: “la brigada forestal municipal ha de ser un projecte de ciutat consensuat que els governs que vinguen facen l’esforç de mantindre”\nPublicat el 13 Març 2019 en Urbanisme i Medi Ambient\n– Xavi Ródenas: “La idea és que aquesta brigada tinga continuïtat… Més enllà d’un projecte polític, ha de ser un projecte de ciutat consensuat, que els governs que vinguen facen l’esforç de mantindre”\n– Creada al juny de 2018, està finançada amb ajudes de la Generalitat Valenciana (programes EMPUJU i EMCUJU). Des de l’Ajuntament s’aposta per la seua continuïtat.\n– Està composada per quatre peons i un enginyer forestal que fan treballs de prevenció d’incendis i gestió forestal en els espais naturals de la Xarxa d’Infraestructures Verdes de Gandia (XiveGa) no afectats per l’incendi del passat estiu.\nEl regidor delegat de Gestió Responsable del Territori, Xavier Ródenas, ha comparegut hui davant els mitjans de comunicació per a presentar els treballs de la brigada forestal municipal en els espais naturals de la nostra localitat.\nLa creació d’una brigada forestal ha format part dels objectius traçats per l’actual govern municipal i fins i tot de les propostes de la ciutadania dins dels pressupostos participatius del passat any. “Lamentablement, al poc temps de promoure aquests pressupostos participatius, on aquesta proposta no va eixir triada, vam patir l’incendi de Marxuquera”, ha recordat l’edil.\nDes de juny de 2018, la brigada forestal és una realitat gràcies al finançament de la Generalitat Valenciana (programes EMPUJU i EMCUJU). “No l’havíem presentada encara perquè l’incendi va copar tota la informació i no volíem que es mal interpretara”.\nLa brigada actual està formada per quatre peons i un enginyer forestal que estan duent a terme treballs de prevenció d’incendis i millora de gestió forestal, entre els quals es troben intervencions auxiliars entre la urbanització de Santa Marta i la propietat municipal del Pla Xiquet; l’eliminació de vegetació en els murs del castell de Bairén; l’obertura d’una senda en el centre d’interpretació Parpalló-Borrell; manteniment de camins al Coll de la Rafaela o treballs vinculats al control de la vegetació. En breu, està previst obrir un camí entre el Centre d’Atenció Integral (CAI) i el pont de Daimús.\n“La idea és que aquesta brigada tinga continuïtat, no amb la mateixa gent segurament, perquè els programes EMPUJU i EMCUJU acaben al juny, però esperem tindre altres persones que mantinguen viva aquesta brigada forestal que, més enllà d’un projecte polític, ha de ser un projecte de ciutat consensuada i que els governs que vinguen facen l’esforç de mantindre-ho”, ha posat l’accent el regidor.\nAixí mateix, Ródenas ha al·ludit a la importància de comptar amb un enginyer que dirigisca els treballs forestals en coordinació amb el departament de Territori.\nLa brigada treballa en el marc de la XiveGa, Xarxa d’Infraestructures Verdes de Gandia, i els seus components van identificats amb una samarreta verda que així ho acredita.\nLa seua gestió és fonamental no solament per a la prevenció d’incendis, sinó també en la gestió forestal sostenible, que ajuda perquè el bosc cresca més ràpid.\nRódenas ha recordat que la brigada forestal treballa exclusivament en territoris de la XiveGa que no s’han vist afectats per l’incendi del passat estiu. “Per a la recuperació d’aqueixes zones cremades l’Ajuntament va rebre una inversió de 2,2 milions d’euros de la Generalitat i del Ministeri i l’empresa pública Tragsa fa treballs cada sis mesos”.\nLes actuacions forestals es regeixen per les directrius marcades en el Pla de prevenció d’incendis forestals i el Pla especial del Parpalló-Borrell.\nArxivat en: Urbanisme i Medi Ambient brigada forestal municipal, Xavi Ródenas\n← Alícia Izquierdo: “La Fira de la corredora és ja una festa els dies previs a la Cursa de la Dona”\nJosep Alandete: “L’estat de les pensions és un reflex de l’estat de la societat” →


El projecte consensuat per cobrir la pista i un nou sector al polígon, propostes d’ApO a Sant Pere — Ajuntament d'Olèrdola\n14:19 del 16 de maig de 2021\nEl projecte consensuat per cobrir la pista i un nou sector al polígon, propostes d’ApO a Sant Pere\nEl projecte consensuat per cobrir la pista i un nou sector al polígon, propostes d’ApO a Sant Pere També es planteja integrar el carrer Pere Pau al municipi i ampliar l’aposta pels serveis a les escoles http://www.olerdola.cat/news/el-projecte-consensuat-de-cobriment-de-la-pista-i-un-nou-sector-al-poligon-propostes-d2019apo-a-sant-pere http://www.olerdola.cat/news/el-projecte-consensuat-de-cobriment-de-la-pista-i-un-nou-sector-al-poligon-propostes-d2019apo-a-sant-pere/@@download/image/ApOStPere1.JPG\nTambé es planteja integrar el carrer Pere Pau al municipi i ampliar l’aposta pels serveis a les escoles\nExecutar el projecte elaborat de cobriment de la pista poliesportiva és una de les principals actuacions que contempla per Sant Pere Molanta el programa d’Alternativa per Olèrdola. En un acte convocat aquest dijous al vespre al Centre Cívic Gatzara de Sant Pere Molanta, ApO va recordar que el projecte ha estat consensuat amb la comunitat educativa de l’escola. Jordi Catasús, número 8 de la llista i veí de Sant Pere Molanta, destacava que el projecta fa compatible el cobriment de la pista amb el manteniment de la llum solar per l’escola.(àudio)\nUn altre dels propòsits d’ApO és acordar una nova delimitació dels termes municipals d’Olèrdola i Vilafranca perquè el carrer Pere Pau passi a dependre del municipi. També es proposen millorar equipaments amb l’adquisició dels terrenys del bisbat. En aquest sentit, Alternativa manifesta que el Bisbat té unes “pretensions desorbitades” i defensen que s’ha de pagar “un preu just pels terrenys”.\nCom a exemple de participació ciutadana practicada pels governs d’ApO, el mateix Catasús es va referir a la desestimació del projecte de dipòsit de bales de rebuig plantejat a Can Sogas, que es va descartar atenent a les opinions veïnals. Potenciar els camins d’Olèrdola com a factor d’atracció enoturística i evitar que els joves marxin del municipi, cercant ajuts, són altres línees de treball plantejades per ApO.\nDes d’ApO, recollint demandes detectades entre el teixit empresarial, es proposa un nou sector de creixement al polígon industrial de Sant Pere Molanta. Arantxa Torres, número 2 de la llista i veïna de Sant Pere, indicava que és una mesura que busca afavorir la creació de llocs de treball al municipi.(àudio)\nTorres també assenyalava el propòsit de mirar d’activar també a Sant Pere Molanta serveis com l’assessorament laboral o el club de la feina, presents ara només a Moja. També va expressar el compromís de seguir potenciant activitats conjuntes entre els Casals d’Avis,així com afavorir les seves activitats i mantenir la tècnica de gent gran. Torres també assegurava el compromís d’ApO perquè les entitats cobrin les subvencions municipals durant els primers mesos de l’any.\nPere Sadurní, número 6 de la llista, posava l’accent en la importància de disposar d’una escola nova, recordant que és un nexe d’unió de veïns, també de Can Trabal. Sense deixar l’àmbit educatiu, anunciava la implementació d’ajuts a estudiants del municipi que cursin secundària i estudis universitats. (àudio)\nSadurní recordava l’esforç fet per mantenir el servei de llars d’infants i la novetat, votada favorablement també per l’oposició, d’aplicar un nou sistema de pagament en funció de la renda a partir del curs que ve. Unir el poble amb el barri Ferran, amb una vorera per a vianants, és un dels propòsits que també figura en el programa d’ApO.\nA l’hora de fer balanç de les actuacions fetes des de l’Ajuntament que han beneficiat a Sant Pere Molanta, l’alcalde sortint, Josep Tort, es referia a la rotonda d’accés des de la nacional 340, a la nova escola i al funcionament d’equipaments com el Casal d’Avis. (àudio)\nTambé es va recordár que en aquest mandat s’han fet les obres de millora de la xarxa d’aigua al carrer Wilson i es va fer incidència en la sanejada economia que té l’Ajuntament, amb només un 18% d’endeutament. Un altre dels arguments recurrents en les intervencions d’ApO és el de definir Alternativa com una formació que “escolta i està a prop de les persones”. Lucas Ramírez, candidat a l’alcaldia per ApO, també posa l’accent en la capacitat de renovació d’ApO des de la seva aparició , fa 12 anys, i assenyalava que a Alternativa no els hi agrada “enganxar-se a la cadira”.(àudio)\nApO ha convocat el seu acte de cloenda de campanya aquest divendres,a dos quarts de 9 del vespre, al Local Nou de Moja.\nEscolta les entrevistes a Jordi Catasús, Pere Sadurní, Arantxa Torres, Josep Tort i Lucas Ramírez, realitzades per Canal 20-Ràdio Olèrdola, clicant aquí


Els Pastorets de Ribes un any més gràcies a una versió especial\nEl 2020 serà especialment recordat per tothom degut a la situació de pandèmia que ens ha tocat viure. I també pel Centre Parroquial per haver aconseguit representar els tradicionals Pastorets de Ribes. Una continuïtat que any rere any es repeteix. Ja en són 4 dècades ininterrompudes d'una tradició que encara ve de molt més enllà, sobretot de la dècada dels 50s i 60s del segle passat.\nFinalment enguany no ha deixat de ser una excepció. L'equip directiu ha treballat de valent per enllestir una versió especial "Camí de Betlem - Covid Edition" sobre l'adaptació de Joan Rosquellas. Calia reduir a gairebé a la meitat la durada de la obra per eliminar les 2 mitges parts, amb una disminució d'escenes i la creació d'un grup bombolla reduint dràsticament el nombre de personatges i de personal tècnic, apostant sobretot per gent de baix risc, especialment joves. I amb totes les mesures de seguretat pel que fa als assajos, vestuari i maquillatge.\nLes representacions van ser el 26 i 27 de desembre i el 3 de gener. Malgrat ser una representació atípica, va comptar amb algunes novetats com és habitual. Els 2 pastors protagonistes i els 2 dimonis principals estrenaven vestuari nou.


L'espectacular #quedatacasa del pilot de trial resident Toni Bou - Altaveu el diari digital d'Andorra\nL'espectacular #quedatacasa del pilot de trial resident Toni Bou\n(Amb vídeo) L'esportista, que va sumar la setmana passada el seu 27è campionat mundial, demostra en un vídeo que s'ha fet viral les seves habilitats sobre una moto sense sortir de la seva llar\nMolts esportistes han volgut compartir a les xarxes socials formes per quedar-se a casa. Un dels més espectaculars, però, ha estat el pilot de trial resident Toni Bou, que han volgut demostrar les seves habilitats amb la moto i com aquestes les pot aplicar també fins i tot a la seva pròpia llar. El vídeo s'ha fet ja viral a internet i demostra el perquè té ja 27 títols mundials al seu palmarès.\nBou, de fet, va sumar el darrer tot just la setmana passada, tot i que segurament de la forma menys desitjada. L'esclat de la crisi del coronavirus a tota Europa va obligar a suspendre la prova del campionat del món d'X-Trial a Wiener Neustadt, fet que el va convertir matemàticament en guanyador de la competició. Amb l'avantatge que duia gràcies als triomfs en les proves anteriors, cap altre pilot el podia superar encara que es disputés la darrera del calendari, justament al país on viu: Andorra. Aquesta està previst pel 25 d'abril, si el Covid-19 ho permet.\nI al Principat és on es troba ara Bou. Tancat a casa seva, com ha recomanat el Govern. I ha volgut demostrar que estar tancat a la seva llar no l'impedeix gaudir de la moto. En un espectacular vídeo que han compartit a les xarxes, ha demostrat que és capaç de seguir fent trial a dins de la seva residència. Va del llit al bany, on fins i tot, es renta les dents sense baixar-se de la moto, sobre la qual també té temps de prendre un café, jugar amb el gos o fer exercici.


Villa Cazala Monemvasia Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPyrgos - Monemvasia Brigde, Gefira, Monemvasia, Grècia, 23070 - Veure al mapa\nMés informació sobre Villa Cazala\nAl visitar Monemvasia, vosté es sentirà com a casa a Villa Cazala, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Monemvasia. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, lloguer de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí, sala de jocs. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Villa Cazala la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Monemvasia.\nTots els tipus de viatgers (286)Parelles (219)Viatgers en solitari (7)Famílies amb infants petits (23)Famílies amb infants grans (1)Grups (36)


La Penya El Coet celebra el XXV Aniversari amb una exposició i diferents activitats a la Casa de Cultura – Ajuntament de Burjassot\n5 maig 2022|Burjassot\nDes de 11/05/2022 fins a 20/05/2022\n1995-2020. Just l’any que va començar la pandèmia, la Penya El Coet de Burjassot, presidida per Quique Coll, anava a celebrar el seu 25 Aniversari però, aquesta celebració es va haver de posposar a causa de la situació sanitària. Després de dos anys d’espera, la Penya celebrarà aquesta efemèride tan important, de l’11 al 20 de maig, amb una exposició i amb diferents activitats que tindran lloc a la Casa de Cultura.\nDe l’11 al 20 de maig, tota la ciutadania de Burjassot està convidada a passar per la Casa de Cultura per a contemplar la mostra “Fem tradició” en la qual s’exposaran els vestits de la penya, caixes de coets i un llarg etcètera d’elements que caracteritzen als components de El Coet. La mostra s’inaugurarà el dimecres 11 de maig, a les 19.00 hores.\nEl divendres 13 de maig, a les 19.30 hores, la Casa de Cultura serà també l’escenari de la primera xarrada programada per la Penya en la qual Pedro Jiménez Castillo serà el ponent i parlarà sobre “La pujà de Sant Roc”. Un dia més tard, el dissabte 14 de maig, tindrà lloc el curs certificat de RGCRE, impartit per FVAAC, i se celebrarà a la Casa de Cultura a partir de les 08.00 hores.\nJuan García Estellés serà el ponent de la segona xarrada d’aquestes jornades culturals i que, en aquest cas, i com no podia ser d’una altra manera, tindrà la pólvora i la pirotècnica com a protagonistes. S’impartirà el dimecres 18 de maig a partir de les 19.30 hores, a la Casa de Cultura, sota el títol “Pirotècnia, tradició i cultura”.\nAquests dies culturals de la Penya El Coet de Burjassot finalitzaran el 20 de maig amb la clausura de l’exposició.\nexposició, aniversari, exposición, charlas, xarrades


acn 22.07.2020 | 17:02\nAquest 23 de juliol, coincidint amb el dia de l'any 1981 en què es va celebrar a l'església de Sant Genís el primer concert del primer Festival de Torroella de Montgrí, s'estrenarà al Canal 33 i a La 2 el documental 'Torroella de Montgrí: La 40ena d'un Festival', produït pel Festival de Torroella de Montgrí i dirigit per realitzador Pau Subirós. El diumenge 26 de juliol també l'emetrà TV3 al migdia. El documental s'ha rodat durant els mesos de confinament i recorre la història del Festival de la mà dels seus protagonistes al llarg d'aquestes quatre dècades.\nD'altra banda, el 7è Fringe Festival de Torroella de Montgrí se celebrarà entre el 30 de juliol i l'1 d'agost a diversos espais del Museu de la Mediterrània. En total se celebraran nou concerts amb una selecció de músics emergents catalans de música clàssica, flamenc, cançó d'autor i fusió prèviament seleccionats per Joventuts Musicals de Catalunya. Les restriccions dels viatges i el tancament generalitzat, des de meitat del mes de març, de les Escoles Superiors de Música i Conservatoris d'arreu d'Europa ha impedit que el Fringe es nodrís en aquesta edició de músics provinents dels millors centres d'ensenyament musical superior europeus. Tots els concerts del 7è Fringe Festival de Torroella de Montgrí tindran una capacitat d'un terç de l'aforament i seran gratuïts, però prèviament s'hauran de reservar les entrades.


L'Ajuntament de la Seu arranjarà el paviment de trams de diversos carrers de la ciutat - FÒRUM.ad\nL’Ajuntament de la Seu arranjarà el paviment de trams de diversos carrers de la ciutat\nOn: 10/09/15 15:58\nA finals d’aquest mes de setembre s’iniciaran les obres de repavimentació de trams de diversos carrers del nucli urbà de la Seu d’Urgell, així com el Camí del Salit. Està previst que aquestes obres quedin llestes abans de la celebració de la Fira de Sant Ermengol.\n“Aquestes obres, explica Jesús Fierro, tinent d’alcalde d’Urbanisme de l’Ajuntament urgellenc, donen continuïtat als treballs de millora dels carrers de la la Seu, sent la segona fase dels mateixos, i que s’aniran avançant fins a la seva finalització”.\nEls carrers afectats per aquestes obres d’arranjament són:\n· carrer dels Tres Ponts\n· carrer Llorens Tomàs i Costa (entre c/Tres Ponts i c/Germandat de Sant Sebastià)\n· carrer Germandat de Sant Sebastià (entre c/Llorens Tomàs i Costa i Avinguda Pau Claris)\n· carrer Llorens Tomàs i Costa (entre Passeig Pasqual Ingla i c/Regència d’Urgell)\n· carrer Joaquim Viola Lafuerza (entre avinguda Pau Claris i Avinguda del Salòria)\n· Passatge dels Pollancres\n· carrer Llorens Tomàs i Costa (entre c/Josep de Zulueta i c/ Mare Janer)\n· carrer de l’Orri (entre c/Comtat d’Urgell i c/Llorens Tomàs i Costa)\n· Carrer Mare Janer (entre avinguda del Salòria i c/Sant Joan Baptista de la Salle)\n· carrer Comtat d’Urgell (entre c/Mare Janer i c/Iglesias Navarri)\n· Camí del Salit\nPrèviament els veïns dels carrers afectats per les obres seran informats a través d’un comunicat que trobaran a les seves bústies on s’explica l’inici de les obres i la seva afectació al trànsit rodat.\nLes obres han estat adjudicades a l’empresa Àrids Romà, i tenen un cost total de 161.345,43 euros.\nPrevious Post: El ministre Camp anuncia pel 2016 el nou pla estratègic per dinamitzar el comerç\nNext Post: La Creu Roja s’afegeix a la celebració del Dia Mundial dels Primers Auxilis


Ampa News Escola Vedruna Vall Terrassa Nº 26\nCampanya de l’esmorzar solidari el ...\nMireia Olivé Cristany, Periodista freelance en\nUna publicació online que fem uns quants pares de l'escola.\n1· Sección Març de 2012 Històries i pensaments de l’AMPA (26) Desembre de 2012 www.ampavedruna.cat Un conte de Nadal que no és ben bé un conte Tot just enlairar-se l’avió, el Comandant Ma- per preguntar-li com es deia el Comandant dels Andes cercant l’arca perduda. Aquesta ve- nuel Muñoz Armanag diu que desviarà la ruta i si aquest senyor donava classes fora del gada l’hostessa ha rigut: que havia previst de Santiago de Xile a Barcelo- seu horari laboral. Ha somrigut i una mica na. És ben senzill, a Paraguai, prop d’Asunción, es riallera ha indicat que el Comandant volava -“No li agrada a vostè el senyor Wert, oi?”. preveuen tempestes que provocaran turbulèn- tant que no tenia temps per donar classes ni Ho ha dit en castellà, però se l’ha entès per- cies no desitjables per cap passatger. Passarem lliçons a ningú. Ha dit lliçons. Sí, com llegiu, fectament. per Antofagasta i Bolívia; després, Brasil. Això lliçons. El que realment pensava proposar-li -“No és una qüestió de gust, sinó de supervi- sí, l’avió arribarà a Madrid, en primera instància, és que convidés al ministre d’Educació a volar vència. S’imagina vostè a aquest senyor fent de amb noranta minuts de retard, i a Barcelona no un dia amb ell, i li expliqués què és una tur- pilot?”, li hem preguntat educadament. Ales- se sap. Cosa de la connexió aèria. bulència, com cercar rutes alternatives que hores, ens ha sorprès en la seva opinió: El Comandant ha fet una cosa intel·ligent: evi- tinguin el suport de la gent, i a preveure el -“És el triomf de la mediocritat, del país dels tar-se problemes i evitar-los a tots els passatgers. mal temps, per esquivar-lo. El ministre, que no-valors, de les persones mesquines, i de les A més de problemes, evita una cosa més gran: deu ser una persona intel·ligent –no sabem voluntats tenallades”. Hem quedat muts. la por, el pànic, el desconcert i la incertesa de la si llesta- de ben segur que aprendria que les -“I vostè d’on és?”, li hem dit fluixet, no fos gent. Un fet que activa les emocions i actituds coses no es poden fer encarant-se a un bou, cas que es despertés la gent. de les persones. Això permet escriure aquest ar- altrament dit toro, tot amenaçant-lo. -“D’Alcalà d’Henares. Però sap què, estic ticle sense excessius moviments de l’aparell, tret Se’ns fa difícil imaginar el Comandant Mu- cansada del menyspreu a la gent, de la manca de petites turbulències que, després del que ha ñoz (amb ‘ñ’ i ‘z’) dient-nos a tots que ell se d’ètica en el fer, de què vulguin utilitzar la crisi dit el Comandant, encara semblen un entrete- sent més fort que l’home del temps, tot bur- econòmica per amagar una cosa més impor- niment. I així, a 38.000 peus de terra, i a quinze lant-se d’una tempesta al bell mig d’Asunción. tant: la manca de cultura i d’educació. Vivim hores de Barcelona, ens disposem a complir un Però, en canvi, observem que el ministre en un segle on ja no queden filòsofs”. encàrrec de la Presidenta de l’Ampa: per què no d’Educació (perdoneu que insistim tant en el A 38.000 peus, hom pensa que potser es escriure un conte de Nadal? mot d’Educació, però ja sabeu que un conte trobarà a Santa Claus, o núvols de lli, però a Un Conte de Nadal, si ens fixem en les ha de tenir un component alliçonador) se sent 38.000 peus ens hem trobat amb una reflexió rondalles catalanes, com ara les d’en Folch fort, segur i capaç de vèncer qualsevol tempes- que va més enllà del nostre Conte de Nadal. i Torres, o les històries de Charles Dickens, ta. El que ha provocat, però, exactament no és Hem descobert a un Comandant, el Manuel tenen un component comú: l’exemplaritat, una tempesta, ni una turbulència. El que ha Muñoz, que té en consideració fets objectius la bondat, la bona fe, els bons propòsits, fet el ministre d’Educació (també és d’Esports, (el temps) i subjectius (les emocions,) i hem la disposició a ajudar, la manifestació dels però no li veiem l’esperit i valors de l’esportista) vist un ministre que menysté les persones i valors humans. Això, en contraposició a les és desafiar la gravetat. Si ell fos el Comandant els pobles, i se sent més pinxo que un bou. actituds negatives. Però, vet aquí que a l’inici José Ignacio Wert, l’avió no solament no cauria També hem descobert a una hostessa que del vol l’hostessa ha lliurat als passatgers un mai, sinó que les turbulències s’apartarien al pensa, parla i actua amb criteri, sentit comú i diari del dia anterior (coses dels vols transo- seu pas. Se sent savi i galleja. Però el que fa el reflexiona sobre les coses amb una naturali- ceànics), i a la portada del diari es veia una ministre Wert és demostrar tenir menys seny tat que sorprèn i ho fa admirable. cara encesa, un somriure mofeta, o cínic, que el Comandant Muñoz, o no tenir-ne, i el Corol·lari del conte: Com que Iberia vol fer una mirada reptadora, i un gest tens i pro- seu menyspreu a les persones que no pensen fora milers de treballadors i tancarà molts vols, vocador. Mirat bé, no era una cara de Na- com ell és tan gran com la seva fanfarroneria. I proposem que el Comandant sigui nomenat dal, pel nostre Conte. A sota l’enorme cara, no tenint-ne prou amb això, vol decidir la ruta ministre d’Educació i la nostra hostessa es- s’explicava que l’home en qüestió se sentia de la història d’un país. devingui ministra de Cultura. I que el senyor més fort que un brau. Era, i és a 38.000 peus, Li hem dit a l’hostessa que aquell diari, pel que Wert sigui nomenat Comandant de les forces el ministre d’Educació d’Espanya. deia el seu editorial, i el ministre d’Educació, aèries. Així podrà desafiar les turbulències de He pensat en el Comandant. Quan ha pas- hauria d’amagar-lo, no fos cas que contaminés la història i resseguir els límits del seu país sat l’hostessa a oferir beguda he aprofitat al Comandant Muñoz, i acabéssim tots al mig imaginari. PROGRESSA ADEQUADAMENT. NECESSITA MILLORAR. El sentit comú de la gent i l’esperit de resistència de les Més que millorar, necessita canviar radicalment. I com que persones. La lluita no s’atura a les urnes. Cada dia, un pas no ho farà, diem que el Ministre d’Educació necessita un altre endavant. destí. 2.\n2· La Pissarra Desembre de 2012 Núria Estaún: “És important que a casa també es parlin i es visquin els valors cristians” A les portes del Nadal, els pares del Vedru- na rebem diversos comunicats signats per l’equip de pastoral. Ens conviden a la pregària d’advent, ens demanen col·laboració amb el banc d’aliments o amb la recollida de jogui- nes, però, sobretot, ens recorden que hem de fer equip amb l’escola a l’hora d’educar els nostres fills en els valors cristians. A més de ser tutora de segon de primària, coordina- dora de cicle inicial i sotsdirectora d’infantil i primària, la Núria Estaún forma part del departament de pastoral juntament amb altres quatre mestres. Amb ella coneixerem una mica millor una tasca, que no es limita només al període nadalenc sinó que es des- envolupa al llarg de tot el curs. Qui sou els integrants de l’equip de pas- toral? L’equip el formem dues representants d’infantil i primària, la Montse Esteve i jo, dues de secundària, la Neni Reina i la Susi Freixa i una de batxillerat, l’Anna Rifà, que és la coordinadora del departament. Ens re- unim un cop per setmana i organitzem les vista espiritual? mestres i pares. Per això us convidem a as- diferents activitats, a vegades relacionades Doncs quan s’apropa el temps d’advent co- sistir-hi. Amb tot això ens anem preparant amb els temps litúrgics com Nadal, o Pas- mencem a preparar-lo, ja sigui a la classe de per la celebració, la darrera setmana del tri- qua, d’altres amb diades assenyalades com cultura religiosa on parlem sobretot del sen- mestre, de la festa del Nadal. Aleshores cada el Dia de la Pau o Santa Joaquima, i d’altres tit i significat de la festa, com a la de tutoria, curs fa alguna activitat: uns van a la capella que tenen a veure amb el dia a dia que se on tractem els valors i les actituds que hem i fan una pregària, d’altres diuen un vers o succeeix a l’escola. de fomentar. Davant d’un temps tant dur canten una nadala, cada mestre ho adapta al com el que estem vivint, amb una crisi que seu nivell. Després es fan altres coses, però ja Com quines? afecta directament gent molt propera, més no depenen de pastoral. Doncs definim quin és l’objectiu de curs i que mai insistim en la solidaritat, l’ajuda, la busquem diferents maneres de treballar-lo. generositat i en la importància de valorar el Quines altres diades organitzeu? Busquem material per proporcionar als mes- que tenim. Al gener celebrem tota l’escola el Dia de la tres que els pugui ser útil a l’hora de tutoria, Pau amb un acte conjunt i diverses activi- per la pregària diària o a la classe de cultura Com responen els alumnes? tats pròpies per a cada classe. Quan arriba religiosa. Són espavilats i molt conscients del que la Quaresma tornem a encetar un període de passa al seu voltant. Si són petits aprofi- pregària i després vivim la Pasqua. I la da- “Busca la teva llum interior” és l’objectiu tem alguna cosa pràctica, com la recollida rrera celebració és la Diada de Santa Joaqui- d’aquest any. Què els pot ajudar a trobar-la? d’aliments o joguines, per tal que facin la ma, el 22 de maig en la qual ens reunim tota Doncs ho estem treballant des del vessant de reflexió i que s’adonin de la sort que tenen. l’escola en una eucaristia al Sant Esperit. les emocions i els sentiments propis. Insistim Precisament aquest any, com que reparti- També ens reunim un cop l’any amb els molt en que cal una estona per dedicar-se rem el que recollim al banc dels aliments equips de pastoral de totes les escoles Ve- conèixer-se a un mateix i a l’escola ho facili- entre Càrites i la Fundació Busquets, hem druna. Passem un dia junts i fem intercanvi tem deixant uns moments per a la relaxació. decidit fer la recollida tres vegades al curs, de materials, activitats i compartim expe- Hem buscat material audiovisual i música i un cop per trimestre. Des d’aquí us dema- riències. Generalment anem a Montserrat, és l’hem repartit segons els nivells. Aconsellem nem la vostra col·laboració, ja que per tal una jornada molt enriquidora. que a l’estona diària dedicada a la pregària, que en prenguin consciència és important els mestres els posin música i els animin a que a casa també es parlin i visquin els El teu compromís amb la divulgació de la meditar. Als nens els va molt bé, es relaxen, valors cristians i que anem tots a una. doctrina cristiana no s’acaba a l’escola, oi? es concentren i entren en situació Ja fa molts anys que estic lligada a la pasto- I que participem junts en les pregàries. ral juvenil, col·laboro amb les parròquies de El Nadal és la primera gran celebració del Sí, la pregària d’advent, per exemple, és un la Sagrada Família i Sant Pau, he estat cate- curs. Com es viu a l’escola des del punt de bon moment per reunir-nos tots: alumnes, quista, animadora de grups d’adolescents i 3.\n3· La Pissarra Desembre de 2012 joves... tot allò relacionat amb el voluntariat més grans, els que porten més temps, em fixo ha d’existir entre família i escola i en el fet m’omple, m’agrada, ho faig de gust i, de fet, molt en la seva experiència. M’agrada molt la que anem tots a una, perquè els nens se crec que necessito fer-ho. Tot això em faci- meva feina i intento fer-la meva el millor que n’adonen. lita molt la meva feina a l’escola perquè crec sé. Potser avui no ho tenim fàcil, és una lluita que no hi ha millor manera d’ensenyar que constant, però els nens et donen empenta i Com a mare de tres fills, dos d’ells ja la de predicar amb l’exemple. Al ser prac- quan arribes al matí la seva rebuda et dóna alumnes, estàs satisfeta de l’educació que ticant em sento molt identificada i, de fet, força per seguir endavant. reben aquí? estic a l’equip de pastoral de l’escola des Molt contenta perquè ells estan també molt que vaig entrar, fa gairebé vint anys. Tam- Perquè ho teniu difícil en el model edu- contents, mai han tingut cap queixa i vénen bé tinc la titulació de la DEI que em permet catiu actual? amb molta il·lusió i alegria. La meva mare, fer classes de cultura religiosa i m’ha aju- Doncs perquè crec que és un model molt que acostuma a recollir-los, sempre em diu dat personalment a entendre el significat i canviant. Els nens evolucionen molt ràpi- que surten entusiasmats, amb moltes ganes el missatge de la fe que haig de transmetre dament i són força diferents de com eren, d’explicar el que han fet. És una tranquil·litat als alumnes. per exemple, fa deu anys. Avui són més in- pels pares el fet de saber que els deixes a cà- quiets i estan més motivats per a aprendre rrec d’un adult que se’ls estima i que els aju- I també ets psicopedagoga. en segons quins camps, com per exemple da a tirar endavant. Sí, de fet els primers anys al Vedruna feia en tot el que fa referència a les noves tec- només menjadors a Educació Infantil i clas- nologies. Nosaltres, els mestres, ens hem I una sort poder gaudir doncs dels fills, ses puntuals, perquè a les tardes estudiava de posar les piles i canviar d’estratègies dins i fora de l’escola! psicopedagogia a Blanquerna. Més endavant, també i seguir formant-nos contínuament I tant! A fora fem moltes activitats en fa- em van donar la tutoria de 4t i vaig estar fent per adaptar-nos a aquesta evolució. mília encarades també a transmetre’ls els reforç i diagnosticant al departament de psi- Crec que si ho fem així el model funcio- valors cristians. Ens reunim amb altres copedagogia de l’escola. Actualment porto na però, d’altra banda, tampoc ens po- matrimonis amb nens, fem sortides, ex- una tutoria de 2n, sóc coordinadora de cicle dem deixar portar del tot i perdre de vista cursions, reflexionem i anem a missa junts inicial i sotsdirectora d’Infantil i Primària des l’aspecte humà, les actituds, el parlar de tu cada diumenge intentant sempre predicar de fa vuit anys. a tu amb l’alumne. Crec que la tutoria in- amb l’exemple i aportant coherència al dividual segueix essent molt important. Els model familiar. Ja hauràs adquirit una bona experiència! nens necessiten molt d’afecte, estimació i El temps que dediquem als fills, que sovint és Segur! Hi passo moltes hores aquí, i justa- contacte amb l’adult i els mestres encara poc, ha de ser de qualitat. Nosaltres aprofi- ment per això intento aprendre dia a dia, so- som un referent important per a ells. És per tem molt el cap de setmana... a casa ens hi bretot dels companys que tinc al costat i dels això que insisteixo en la bona relació que trobareu poc! n 4.\n4· La cuina de l’AMPA Desembre de 2012 TORTELL DE REIS. INGREDIENTS: Ingredients per decorar 60 g de sucre glaç Fruita confitada Pell d’una llimona Sucre humitejat amb aigua 200 g de llet 50 g de mantega pomada (tova) 30 g de llevat fresc 1 ou 350 g de farina 1 cullerada de sal Elaboració 1. Pre-escalfem el forn a 180ºC. 2. Posem el sucre amb la pell de llimona ratllada ben fina. 3. Afegim la llet, la mantega, l’ou i el llevat i barregem amb la batedora fins ha tenir-ho tot ben integrat. 4. Posem la resta d’ingredients, barregem amb la batedora i, després pastem la massa fins a tenir-ho lligat. Cal amassar-ho força, si disposem d’una màquina per pastar, millor!!! 5. Deixem reposar la massa en un bol i tapem uns 20 min, fins que llevi força,després ho tornem a pastar. 6. Posem la massa damunt de paper vegetal i li donem la forma de tortell. 7. Col·loquem la fruita i el sucre humit. Pintem amb ou i deixem que llevi, per posar-ho al forn a 180º durant 25 min. 8. Farcim de crema, nata o trufa, al gust del consumidor. NOTA: No us oblideu de posar el rei, la fava i la corona per decorar!!!! 5.\n5· Sona B Desembre de 2012 Quan ens acostem a les festes na- Celine Dion enregistra el 1998 la popu- dalenques, els carrers i les botigues lar “Oh Holy Night” que data del 1847. s’engalanen i sonen cançons de Nadal per tot arreu. “Jingle Bell Rock” de 1957 és enregistra- da i versionada per Billy Idol el 2006. Les nadales tenen l’origen al voltant de la celebració cristiana i en llengua ca- Crooners com Frank Sinatra, Dean Mar- talana, ja consten en algun manuscrit tin, Bing Crosby, Ella Fitzgerald també del Segle XV. Hi ha Nadales clàssiques han versionat cançons de Nadal. Entre com “Adeste Fideles” o “Santa Nit” i ells cal destacar Nat ‘King’ Cole i el seu “Christmas Rules” de diversos artistes. d’altres de més divertides com el “25 àlbum “The Christmas Song”. de Desembre Fum Fum Fum”. Properament sortirà a la venda “Dean, Mariah Carey va treure el 1994 “All I Nat & Perry Christmas Hits”, dels mi- Algunes nadales van tenir el seu ori- Want for Christmas is You” i més tard llors crooners. gen en cançons de bressol com “El Noi al 2010 “Oh Santa!” de la Mare” i d’altres han esdevingut En Català i sota el mateix títol “Nada- himnes universals com “El Cant dels Wham de George Michael va tenir molt les”, hi ha una recopilació del 2012 i Ocells” de Pau Casals. èxit amb “Last Christmas”, que ha esde- una altra del 2011 del grup Parxís. vingut un clàssic quan s’acosta Nadal. En Castellà, els Villancicos de Parchís i Els missatges de les nadales són diver- properament sortirà “Los Mejores Vi- sos i fan referència a la festa religiosa, Beatles, Bruce Springsteen, David llancicos de Navidad”. a la pau, a l’amor, a l’alegria, a l’hivern, Bowie, Elton John, Ramones, Jonas al Pare Noël, etc. Brothers, The Who, The Killers, Rihan- Un recopilatori molt recomanable i un na, Diana Krall i una inacabable llista bon regal amb artistes internacionals Hi ha nadales en tots els idiomes i des d’artistes han cantat nadales. com Lady Gaga, Jacksons 5, Boyz II de fa anys s’han estès les de anglesa, Men, Ringo Starr, Sergio Dalma o Jua- popularitzades per artistes reconeguts. Si aneu a iTunes Store trobareu entre nes és el de “Las 100 mejores canciones Us en fem un petit repàs: d’altres el més recent, com ara l’àlbum de Navidad” del 2011 I ara, només ens Happy Xmas (War is Over) de John Len- “Christmas” de Michael Bublé, el “Me- queda desitjar-vos unes bones festes… non al 1971 és un clam a per la pau. rry Christmas, Baby” de Rod Stewart o amb música! n 6.\n6· Llegir i pensar Sección Desembre de 2012 Març de 2012 EDITORIALS . Som a tocar de Nadal i tenim el cap pen- lecció d’editorials. Hi ha editorials que llibrets petits que són monogràfics de sant en fer regals sense gastar massa di- fan la feina molt ben feta : cuiden els de- productes de mercat amb 10 receptes per ners, que la cosa no està per bromes. Un talls, les traduccions són de qualitat, els producte ( i 6€ per llibre, a 60 cèntims la llibre sempre és un as a la màniga que correctors fan bé la seva feina, el disseny recepta, què més volem?) ens pot treure d’un trencacolls a l’hora del llibre és acurat i al final t’emportes a de fer un regal, molt més barat que un casa un producte de qualitat que pots Per a novel·les, tan clàssiques com con- joc de la play o de la wii. A més, els llibres gaudir i compartir. I el preu no és ne- temporànies, recomanaríem quasi a ulls són intercanviables una vegada llegits i cessariament més car que el dels llibres clucs qualsevol títol de l’Editorial Minús- els podem anar passant de mà en mà. de les grans editorials que es dediquen a cula, Viena Edicions, Libros del Asteroide i Amb un llibre podem quedar bé amb to- treure llibres a preu fet. de Lumen Editorial Periférica. Tots editen thom, amb fills, nebots, iaies , cunyats , tant en català com en castellà i els preus sogres, amics, parella... tan és que siguin Kalandraka. Té una selecció de contes per ronden els 15€. lectors empedreïts com lectors poc ha- a nens i nenes que són tots una preciosi- bituals, segur que hi ha el llibre adequat tat. La majoria estan per sota dels 15€. Hi ha llibres ( divertits i entretinguts) més per a la persona en qui pensem a l’hora enllà de les ombres i dels planetes , no- de fer un regal. Però quan entrem a la SD edicions. Tenen llibres il·lustrats per a més cal remenar i arriscar-se una mica llibreria i veiem aquella pila de llibres, ens nens i adults molt bonics i molt ben edi- entre la tria que ja han fet aquestes bo- agafa el pànic de pensar que no sabrem tats. La majoria ens poden costar entre nes editorials. quin llibre triar. Aquest mes, enlloc de 15 i 20€. Aquesta editorial també té una recomanar una lectura, hem fet una se- col·lecció de cuina que val la pena mirar, Bones festes i bones lectures! Aprovat Suspès Aquest curs tenim la gran sort de no suspendre l’agenda, Abans que res cal donar les gràcies a les famílies que van és pràctica amb tapes dures... sembla que donarà un tenir el detall d’assistir a l’assemblea. I, com ja us podeu ima- bon resultat. Només té una pega, li falta el separador ginar, el suspens se l’emporten la resta de famílies que no de fulles! van tenir presència a l’assemblea. Aprofitem també aquestes quatre línies per agrair la paciència i dedicació a les famílies que composen la junta de l’AMPA. Gràcies!. L’AMPA us desitja un... Recommended


La invasió dels morts vivents - SIESTV\n02 oct. 2011 La invasió dels morts vivents\nEl festival de cinema de Sitges celebra el 14 d'octubre una nova edició de la cèlebre marxa de zombis\nEl 14 D’octubre se celebrarà en el marc del festival de Sitges la Jack DanieL’s Sitges Zombie Walk 2011, que començarà a dos quarts de nou del vespre a l’edifici Miramar, amb la participació dels protagonistes de la pel·lícula ‘Juan de los Muertos’ en el tret de sortida. La peculiar marxa recorrerà Sitges i finalitzarà al passeig de la Ribera.\nDesprés de la marxa zombie se celebrarà una festa gratuïta a la platja (a partir de les deu al passeig de la Ribera) amb l’actuació de Los Tiki Phantoms, presentats per FIB (Festival Internacional de Benicàssim) i DJ Niño (The Pinker Tones). La festa continuarà al carrer Dos de maig, amb la participació dels locals de la zona i de Jack Daniel’s.\nI per als més cinèfils, una nova marató La Noche + zombie al Cine Retiro a la 1 de la matinada amb títols com ‘Deadheads’, ‘World of the dead: the zombie diaries’ o ‘Exit humanity’, entre altres.\nLa Jack Daniel’s Sitges Zombie Walk serà possible gràcies al patrocini de Jack Daniel’s, FOX-The Walking Dead, Editorial Planeta/Minotauro, FIB (Festival Internacional de Benicàssim) i Gòtic.


Catòlica religiós bizantí església catòlica - església religiosa, mary mare història, història de jesus - notícies - Pujiang Fengming religiosa icones Art Co, Ltd\nReligiosa catòlica bizantina església catòlica\nQuè és "Bizantí" catòlic?\nCatòlics bizantí són seguidors de Jesucrist, que va entrar en el món i va assumir la nostra naturalesa humana per convertir-se en un home que va poder salvar-nos dels nostres pecats per la seva passió, mort, resurrecció i ascensió al cel. Som testimonis d'acció salvadora de Déu en la història humana i els portadors de la bona notícia de Crist als confins de la terra.\nL'església catòlica "Bizantí" rastres a seva Fundació a la 12 Apòstols de Crist que eren companys de Jesús que passava en aquesta terra fa uns 2000 anys. Després del descens de l'Esperit Sant en la Pentecosta (actes 2:1-4), els apòstols van començar a proclamar l'Evangeli, primer a Jerusalem, llavors als gentils.\nMés d'un tipus de "Catòlic"?\nMentre que la majoria dels catòlics només pensa en l'església catòlica com es composa de l'església "Catòlic", hi ha, de fet, gairebé 20 diferents "esglésies" que conformen l'església "Catòlic". El més gran i més conegut, d'aquelles esglésies és la església de catòlica "romà". No obstant això, l'església més gran següent dins l'església catòlica és la «Byzantineandquot; L'església.\nA mesura que creixia el Christian Church, cada nació i cultura que va rebre l'Evangeli al seu torn va influir en el creixement de l'església. Fins i tot en una relativament primerenca etapa de la història de l'església, dues grans patrimonis desenvolupat i romandre amb nosaltres avui: la tradició "Bizantí" parla grec de l'est de Christian; i la tradició de parla llatina o "Romans" de la Christian West.\nL'església a l'oest tenien el seu centre principal de Roma i és conegut en la nostra actual com l'església catòlica. L'església a l'est va créixer i desenvolupat a partir de les esglésies a Jerusalem, Antioquia, Alexandria i Constantinoble. Aquests centres l'Est comparteixen una llengua comuna, grec, que va formar la base per al desenvolupament de la tradició cristiana. Accions de l'església catòlica bizantina de l'herència de la primera parla grec les comunitats cristianes del món mediterrani oriental, fundada pels apòstols de Jesucrist. Per aquest motiu, catòlics bizantí es refereix sovint com "Catòlics grecs".\nEl naixement de l'església bizantina\nUn esdeveniment de referència en la història de l'església i especialment l'església, va ser la decisió en 325 per la Roman Emperor Constantine moure la capital Imperial de Roma a Bizanci, un petit poble a l'estret del Bòsfor va el nom de Constantinoble (i que actualment és de Istanbul, Turquia). Això va tenir un impacte dramàtic en l'església.\nL'Imperi bizantí, centrada en Constantinoble, van florir durant més de 1.000 anys. Naturalment, l'església a la ciutat capital de l'Imperi de Constantinoble va arribar a tenir una influència dominant a l'est de Christian, difondre una cultura religiosa que havia estat cultivat en el món de parla grega-la andquot; Byzantineandquot; cultura religiosa.\nCatòlics bizantí a Amèrica són descendents espirituals dels cristians que són els hereus d'aquesta cultura religió bizantí, i per tant que traça el patrimoni espiritual a la gran església de Constantinoble.\nEl patrimoni espiritual de l'església catòlica bizantina és la mateixa donada a nosaltres pels Apòstols i que madurat a l'est de Christian, durant el període de l'Imperi bizantí. Aquest patrimoni inclou les doctrines, les pràctiques litúrgiques i subjacent teologia i espiritualitat, que venia de la Christian Church de l'Imperi bizantí.\nSón catòlics "Bizantins" realment "Els catòlics"?\nSí. La fe catòlica és compartida igualment pels catòlics de la tradició occidental o romans, per i els catòlics de la tradició oriental o bizantí. Ambdós estan sota la protecció de l'ecumènic Pontífex, el Papa de Roma, Benet XVI.\nPer tant, un catòlic és disponible per assistir a la litúrgia diumenge a l'església bizantina com una catòlica bizantina pot decidir assistir a la Missa dominical a la Roman Church.\nLa mateixa fe catòlica és compartida entre catòlics bizantí tant catòlics, sense tenir en compte l'origen ètnic o nacionalitat.\nCom nostres catòlica germans i germanes, catòlics bizantí compartim en set sagraments, instituïts per Crist donar Gràcia. A l'església bizantina, sagraments es denominen "Sants MISTERIS" per tal d'emfasitzar obra misteriosa de l'Esperit Sant en el treball.\nÉs el primer Sagrament, o el misteri, laMisteri de Sant baptisme.El baptisme és la nostra participació personal en la mort i resurrecció de Crist. En la tradició bizantina, baptisme és administrat per immersió total en l'aigua beneïda per a emfatitzar el rentat del Renaixement que es realitza.\nA l'església bizantina, baptisme està seguit per la segona Sagrament, confirmació – que es coneix com "Chrismation" a l'església bizantina. EnSant Chrismation, en que ens els ungit amb el Chrism Santa, dóna el do de l'Esperit Sant en cada un de nosaltres individualment. Chrismation és la nostra participació personal en el descens de l'Esperit Sant en la Pentecosta. Segellat amb la Santa Chrism, són ungit com a profeta, sacerdot i rei i se'ls dóna els mitjans – l'esperit mateix-necessaris per créixer en santedat i viure la vida cristiana; ens dóna individualment andquot la pacificadora, l'esperit de Truthandquot; que ens guiarà durant les nostres vides com a cristians.\nLaSagrada Eucaristia, o comunió, és el Sagrament de la veritable cos i sang de Crist. L'església bizantina, seguint l'ordre del Senyor per"deixar que els nens vénen a mi" (Mt 19:14), Administra els sagrats misteris del baptisme, Chrismation i Eucaristia a nadons el mateix dia, per tal que siguin membres de ple dret del cos de Crist, plenament integrada a l'església i completa dels participants en el do de la nova vida en Crist.\nA través deConfessió de Santadmetre i confessem els nostres fracassos i es reconcilien tant a Crist i el seu cos, l'església i estan facultades de nou a través de la gràcia de Déu a viure la vida nova en Crist. En la confessió sagrat, hem penedir dels nostres pecats i rebre el perdó i absolutòria i la gràcia a perseverar en aquest món per viure la vida nova en Crist, malgrat els nostres errors i mancances. És una tradició bizantina a confessar els nostres pecats en presència d'un sacerdot mentre que davant d'una icona de Crist.\nA l'església bizantina el Sagrament dels malalts (unció) és commenly més conegut com elMisteri de la Santa unció amb oli,on són ungit amb oli beneït per les nostres malalties, corporals i espirituals. L'església sencera celebra aquest misteri sagrat i gran dimecres a l'espera de la Pascha sagrat, la festa de la resurrecció.\nEn el Sagrament del matrimoni, o laMisteri de Sant matrimoni, un home i una dona s'anomenen junts a viure com un a través de mutu amor desinteressat i lliurament. El misteri de Sant matrimoni, la parella estan coronats per la Gràcia divina i la força a créixer junts en l'amor i la santedat i viure la vida nova de Crist més abundantment.\nL'església, el cos de Crist, és un sacerdoci universal dels creients. Però entre aquest sacerdoci universal, alguns són cridats a servir l'església d'una manera particular en la vida sacramental i litúrgica de l'església. LaMisteri sacerdotalcrida els homes per servir el cos de Crist com a diaques, sacerdots i bisbes a través de la imposició de mans, en la qual Crist mateix dóna la gràcia i el poder realitzar aquest servei en el seu nom pel bé del seu cos.\nUn parell de: Bisbes voler estudiar com l'església catòlica respon a joventut en crisi\nSegüent: Visió un sacerdot oriental ortodoxa catòlica relacions


Recepta de gofres de carbassa amb “nutella” casolana | ets el que menges\nGofres de carbassa amb “nutella” casolana\nUn caprici per al cap de setmana sense gluten ni lactis. Una proposta de Sonia Aparicio, creadora de “Little paleo”\n19 de juny 2020 Altres\nConcedir-me un caprici el cap de setmana em sembla… gairebé una obligació! Vivim a un ritme frenètic entre estudis, feina, relacions socials i obligacions diverses en general. Ens ho devem! Però llavors ens preguntem: Però això no farà que el meu estil de vida saludable se’n vagi en orris? O tots els meus esforços al gimnàs? Òbviament això depèn del caprici. Avui us n’ensenyo un que no només no ens perjudicarà sinó que ens beneficiarà per totes les propietats que té la carbassa.\nLa carbassa, aquesta hortalissa tan versàtil i de vegades menyspreada perquè no sabem com fer-la servir, és plena de vitamines i minerals, com la vitamina A, que contribueix a millorar pell, mucoses i sistema immunitari.\nRecepta: Gofres de carbassa amb “nutella” casolana\n100 ml de llet de coco en llauna\n3 c.s. de crema d’avellanes\n3 c.s. de cacau en pols 100 %\n2 c.s. d’eritritol polvoritzat (al gust i totalment opcional)\nEn un cassó petitó, poseu tots els ingredients a foc baix-mitjà i homogeneïtzeu-los amb l’ajuda d’una vareta.\nQuan la mescla sigui homogènia, deixeu que refredi, guardeu-la en un pot de vidre i reserveu-la a la nevera 2-3 h aproximadament (aquesta mescla dura perfectament una setmana a la nevera), perquè quedi una mica més ferma que la comercial.\nGofres de carbassa\nIngredients (per a 2 persones, surten 4 gofres)\n60 g de carbassa rostida\n1/2 c.p. de canyella\n1 dàtil (remullat en aigua calenta durant 30 minuts i sense pell ni pinyol)\n50 g de farina de coco\n10 g de farina d’ametlla\n10 g d’oli de coco (en estat líquid)\n50 ml de llet vegetal (jo he triat coco, però serveix qualsevol)\nPoseu tots els ingredients en una batedora de got i bateu-los de manera generosa mentre s’escalfa la gofrera.\nQuan la massa estigui completament triturada i la gofrera calenta, pinzelleu-la amb una miqueta d’oli de coco perquè la massa no s’hi enganxi.\nRepartiu la massa a la gofrera de manera igualada (amb les quantitats de la recepta en surten 4) i deixeu-les-hi durant 3-5 minuts (segons la potència de la gofrera).\nServiu amb “nutella” per sobre.\nGeneralment jo menjo pels ulls, i m’agrada molt que els plats siguin atractius; si també us passa, podeu posar la “nutella” en una mànega pastissera per aconseguir un efecte una mica més vistós.\nUna cosa que queda molt bé en aquesta combinació és una miqueta de iogurt de coco coronat amb una mica d’ametlles trossejades.\nSonia Aparicio, creadora de ‘Little Paleo‘


Sophie Elkan - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n3 gener 1853\n5 abril 1921 (68 anys)\nSufragi femení a Suècia\nNathan Elkan (en)\nSophie Elkan (Göteborg, 3 de gener de 1853 – Göteborg, 5 d'abril de 1921) fou una escriptora sueca, molt popular a principis del segle xx, per les seves novel·les històriques. La seva relació amb Selma Lagerlöf va eclipsar, no obstant això, la seva notorietat.\n2 El gran viatge\n3 Correspondència amb Selma Lagerlof\nVa néixer a Göteborg en el si d'una família acomodada, de religió jueva, els Solomon. Va tenir tres germans, Otto, Axel i Elise. L'any 1872 va contreure matrimoni amb el comerciant i editor de música Nathan Elkan, a Estocolm, amb qui va tenir una filla. Però la tragèdia sacsejaria la seva vida en emmalaltir el seu marit i la seva filla de tuberculosi. En un intent de curació, la família va viatjar a Niça, però en el Nadal de 1879, va veure morir al seu marit i a la seva filla, en la mateixa setmana, víctimes de la malaltia. Va començar a vestir de dol i ho faria la resta de la seva vida. Durant un temps es va refugiar en el seu cercle d'amics i va realitzar viatges per Europa. Si bé mai va tornar a casar-se, va mantenir una relació platònica amb un pedagog belga, Alexis Slyus. Aquesta relació mai va transcendir, a causa que ell era casat.\nPosseïa una àmplia cultura i dominava alguns idiomes, per la qual cosa va començar a traduir les obres pedagògiques sobre arts manuals escrites pel seu germà Otto. L'any 1889, als 36 anys, va publicar en un periòdic de Göteborg el seu primer conte En història utan namn (Una història sense nom), per després continuar, amb el pseudònim Rust Roest, la seva primera col·lecció de contes Dur och Moll (To Major i Menor), seguida d'una altra col·lecció l'any 1891 i la seva primera novel·la Rika flickor (Noies afortunades) el 1893, seguida d'una altra novel·la i una tercera col·lecció de contes l'any 1896, en els quals analitza acuradament els tipus femenins.\nL'any 1893, una traductora al danès de les seves obres, li va escriure a Selma Lagerlof, per sol·licitar-li el seu parer, iniciant d'aquesta manera el contacte entre les dues escriptores. La primera trobada va tenir lloc el gener de 1894, iniciant-se d'aquesta manera una relació afectiva que duraria fins a la seva defunció, l'any 1921. Ambdues compartien l'ofici d'escriptora i el compromís amb el moviment d'emancipació femenina a Suècia i Europa. Tenint ambdues domicilis en diferents ciutats, van iniciar una correspondència que duraria fins al 2 d'abril de 1921, un total de 28 anys; quedant com un important testimoniatge de la vida privada i carrera literària d'ambdues. Ambdues amigues s'enviaven a més els seus escrits per ser avaluats mútuament.\nDiversos autors descriuen el temperament de Sophie com hipersensible i nerviós, passant per períodes de depressió que li impedien escriure. Era una persona social i culturalment molt refinada.\nSophie Elkan (esquerra) i Selma Lagerlöf, 1894.\nL'any 1895 ambdues amigues, ja en els seus 40 anys, van realitzar un viatge a Itàlia i a Europa Central, sent Sophie, gràcies a la seva experiència, l'organitzadora i guia. Altres viatges més breus a Itàlia, França, Bèlgica i Holanda ho van seguir, però al novembre de 1898 la salut de Sophie estava molt ressentida. Se li va diagnosticar un tumor en l'úter i va haver de viatjar a Estocolm per a una operació quirúrgica major. Durant tot el primer mes de recuperació que va seguir, Selma va estar al seu costat recolzant-la, abans de tornar a la seva residència a Falun.\nEl 1899, sota el seu nom, va publicar la novel·la històrica John Hall. En història från det gamla Göteborg (John Hall. Una història, del vell Göteborg), que va confirmar la seva posició com a escriptora en el selecte ambient social i cultural que l'envoltava. Entre les seves amistats estaven la polemista sueca Ellen Key, l'escriptor danès Georges Brandes i el poeta suec Verner von Heidenstam.\nAl desembre de 1899 va emprendre novament al costat de Selma Lagerlof un viatge a l'Orient Mitjà. En un periòdic suec s'havia publicat una notícia sobre un grup de camperols de Dalecarlia que havien emigrat a Palestina i que semblaven haver-se adaptat molt bé allí. Selma Lagerlof es va interessar moltíssim en això, i així va ser com una nova novel·la va començar a prendre forma.\nEn ple hivern van creuar Europa fins a arribar al port italià de Bríndisi, on van embarcar en una nau fins a Alexandria, seguint el seu viatge per tren fins al Caire, on van ser molt bé rebudes i van romandre dos mesos. Van navegar pel riu Nil i van conèixer Assuan, Luxor i Karnak. Al març es van embarcar a Port Saïd amb destinació al port de Jaffa, des d'on van partir en un viatge de tres hores per tren a Jerusalem. La ciutat santa no va impressionar de bona forma a ambdues escriptores, i així ho testimonien en la correspondència que van mantenir amb els seus parents. No obstant això quan van visitar la colònia dels suecs, la meta del viatge, foren molt bé rebudes. Van decidir després visitar llocs bíblics com Jericó, el Mar Mort, Haifa i el Mont Carmel, Natzaret i Cafarnaüm. El viatge de retorn el van fer via Beirut i Damasc, tornant a Beirut per embarcar-se a Esmirna i Constantinoble, tornant des d'allí a Suècia.\nEl viatge els havia pres 6 mesos i va deixar la seva petjada en Selma Lagerlof, en servir de base per a la seva novel·la Jerusalem. Sophie va publicar el 1901 un relat titulat Drömmen om österlandet (El Somni d'Orient) que tractava una relació entre un home egipci i una dona sueca, i els xocs culturals que ocorren entre ells. La crítica literària va comparar ambdues obres, quedant l'obra de Sophie molt eclipsada. No obstant això Selma Lagerlöf ho va veure d'una altra manera, i li va escriure dient-li que la seva novel·la, Jerusalem, comparada amb la de Sophie, "era terriblement simple i que era un llibre molt senzill sobre camperols."\nLa seva obra literària fins a aquest moment es caracteritzava per l'estudi psicològic femení, i així la classificaven els crítics. Per respondre a aquest encasellament, va publicar el 1904 la novel·la històrica Konungen. En sannsaga (El rei. Una història de la vida real), un relat sobre la tràgica vida de Gustau II Adolf. Una segona part va ser publicada l'any 1906, Konungen. I landsflykt ( El Rei. El desterrament). Ambdues obres van tenir molt bona rebuda, i van ser traduïdes a altres idiomes. La seva última obra va ser Från östa och västan publicada l'any 1908.\nLa seva salut va anar empitjorant més i més; l'any 1916 va començar a desenvolupar cataractes i solo es dedicaria ocasionalment a les traduccions i al periodisme. Per mantenir la seva correspondència amb Selma Lagerlof, va haver de fer-ho per mitjà del seu assistent personal. Va ser intervinguda quirúrgicament, però la seva capacitat visual va quedar molt minvada. Selma va començar a usar una màquina d'escriure per facilitar-li la lectura. L'any 1919 va tenir símptomes de càncer de mama, el que es va estendre el 1921. La seva amiga Selma li escriuria una última carta el 2 d'abril, morint Sophie sobtadament d'un vessament cerebral el 5 d'abril, en la seva residència a Göteborg.\nCorrespondència amb Selma Lagerlof[modifica]\nSi ben les seves obres literàries són destacables dins de la literatura sueca, la seva correspondència amb Selma Lagerlof forma també part important d'elles. Van ser 1219 cartes de Sophie i 2015 cartes de Selma, escrites entre 1893 i 1921, que estan arxivades a la Reial Biblioteca d'Estocolm, i que només foren de domini públic a partir del 16 de març de 1990, 50 anys després de la defunció de Selma Lagerlof. La doctora en literatura sueca, Ying Toijer-Nilsson, va publicar una selecció de 250 missives de S. Lagerlof, que donen un extraordinari testimoniatge de l'amistat entre ambdues escriptores i a més una encertada descripció d'altres escriptors i esdeveniments culturals i polítics de l'època.\nSvenskt författarlexikon: biobibliografisk handbok till Sveriges moderna litteratur. [1, 1900–1940]. Stockholm: Rabén & Sjögren. 1942. sid. 183-184. Libris 113133\nSophie Elkan (f. Salomon), urn:sbl:16006, Svenskt biografiskt lexikon (art av Jeanna Oterdahl.), hämtad 2015-11-21.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Sophie Elkan\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Sophie_Elkan&oldid=28250800»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 set 2021 a les 07:15.


Nakba 2020: sota les amenaces de la Covid19 i la política de Trump - Lafede.cat\nEl 15 de maig, i des de 1948, es commemora el Dia de la Nakba. El Grup Palestina de Lafede.cat recorda que es tracta d’una demostració de resistència cultural necessària, i que es fa al mig de greus amenaces sanitàries i polítiques com les de la Covid19 i l’anomenat “Acord del Segle” del govern de Trump. El Grup se suma a una campanya internacional per demanar l’actuació del Tribunal Penal Internacional.\nUn any més, a Palestina es commemora la Nakba, que en àrab, يوم النكبة yawm an-nakba, vol dir la catàstrofe. Aquest dia es fa memòria de l’inici de l’establiment de l’Estat d’Israel i de les seves polítiques sistemàtiques i ininterrompudes d’ocupació, colonització i apartheid contra la població palestina, ara fa 72 anys. Entre 1947 i 1948, amb l’objectiu d’assegurar una majoria demogràfica jueva, Israel va expulsar més de 750.000 palestines de les seves llars i terres, procés que continua avui i que ha fet impossible el retorn de més dve uit milions de persones refugiades palestines.\nEl Grup Palestina de Lafede.cat, format per 15 ONG, recorda que, durant aquests 72 anys, i tal i com denuncien moviments i organitzacions de drets humans palestines com Badil i Al-Haq, han estat moltes i diferents les polítiques i mecanismes israelians de desplaçament forçat de la població palestina: denegació de residència; ordenació i planificació discriminatòria del territori; un règim d’atorgament i denegació de permisos que condiciona la vida quotidiana de la gent; la persecució de la resistència; o denegació d’accés als recursos naturals, entre d’altres. Aquesta segregació i desplaçament de la població palestina, així com la fragmentació geogràfica del territori el que pretenen és però, en última instància, eradicar la identitat palestina i per això les organitzacions palestines consideren molt important commemorar el Dia de la Nakba, perquè no es perdi el relat històric i no s’oblidi l’origen del conflicte.\nEl Grup Palestina de Lafede.cat fa seguiment de la situació de la població palestina, que resisteix en un context polític, social i econòmic agreujat per la crisi de la Covid-19, i de col·lectius específics com el dels presos i preses polítics. Preocupa ara de manera especial que es pugui portar a terme l’anomenat “Acord del Segle” impulsat pel govern de Donald Trump, en virtut del qual Israel s’annexionaria de manera il·legal un 40% del territori ocupat palestí de Cisjordània, i que constituiria una greu violació del dret internacional. L’annexió suposaria, o bé el desplaçament forçat de les palestines originàries i residents a l’àrea especialment vulnerabilitzada de la Vall del Jordà, o bé la permanència a la seva terra en forma de ciutadania de segona classe, o directament de manera “il·legal”, comportant una pèrdua completa de drets i de protecció. Aquesta proposta constitueix un atac en tota regla a la identitat palestina, i només reforçaria i legitimaria definitivament el sistema d’apartheid que permet l’espoli de recursos de la població palestina, i fa impossible avançar cap a la pau justa i duradora.\nEl Grup Palestina se suma a les organitzacionals palestines i internacionals que exigeixen el compliment de la legislació internacional en matèria de drets humans i de dret internacional humanitari per part d’Israel, i a la campanya “Time to Investigate Crimes in Palestine, Time for Justice”, per demanar al Tribunal Penal Internacional que investigui els crims comesos contra la població palestina.\nMés informació: “Identidad Palestina y Políticas de Fragmentación”\n← 300 persones al I Festival Devreporter\nCures i teletreball en època de confinament →


Narcopisos: benvinguts a la jungla – Avançat\nNarcopisos: benvinguts a la jungla\nQuan l’estiu del 2016 veins del Raval comencen a detectar “narcopisos” pel barri, ben segur que no pensaven que,un any i mig després, la seva presència arribaria a ser quelcom “habitual” ni que treure’ls seria gairebé una missió impossible.\nInstal·lats en pisos buits de bancs, de fons d’inversió o de titularitat municipal, els mafiosos els ocupen il·legalment i, amparats en la “inviolabilitat del domicili”, comencen a fer-los servir com a híbrids entre narcosales i punts de venda de droga, antros on, per un preu ínfim, poder comprar l’heroïna (mal tallada) i poder consumir-la de manera immediata sota un sostre; “drugstores de conveniència” oberts les 24 hores els 365 dies de l’any.\nPresència de narcopisos a la finca, sinòmin de xeringues i butrícia, de sorolls i molèsties, de baralles i amenaces velades, de trànsit continu de persones i enrenou de toxicòmanss, de manca d’higiene i ambient enrarit, etc… adeu a la convivència harmònica i a la pau veïnal; mira’t aquest article i comprovaras que la vida entre narcopisos és un autèntic malson pels que la pateixen de prop.\nLa solució per fer-los fora és un altre “malson”; la policia no pot accedir als habitatges sense autorització judicial i els jutges únicament les autoritzen si les sol·licituds són hiper-fonamentades….així doncs, la por dels veins a denunciar i la complexitat de les investigacions fan que desmantelar un narcopis sigui pràcticament una odisea. Fins aquí potser res de nou però, a més a més, quan s’aconsegueix desmentelar-ne un d’aquests pisos, els narcos acostumen a quedar en llibertat poques hores després de ser detinguts i, en moltes ocasions, tornen a ocupar el mateix pis per continuar amb el seu brut negoci… i de nou a l’inici d’aquest cercle viciós!\nPerquè això no passi, els investigadors proposen als jutges mesures novedoses com, per exemple, que ordenin el precinte judicial de tipus penal per clausurar els narcopisos després d’una operació policial; el precinte permetrà que el pis no sigui reocupat i en cas que sigui trencat, els seus ocupants podrien ser detinguts per la via ràpida sense necessitat que una nova ordre judicial torni el procés a la casella de sortida.


El licaó (Lycaon pictus) és un cànid endèmic del continent africà, que habita normalment a les sabanes. El nom científic Lycaon pictus significa "llop pintat", puix que una de les característiques de l'espècie és que no hi hagi dos exemplars amb el mateix patró de taques que tenen al pelatge. Està en perill d'extinció. N'hi ha una població d'entre 3.000 i 5.500 exemplars en llibertat i uns 700 en captivitat.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gos_salvatge_africà&oldid=28677214»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 nov 2021 a les 08:22.


Cort formarà part d'un grup de feina per a «la regulació del lloguer vacacional»\n03 juny 2020 14:49\nReunió de la Comissió de Turisme de la Federació Espanyola de Municipis i Províncies, presidia pel batle de Palma.\nLa Comissió de Turisme de la Federació Espanyola de Municipis i Províncies, presidia pel batle de Palma, ha conformat aquest dijous un grup tècnic de treball sobre el lloguer d'habitatges vacacionals. Segons han informat, l'objectiu és «tenir més informació sobre quants d'habitatges es dediquen a aquesta activitat a cada municipi». Amb aquest estudi, els tècnics podran fer a la comissió una proposta de regulació.\nEl batle, José Hila, ha explicat que aquest estudi «és important per conèixer millor la situació», però creu que l'Estat espanyol i les comunitats també s'han d'implicar «perquè els municipis no podem fer front tots sols a aquest fenomen nou, perquè som els que menys eines tenim per fer-ho».\nSobre el finançament dels municipis turístics, s'ha proposat un nou model de finançament local. La Comissió de Turisme de la FEMP ha acordat demanar més doblers per fer front a la despesa que suposa la població flotant. Segons ha destacat el batle de Palma, els municipis turístics «no poden continuar rebent el mateix finançament que la resta perquè ha de donar serveis als turistes i visitants que reben anualment. Un cost addicional que no tenen els municipis que no són turístics».\nTambé s'ha decidit demanar a l'Estat espanyol que llevi les limitacions de contractació a les policies locals. Hila assegura que «no es pot mantenir un bon servei si augmenten els turistes i no es poden incrementar els agents».\nFinalment, la Comissió de Turisme de la FEMP, reunida aquest dijous a Madrid, ha decidit començar a treballar amb l'Estat espanyol el concepte de sostenibilitat, a més del de qualitat, en temes relacionats amb el turisme.


Les lliçons de la segona onada de la «grip espanyola» a Girona - Diari de Girona\nLa pandèmia del 1918 va arribar a la primavera, va desaparèixer a l'estiu i va tornar amb més força a la tardor obligant a anul·lar les Fires i la Missa del Gall\nUna malalta en un hospital de Girona el 1919. valentí fargnoli/crdi\nCom que hi ha tanta grip, han hagut de clausurar la universitat. D'ençà d'aquest fet, el meu germà i jo vivim a casa, a Palafrugell, amb la família. Som dos estudiants desvagats». Aquest inici d'El quadern gris de Josep Pla és utilitzat com a referència, gairebé fins a l'abús, en qualsevol explicació sobre els efectes a Girona i a Catalunya de la grip espanyola que va deixar cinquanta milions de morts a tot el món entre els anys 1918 i 1920. L'escriptor de Palafrugell va datar l'inici del seu famós dietari el 8 de març de 1918 per fer-lo coincidir amb el seu vint-i-unè aniversari. Però, en realitat, Pla va començar a escriure El quadern gris set mesos després, el 13 d'octubre, l'endemà que la Universitat de Barcelona tanqués les seves classes i tres dies abans que a Girona es fes oficial que no se celebrarien les Fires. « La Junta provincial de Sanidad en sesión de ayer acordó aplazar las ferias de San Narciso, cumpliendo órdenes de la superioridad; no porque el estado sanitario de la ciudad sea malo, sino como medida de prudencia».\nA Barcelona, a Palafrugell i a Girona havia arribat la segona onada de la grip espanyola. Un virus que, com la covid-19, va néixer fora d'Europa (el primer cas oficial és del 4 de març de 1918 als Estats Units), i que va viatjar ràpidament cap al Vell Continent acompanyant els soldats americans que participaven en la Primera Guerra Mundial. L'etiqueta «espanyola» de la grip és perquè a Espanya els diaris van informar molt més de la pandèmia, per la seva condició de neutral en la Gran Guerra, a diferència del que passava en els països combatents, on la censura evita que es parlés de les nombroses baixes que hi havia als dos costats. De qualsevol manera, Espanya no es va poder mantenir neutral al virus i, ben poc després del primer cas oficial a l'altre costat de l'Atlàntic, la grip espanyola ja estava aquí. També a Girona, on, com a la resta del país, la grip espanyola va arribar a la primavera i, després de deixar un gens menyspreable reguitzell d'infectats i morts rere seu, va desaparèixer a l'estiu neutralitzada per les altes temperatures, per tornar a la tardor amb molta més virulència.\nAleshores sí que es va córrer a prendre mesures. «L'any 1918, l'epidèmia de grip estava molt estesa, i provocà una alta mortalitat. L'alarma era general, i s'ordenà de tancar tots els locals d'espectacles, es retardà l'inici del curs escolar i fins i tot es van suspendre les Fires de Sant Narcís», va escriure l'historiador Joan Puigbert al llibre La Girona de la restauració. Girona, 1874-1923 en un comentari citat en un Dominical del Diari de Girona de l'any 2018 sobre la suspensió de les Fires de just un segle abans.\nLes autoritats van decretar «el cierre de los cafés por las noches, suspensión de bailes y fiestas mayores», i com a mostra que la segona onada de la grip espanyola va ser molt dura, i llarga, que la primera, de la suspensió de les Fires es va passar a la prohibició de la Missa del Gall de la nit de Nadal, l'endemà que el 23 de desembre, a la Catedral de Girona, s'oficiés una missa per a vuit sacerdots morts mentre assistien malalts. Uns mesos foscos, fins i tot per Josep Pla, que si a l'inici d' El q uadern gris tenia bones paraules sobre el seu retorn a Palafrugell -«No enyoro pas Barcelona i menys la Universitat. La vida de poble, amb els amics que hi tinc, m'agrada»-, a finals de novembre ja es mirava la realitat que l'envoltava amb uns altres ulls: «Veig com la meva mare i les meves germanes pugen l'escala per anar-se'n al llit. Penso que demà podrien ésser mortes... No puc eliminar l'obsessió. Insuportable vida!».\nEls rebrots de la malaltia van ser constants. Amb la primera Guerra Mundial acostant-se al seu final, el d'aquella tardor del 1918 es creu que va entrar a Girona a través de la frontera francesa, quan molts veremadors van tornar cap a casa deixant el seu lloc de feina als soldats francesos que anaven deixant l'exèrcit. Fos com fos, una pandèmia que havia començat a la primavera i s'havia apagat a l'estiu, retornava amb molta més virulència i s'allargaria també, en el que alguns descriuen com una tercera onada tot i estar gairebé enganxada a la segona, fins a l'hivern del 1919. «He passat tot el dia d'ahir i una part del d'avui al llit, amb la grip. He suat com un cavall. Trenta-sis hores seguides. Em llevo pàl·lid i desfet. D'un cantó em sembla que m'hauria pogut morir i que he passat just. Quan constato que malgrat la fatiga em puc llevar, penso que potser ha estat una grip benigna», va escriure Pla en l'anotació del 23 de febrer d'El quadern gris.\nEs calcula que la grip espanyola va deixar al voltant de 300.000 morts a l'Estat, també moltes a Girona, on a nombroses famílies els va passar el que escrivia Pla a la tardor del 2019 («La grip fa terribles estralls. La família ens hem hagut de partir, per anar als enterraments»). A diferència de la covid-19, aquella malaltia afectava especialment homes joves i sans. Per això va fer estralls entre els exèrcits de la Gran Guerra, deixant més morts el virus que les batalles, i arribant, per exemple, al mateix rei d'Espanya, Alfons XIII, que als seus 32 anys va contraure la malaltia. El besavi de Felip VI va superar la grip espanyola i, de fet, va seguir al poder fins a l'arribada de la Segona República tretze anys més tard, però el seu contagi va fer bo, a escala espanyola, el que Josep Pla havia escrit parlant de Catalunya en un dels primers dies del seu dietari: «Ara, finalment, dona gust de viure a Catalunya. La unanimitat és completa. Tothom està d'acord. Tots hem tingut, tenim o tindrem, indefectiblement, la grip».


Fundació Privada Nostre Senyora dels Àngels - Voluntariat\nLa Fundació Nostra Senyora dels Àngels està registrada al Cens d’Entitats de Voluntariat de Catalunya amb el número 000327-000.\nAquest programa pretén consolidar la xarxa de voluntariat de la nostra entitat i estructurar l’organització, el paper i les tasques del voluntariat així com la seva especial intervenció en la missió de la nostra entitat, possibilitant una pràctica que faciliti el desenvolupament de valors altruistes com la solidaritat i l’opció de destinar una part del temps lliure a cobrir les necessitats socials, d’afecte i amistat d’aquestes persones.\nEl programa de voluntariat de la nostra entitat té un doble eix:\nD’una banda, millorar la qualitat de vida de les persones grans al nostre càrrec independentment dels recursos de que disposin, prestant uns serveis de qualitat que assegurin el seu benestar psicològic, social, sanitari, assistencial, jurídic i d’oci.\nD’altra banda, promoure i possibilitar la col·laboració de tota aquella part de la ciutadania que, cada vegada amb més intensitat, volen mobilitzar-se contra la marginació d’aquestes persones, regalant part del seu temps per ajudar-les ja sigui des del programa d’acompanyament mitjançant una companyia regular i de qualitat o bé prestant els seus serveis professionals (com ara serveis mèdics o jurídics) de forma gratuïta.\nL’acció voluntària complementa l’acció professional a fi de millorar l’atenció integral a la persona creant un teixit de solidaritat, ajuda mútua i reconeixementent.


Els alcaldes de Badalona i Sant Adrià i el conseller d’Empresa i Coneixement mostren el seu compromís per desenvolupar conjuntament el Hub del coneixement de Barcelonès Nord :: Notícies :: Ajuntament de Badalona\n23/12/2020 ::economia urbanisme\nL’alcalde de Badalona s’ha mostrat orgullós de “poder tirar endavant aquest ambiciós projecte que servirà per desenvolupar la comarca i contribuir a la reactivació econòmica de la nostra ciutat”\nAquest dimecres al matí l’alcalde de Badalona, Xavier Garcia Albiol, l’alcalde de Sant Adrià de Besòs, Joan Callau, i el conseller d’Empresa i Coneixement, Ramon Tremosa, han visitat el sector de les Tres Xemeneies i l’edifici de la CACI per mostrar el compromís de les tres administracions per treballar conjuntament en el desenvolupament del Hub del Coneixement del Barcelonès Nord, que s’emplaçarà en aquestes ubicacions. Aquest projecte consisteix en la creació d’un hub internacional de coneixement per al desenvolupament sostenible i la pau.\nLa visita s'ha iniciat a la Nau de Turbines de les Tres Xemeneies, amb la voluntat d’avaluar el seu estat i els usos proposats per a aquest icònic espai en el marc del projecte funcional del nou centre de coneixement. A continuació la visita s’ha traslladat a la CACI de Badalona, l’edifici que actuarà com espai operatiu de qualitat durant el període d'obres, urbanització i desenvolupament del projecte funcional del hub. A més, la CACI albergarà l'Oficina Tècnica de suport del projecte i actuarà com un espai de promoció internacional i d'atracció d'institucions i iniciatives que es puguin sumar al nou punt d'intercanvi de coneixement.\nDurant la visita s’ha explicat que en el termini màxim de sis mesos, el Departament d’Empresa i Coneixement haurà de presentar una proposta de programa de gestió funcional, que haurà d’estar en línia amb el Pla director urbanístic del front litoral en l’àmbit de les Tres Xemeneies, actualment en tramitació. El document haurà d’incloure tant la definició de les activitats a implantar als edificis de la Nau de Turbines i les Tres Xemeneies i al nou àmbit d’activitat econòmica adjacent, de 92,3 hectàrees, com els instruments que garanteixin la participació dels diferents departaments de la Generalitat implicats en el projecte i la coordinació amb les diverses administracions que hi prenen part.\nXavier Garcia Albiol s’ha mostrat orgullós del “compromís de les tres administracions per tirar endavant aquest ambiciós projecte que servirà per desenvolupar la nostra comarca i contribuir a la reactivació econòmica i la reindustralització de Badalona”. L’alcalde de Badalona ha insistit en el fet que “per poder enfortir-nos i créixer com mereix la nostra ciutat és necessari establir consensos amb la resta de les administracions, i en aquest cas ho hem aconseguit”. “Aquest compromís conjunt permetrà a l’edifici de la CACI esdevenir un punt d’atracció i ser protagonista d’un projecte tan important com el Hub del Coneixement del Barcelonès Nord” ha conclòs l’alcalde.


Lliurats els premis FotoFlash 2017 durant la Fira de la Infància i la Joventut de Masquefa\nPàgina principal >> Esports >> Lliurats els premis FotoFlash 2017 durant la Fira de la Infància i la Joventu...\nAquest passat dissabte dia 3 de juny van ser lliurats els premis FotoFlash 2017 que atorga el Club Excursionista Anoia als guanyadors del seu concurs de fotografia durant la celebració de la Fira de la Infància i la Joventut de Masquefa.\nDurant tot el dia van estar exposades les fotografies finalistes del concurs FotoFlash que organitza anualment el club masquefí a l’estand que aquest va presentar a la fira d’entitats de la vila, les quals havien estat escollides per un jurat professional format per membres de l’Agrupació Fotogràfica d’Igualada.\nFent recordatori del que ha estat aquesta edició del concurs direm que el passat dia 7 de maig el grup de participants es va desplaçar al municipi de Mura (Bages) per realitzar el programa proposat per l’organització, que constava d’una visita guiada al Molí del Mig, datat en l’any 1056 i actiu fins a mitjans del segle XX, i un temps lliure per voltar pels carrerons d’aquest bonic llogaret de la nostra geografia. Totes les instantànies realitzades durant el matí passarien a competir dins de la modalitat FotoFlash sense poder ser retocades. Per participar en la modalitat RETARD, els participants disposarien de quinze dies més per fer volar la imaginació i realitzar tants retocs com es volgués en un màxim de tres fotografies.\nEn aquesta edició del FotoFlash s’hi han presentat 8 participants amb un total de 748 fotografies de les quals el jurat va classificar-ne 25 per aquesta fase final. En quan al FotoFlashRETARD el nombre de participants ha estat de 5 i les fotografies presentades 15, de les quals van passar 10 d’elles a la final.\nUna exposició doncs amb un total de 35 fotografies on tothom que passés per l’estand del Club Excursionista Anoia podia observar i votar una de cada una d’elles per atorgar-li finalment el premi de Jurat Popular a aquelles que obtinguessin més quantitat de vots.\nA les 18 hores i davant del públic assistent, el jurat format per Sònia Poch i Manel Caballé pertanyents a l’Agrupació Fotogràfica d’Igualada i desplaçats a la Fira, escolliria les tres millors fotografies de cada categoria.\nLes fotografies premiades van ser les següents:\n1er. Premi: Enmurat-4 de CARLES RODRIGUEZ\n2on. Premi: Bat-5 de JAUME ARLÀ\n3er. Premi: Photosmias-1 de JUAN ANTONIO LÓPEZ\nPremi del Jurat Popular: Enmurat-4 de CARLES RODRIGUEZ\n1er. Premi: Indiscreció de CARLES RODRIGUEZ\n2on. Premi: Retard-3 de JUAN ANTONIO LÓPEZ\n3er. Premi: Sara-49 d’ANGEL PRIETO\nPremi del Jurat Popular: Sara-49 d’ANGEL PRIETO\nEls premis lliurats han estat un trofeu com a participant premiat per a cadascú, així com un val per una ampliació fotogràfica donada per DigiArt i una ampolla de Cava Brut Nature per gentilesa de BonCuvée. A més, els classificats en primer lloc gaudiran d’un àpat per a dues persones al Restaurant Masia Can Parellada.\nLes fotografies guanyadores estaran exposades a la seu del Club Excursionista Anoia (carrer Crehueta, 33 – Masquefa) i es podran veure els divendres de 19 a 21h. Els participants que hagin tingut fotos participants a la final però que no hagin obtingut premi, les podran recollir dins del mateix horari en un plaç de dos mesos.\nSens dubte, el FotoFlash+RETARD millora la qualitat fotogràfica amb el pas de cada edició.\nEsperem ja quina ens prepara el Club Excursionista Anoia pel proper any i donem l’enhorabona a tots els guanyadors.


“El treball amb famílies en situació de vulnerabilitat des d’una perspectiva sistèmica” és una introducció a la concepció sistèmica de la família i una aproximació a algunes tècniques d’anàlisis i intervenció que poden contribuir a millorar el nostre treball amb famílies que poden trobar-se en situacions de vulnerabilitat.\nEl curs “El treball amb famílies en situació de vulnerabilitat des d’una perspectiva sistèmica” és una introducció a la concepció sistèmica de la família i una aproximació a algunes tècniques d’anàlisis i intervenció que poden contribuir a millorar el nostre treball amb famílies que poden trobar-se en situacions de vulnerabilitat.\nPoder fer una anàlisi crítica del treball que realitzem amb les famílies des de les institucions socials, fent un recorregut per les dificultats amb les quals ens trobem els professionals en el nostre quefer diari en relació al treball amb els nens/es, adolescents i les seves famílies.\nOferir instruments teòrics i pràctics que faciliten i estimulen la cerca de noves i millors pràctiques.\nComparar i contrastar formes d’actuació i experiències de treball dels professionals.\nConsensuar els continguts a treballar amb els xiquets/as i adolescents respecte a les seves famílies\nDistingir i seleccionar les estratègies d’intervenció adequades a cada situació concreta i a cada cas.\nTreballar a partir de situacions viscudes als llocs de feina, exposar casos paradigmàtics, incidents significatius, situacions conflictives i debatre les possibles maneres d’intervenir en cada cas.\nConsisteix en un procés d’avaluació integral, processal i formatiu, el qual possibilita valorar tant el procés com el producte. En concret, a més de l’avaluació final que mesura el nivell de satisfacció dels participants, en acabar cada sessió es preveu una avaluació oral amb tot el grup, d’uns 10 minuts, amb la finalitat de valorar si els continguts i el mètode usat satisfà les expectatives, permetent ajustar els mateixos en la següent sessió. Tota la metodologia s’aplica sobre casos reals que són atesos en el servei, tenint com a base d’anàlisi i reflexió relacional socioeducativa i l’encàrrec institucional que té el servei destinatari en el treball amb famílies, nens/as i adolescents. La formació s’adapta a les característiques dels serveis on s’imparteix.


Rato responsabilitza el Banc d'Espanya de la fusió que va donar lloc a Bankia | NacióDigital\nRato responsabilitza el Banc d'Espanya de la fusió que va donar lloc a Bankia\nL'Audiència Nacional manté l'acusació per delicte d'estafa a més de trenta persones per la sortida de l'entitat bancària\nper Redacció , 8 de gener de 2019 a les 12:14 |\nBankia, en el seu debut a la borsa | Europa Press\nL'expresident de Bankia Rodrigo Rato ha assegurat que la fusió de les sis caixes que va acabar amb el naixement del grup BFA-Bankia es va realitzar a petició del Banc d'Espanya. En la seva compareixença aquest dimarts al judici sobre la sortida a borsa de l'entitat, ha afirmat que va ser el Banc d'Espanya qui va dictar les instruccions sense "deixar massa opcions", i que per això es va optar per la fusió, que era l'única manera de complir amb els requisits de la capital.\nConcretament, Rato -que ha contestat les preguntes de la Fiscalia- ha assegurat que el llavors governador del Banc d'Espanya el va trucar per telèfon i el va citar a la seva oficina quan era president de Caja Madrid, conjuntament amb el president de Bancaixa, José Luis Olivas, per començar a negociar la fusió.\n"El Banc d'Espanya em va comunicar oficialment la seva opinió que Caja Madrid i les altres sis caixes -Bancaixa, Caja Ávila, Caja Canarias, Caixa Laietana, Caja Segovia i Caja La Rioja- eren raonablement viables", ha assenyalat. Sobre això, la fiscal ha respost que, segons un informe intern d'inspectors del Banc d'Espanya, hi havia caixes que es trobaven amb una "escassa generació de recursos per cobrir necessitats de sanejament i insolvència".\nNo obstant això, Rato ha negat que tingués accés a aquest informe, que era intern del mateix Banc d'Espanya i que "es contradiu literalment amb el que va dir en el moment de la creació del SIP". D'aquesta manera, ha defensat que l'opinió oficial i vinculant del supervisor bancari era la de la seva comissió executiva, que afirmava que les caixes eren "perfectament viables" i que els processos de reestructuració venien donats si les entitats volien tenir accés al capital necessari per complir amb els requisits de l'EBA.\nEn aquesta causa, els 33 acusats són jutjats per presumpta estafa als inversors que van donar suport a la sortida de Bankia a la borsa, després de la fusió de les caixes. Segons constava en l'auto d'obertura de judici oral, els membres del consell d'administració van aprovar "comptes maquillats" sobre la veritable situació de les entitats amb un "conseqüent perjudici", tant per a aquelles persones que van subscriure accions de l'entitat mercantil com per a l'Estat.\nEl judici se celebra a l'Audiència Nacional de San Fernando d'Henares (Madrid), i analitza la sortida a borsa de Bankia el juliol de 2011, el conegut com a "cas Bankia". Aquest dimarts s'havia de debatre les qüestions prèvies i estava previst l'inici de les declaracions dels acusats.\nSi és condemnat, Rato sumaria aquesta condemna a la que ja compleix a la presó de Soto del Real per apropiació indeguda en el cas de les "targetes black" de Caja Madrid. De fet, l'expresident de Bankia ha arribat a l'Audiència Nacional en furgó de la Guàrdia Civil des de la presó.\nEl judici deriva de les investigacions que va portar a terme el jutge de l'Audiència Nacional Fernando Andreu, arran de la querella de Unión, Progreso y Democracia (UPyD). En aquest cas, el partit llavors liderat per Rosa Díez va acusar el banc d'haver estafat els seus inversors, així com d'haver falsificat els comptes. A aquesta querella s'hi va sumar, poc després, la que van interposar ciutadans del moviment 15-M. Arran de la investigació de l'Audiència van sortir a la llum les famoses targetes "black", que han acabat propiciant condemnes a Rato i a 63 persones més a penes de presó d'entre quatre mesos i quatre anys de presó i sis mesos.\nEstà previst que fins el 26 de juny se celebrin tres sessions (dilluns, dimarts i dimecres) cada setmana, de manera que aquesta únicament hi haurà dues sessions, la de dimarts i la de dimecres. La Fiscalia només acusa quatre dels 34 asseguts a la banqueta: l'expresident i l'exvicepresident de Bankia, Rodrigo Rato i José Luis Olivas, respectivament, i els exconsellers José Manuel Fernández Norniella i Francisco Verdú Pons.\nRebutja qüestions prèvies\nL'Audiència Nacional també ha determinat rebutjar la majoria de qüestions prèvies presentades pels acusats del judici i, per tant, es continua l'acusació contra totes les persones que ja s'asseuen al banc dels acusats.\nPer altra banda, tambe indica que no po existir una acusació cpa a Deloitte, Bankia i BFA per un delicte de falsedat comptable perquè "les persones jurídiques no s'emmarquen dins del cercle de possibles responsables penals d'aquest delicte" i, per tant, estableix que les acusacions se circumscriuran només al delicte d'estafa als inversors.\nPolítica, caja Madrid, doctrina Botín, cas Bankia, targetes black, judici, Rodrigo Rato, Bankia, Borsa


Notícies – Pàgina 26 – Radio Vilafant\nParlem amb Jordi Masquef primer Sant Jordi com alcalde de Figueres\nJordi Masquef ens comenta com viu la diada de Sant Jordi com a Alcalde de Figueres. La nostra companya Mercè Mayné volta per la capital de l’Alt Empordà per explicar-nos com es viu aquest dia festiu.\nJoan Armangué al Quin Matí per Sant Jordi\nAvui la pluja ens ha fet adaptar el programa que teniem previst a la Rambla de Figueres i alguns dels escriptors i llibres presents a les parades de Sant Jordi fan parada per l’estudi 1.\nAl final d’una gran dia de Ràdio a la Fira del Conill\nLa tertúlia cada dia més divertida\nEls nostres convidats de la tertúlia de divendres\nFestival Còmic 2019 a Figueres\nDel 17 al 21 d’Abril de 2019. Al Quin Matí hem conegut tot el que es podrà viure en aquesta 12a Edició! Atreveix-te a riure de coses noves! Festival Còmic de Figueres, dotzena edició. Refia’t-en. Riure sempre del mateix acaba no fent gràcia. Un programa pensat per a que puguis...\nLa Ràdio Viu la 23ª Fira del Conill de Vilafant\nRàdio Vilafant com cada any present a la Fira del Conill del nostre poble. A les 8 del matí ja muntant estand i escenari amb una programació dedicada 100% a la fira.\nPere Padrós parla del seu projecte al Quin Matí\nEl Pere Padrós avui ha visitat el Quin Matí acompanyat del Regidor d’esports César González per parlar del seu gran projecte al nostre municipi, així com un nou viatge i una nova marxa BTT el 29 de Març A la foto Pere Padrós i César González\nNova edició del Rodajoc a Vilafant\nUna nova edició del Rodajoc s’ha deixat caure al nostre municipi. L’experiència dels jocs sense fronteres. La Mercè Mayné ha pogut parlar amb ells dins el programa Quin Matí.\nL’alcaldable d’ERC Figueres Agnès Lladó i Josep Alegrí parlen sobre el projecte republicà per Figueres\nLa cap de llista d’ERC per Figueres i el número 4 a la llista Josep Alegrí van visitar el passat dimarts el magazín Animals de Nit per explicar el projecte que els republicans tenen per com diuen en el seu eslògan de precampanya “Transformar Figueres”.\nQuin Matí de viatge a Cuba\nAvui a la secció de l’Ester Marcos parlem amb l’escriptor Vizcaíno sobre el seu nou llibre, Cuba l’illa Prohibida


Centre Excursionista Roca Negra: de febrer 2010\n21 febrer - MITJA MARATO DE GAVA -CASTELLDEFELS.\nEl passat diumenge almenys tres socis del RocaNegra vàrem participar en aquesta carrereta.\nCrec que tots hem millorat les nostres marques.\nAtomes Crochus a Merens les Valls\nDissabte vàrem anar a fer una mica d'Ice Climbing a l'Ariege - Merens les Valls canal Atomes Crochus. El calor dels dies anteriors feien regalimar aigua per damunt del gel, i la nevada li donava un ambient salvatge i llunyà. Una via entretinguda, amb trams verticals i de fàcil accés.\nFeta en companyia del Tomás, David, i Roberto.