Imma Pulido: Un president de DO que parla clar\nUn president de DO que parla clar\nClar i català. Així m'agrada.! Que un president de Consell Regulador parli sense pèls a la llengua és d'agrair en els temps que corren en els que les bones maneres i el no bellugar-se per sortir bé a la foto estan a l'ordre del dia. Ara falta que tothom s'empapi el missatge. Olé Francesc!\n(us reprodueixo el text de l'entrevista i foto apareguda al Punt la passada setmana realitzats per la Cati Morell)\nFRANCESC PASCUAL PRESIDENT DEL CONSELL REGULADOR DE LA DO PENEDÈS\n«El potencial que tenim al Penedès és un privilegi però aquí cadascú va a la seva»\nTé 38 anys. Va assumir la presidència del Consell Regulador de la Denominació d'Origen Penedès en un moment en què el sector demanava un canvi. El pla estratègic que la DO ha posat en marxa és un primer intent per trobar l'espai que s'ajusta realment als vins del Penedès.\n– Com ha funcionat de moment l'arrancada del pla estratègic?\n– «L'any passat vam posar en marxa algunes propostes del pla. Vam fer el Concurs de la Marca, que també va servir per començar a completar una base de dades sobre les persones que poden estar interessades en la DO. Els guanyadors van quedar molt satisfets de l'estada enoturística al Penedès i això és una prova més que aquesta és una via que s'ha d'explotar. A més, hem dedicat molts esforços a la promoció i a fer pedagogia. I una de les coses que hem detectat és que els cellers i elaboradors tenien poca informació sobre el que es feia des del Consell Regulador, així que hem posat en marxa un newsletter.»\n– Aquest any el Consell Regulador celebra el 50è aniversari...\n– «Sí, aprofitarem aquesta data per canviar els precintes de les ampolles de la DO i col·locar la nova imatge i prepararem algun acte festiu que pugui donar resposta a tots els sectors que poden estar interessats en la DO Penedès.»\n– Un dels objectius del pla estratègic, quan el van presentar, era reduir la producció per incrementar la qualitat del raïm, han respost els pagesos?\n– «La producció de raïm no ha baixat en la magnitud que esperàvem. La pagesia percep bé la teoria, perquè el somni de qualsevol pagès és produir poc i que el raïm estigui ben valorat. Però el cert és que ha pujat la qualitat del raïm. Ara ens falta ser capaços de reflectir aquesta major qualitat en el preu del raïm. L'ampolla ja l'admet però ens falta fer-la repercutir en la matèria primera.»\n– Una de les apostes que es va fer era aconseguir que els pagesos diferenciessin les explotacions de la DO Cava i la DO Penedès, s'ha aconseguit?\n– «No. Falta informació i hi ha un problema molt important, que és la situació econòmica. Les explotacions agrícoles són deficitàries. La intenció del Consell Regulador és aconseguir que hi hagi un registre separat de vinyes i que el pagès sigui conscient que diferenciant el producte en el seu origen aconseguirem millors resultats tant per a la DO Cava com per a la DO Penedès.»\n– Fins a quin punt són reals les queixes del pagès?\n– «Les queixes dels pagesos no són reals, són realíssimes. Abans de l'arribada de la crisi, els pagesos ja feia cinc anys que estaven en crisi i ara és dramàtic.»\n– Però, en canvi, continuen collint el raïm... si hi ha pèrdues per què no el deixen al cep?\n– «La vinya és un tipus de cultiu que no es pot canviar cada any segons com hagi anat la temporada. El pagès fa una inversió a cinc o deu anys quan planta la vinya i, si no vols assumir pèrdues increïbles, al final has de collir el raïm encara que només sigui per fer front al cost de manteniment de la vinya... El cert, però, és que el consumidor està molt més informat i és molt més inquiet del que ens pensem. En el pla estratègic vaig quedar sorprès que la problemàtica dels preus ha arribat tant al consumidor com al distribuïdor i tots dos no veuen possible que pagant malament la matèria primera es pugui obtenir un bon producte. No pagar el raïm a un preu raonable ens dóna molt mala publicitat i és una situació que hem de mirar de canviar, estem en un cercle viciós i pervers i hem de mirar de sortir-ne.»\n– Per què no hi ha manera que funcioni una taula de preus?\n– «Si la taula de preus no funciona és perquè a alguna de les dues parts no l'interessa. Jo he anat a taules de preus i allà no se'n parla, dels preus. Al final, es regeix per la llei de l'oferta i la demanda.»\n– Però, en canvi, la llei de l'oferta i la demanda està escanyant el sector...\n– «Jo tinc l'esperança i tinc inputs que el mateix sector s'està adonant que ens fem la competència a dins de casa i que això va en detriment de tots. Jo crec que estipular un preu mínim ens aniria bé a les dues parts.»\n– Vostè defensa que el Penedès ha d'apostar per l'enoturisme com una garantia per mantenir el sector vitivinícola.\n– «El potencial que tenim al Penedès ens converteix en uns privilegiats: som a mitja hora de Barcelona, una ciutat que rep uns tres milions de visitants a l'any. No hi ha gaires regions vitícoles que tinguin aquest context. El problema és que aquí cadascú va a la seva. Jo crec que les accions enoturístiques s'han d'aglutinar. El Consorci de Promoció Turística ha de trobar la forma de comercialitzar paquets turístics, sigui creant una empresa publicoprivada o mitjançant qualsevol altra fórmula.»\n– Perquè ara l'única cosa que es fa és fer fullets d'informació turística...\n– «Ara és fa promoció, es dóna informació però, al final, és el turista el que s'ha de muntar la setmana o el cap de setmana de vacances o el dia de visita que fa al Penedès. Hauríem de tenir la capacitat de donar-ho fet, això.»\n– En els últims mesos s'ha obert una polèmica sobre la marca turística que ha de vendre el Penedès fora de l'Estat espanyol. Hi ha qui defensa que la marca Costa Barcelona hauria d'incloure el Penedès, mentre que d'altres diuen que n'hi ha prou amb un eslògan que acompanyi la marca dient «Mar, modernisme i Penedès»...\n– «Jo sóc un gran defensor que el Penedès vagi tan amunt com sigui possible, però en aquest cas portar el Penedès tan amunt ens està comportant problemes terribles amb el sector hoteler de la costa. No es tracta de vendre's per un plat de llenties, però tampoc no té cap sentit que el nostre sector turístic se senti incòmode amb la nostra posició. Hem d'anar de la mà del sector turístic i arribar a un acord que satisfaci totes les parts. Jo crec que el problema és en l'àmbit de la marca.»\n– La marca aglutina les comarques del Garraf, Alt Penedès i Baix Llobregat. Creu que s'hauria de revisar?\n– «Jo crec que la realitat de la costa de Sitges o de Vilanova té més coincidències amb la costa del Baix Penedès que no amb la del Baix Llobregat. La revisió de l'àmbit d'actuació s'hauria de fer urgent.»


Emtech Spain, 26 i 27 d'octubre\nUs traslladem informació sobre Emtech Spain, esdeveniment que tindrà lloc a Màlaga els dies 26 i 27 d'octubre.\nTechnology Review, la publicació del MIT (Massachusetts Institute of Technology),et convida a participar en la conferència EmTech Spain, el seu prestigiós esdeveniment anual sobre tecnologies emergents que se celebrarà a Màlaga elsdies 26 i 27 d'octubre de 2011.\nExperts nacionals i internacionals debatran i analitzaran al costat de l'audiènciales tecnologies més importants i el seu impacte futur en la societat i en els negocis. Durant dos dies Màlaga es convertirà en l'epicentre de la innovació i en un lloc d'inspiració en el qual la APTE participa activament en qualitat de Affiliate.\nEl programa de l'esdeveniment el pots trobar aquí: http://www.emtechspain.com/.\nCom contacte de l'APTE tens dret a 20% de descompte en la compra de la teva entrada a EmTech Spain. Per aconseguir-lo posa't en contacte amb Jesús Cabrera a la següent adreça de correu electrònic: Info@apte.org, que et proporcionarà un codi de descompte.\nAprofitem per recordar-vos que a més el 25% de descompte que hi ha per venda d'entrada anticipada finalitza l'1 d'octubre.\nLa pàgina de registre on hauràs d'introduir el codi de descompte és:www.emtechspain.com / registro.


Festinerari 3a part: l’alegria dels pobles « CATàleg\nLa tornada a l’Orient Viatge als records de la infantesa\n15.02 h #\nLes festes al carrer són molt curiosas , crèc que totes las festes fetas a catalunya que hem vist fins ara tenen un punt de trobada en comú, i és que la gent participa molt i son obertas a tothom.\nAquest vídeo m’agradat i em recorda a ball de gegants de vilanova .No conèc moltes més festes pero probablement haurà oportunitat més endavant!!!!!\nI2VNG Juan Manuel\n18.50 h #\nM’ha agradat molt aquest video.\nQuan veus les imatges sembla que sigui fàcil moure i fer girar als gegants; però estic segur que no ho és tant.\nProbablement es necessita una mica de habilitat i molta pràctica per aconseguir moure’ls sense caure.\nRespecte la pregunta que fa la Teresa, mai he estat en cap de aquestes festes que ens han parlat els companys.\nEls Castells és la que més m’ha agradar perqué m’adonat que, a més de molta preparació. Em va sorprendre veure que darrere d’un castell hi ha molta planificació, organització i, fins i tot, especialització.\nHi ha molt més del que sembla quan ho veus desde fora.\nI2 VGN MONTSE\n11.46 h #\nHola…vaig a intentar resumir la festa de la trobada de Gegants de Cubelles.\nEs celebra a finals de Juliol per la festa Major petita commemorant els patrons Sant Abdon i Sant Senen.\nLa Festa consisteix en reunir el màxim de colles geganteras amb el seus caps grossos i acompanyament, tot plegat va en funció dels intercanvis que la colla que organitza anat fent al llarg del any a altres poblacions.\nEl gegants que tenim son l’Abdon, la Assumpta, el Charlie Rivel i en Ventureta, aquest últim creat aquest any.\nComença la festa fent un recorregut per diversos carrers del poble, s’arriba al Ajuntament a on hi ha una ballada conjunta i s’obsequia amb un regal, tot seguint es fa el sopar de germanor que consisteix en la coca enramada ( pa, botifarra, ceba i bacon) típica de Cubelles, i com a cloenda tenim la cantada d´habaneres amb el ron cremat.\nEs una festa molt participativa tant per la gent que la ve a gaudir, com per els col•laboradors que la fan possible.\nPer això, us invito a que el any que vingueu i la gaudi-ho\nÉs molt maco veure a tota la gent al carrer gaudint de la festa, i encara més en aquests moments dificils que estem vivint, per lo tant ¡¡ BENVINGUDAS SIGUIN TOTES LES FESTES !!\nCertament estic d’acord amb el comentari d’en Juan Manuel sobre la dificultat que entranya el control d’aquestes figures per poder moure’s amb una certa agilitat, i tambè el poder aguantar tot el pés, pero ¡¡ES MACO, MOLT MACO !!\nMontse t’agafo la paraula i farè tot el possible per ser pels carrers de Cubelles l’any que ve.\nI2 VILANOVA RSS\n16.19 h #\nEls Tres Tombs de Vilanova i la Geltrú .\nEl 17 de Gener de cada any se celebra tant a Vilanova com a moltes altres poblacions, la festa dels Tres Tombs.\nA Vilanova és considerada com la festa petita en honor al ço-patró de la ciutat des del 1363, Sant Antoni Abat. L’altre patró de la ciutat, en aquest cas, patrona, és la Verge de les Neus, el 5 d’Agost.\nEl ritu principal que conté la festa consisteix a donar 3 voltes per un recorregut concret amb els carros, carruatges i animals de feina en una direcció especial: el sentit contrari de les agulles del rellotge.\nPer això es diu TRES TOMBS, també es pot dir PASSADES, BENEÏDES o PASSANT.\nAntigament es donaven tres voltes al voltant d’un espai on es feia una gran foguera feta de ramatge verd. Un cop el cristianisme té major presència, els Tres tombs, es fan els voltants de l’Església de Sant Antoni Abat, o en seu defecte, a la imatge del Sant, des d’on es feia la benedicció dels animals domèstiques com ara gats, gossos, ocells.\nPer això també és costum en aquesta festa portar els animals de companya a l’Església per ser beneïts.\nAquesta festa es celebra també a unes altres poblacions arreu de Catalunya, com ara Barcelona, Igualada, Valls, Montblanc.\nA Barcelona capital, per exemple, es celebra aquesta festivitat al barri de Sant Antoni, però en dos dates diferents, per qué segons el Costumari Català de Joan Amades, el 1432 hi va haver un incident entre dos llogaters i van decidit celebra-ho en dos dies diferents per no provocar confusions.\nA Vilanova i la Geltrú concretament, la jornada lúdica i festiva l’organitza l’Associació del Tres Tombs de Vilanova i la Geltrú, que té la seva seu a la Masia d’en Frederic, que és un lloc espectacular. Jo us recomano que si teniu ocasió ho visiteu per qué és un indret de la ciutat molt bonic, acollidor, familiar i interessant, on podeu ver en viu i en directe tots els animals i carruatges que després engalanant per la festa i que s’ha de dir que porta molta feina.\nUna setmana abans del dia 17 de Gener ja comença la celebració amb el trasllat de la bandera per ser entregada al banderer escollit.\nL’equip portant de la bandera de l’any pasat i la seva comitiva fan un recorregut per la ciutat fins l’Ajuntament on es fa la lectura del pregó i a continuació s´adresaràn al domicili del portant de la bandera d’enguany, en el cas de l´any 2012, la Plaça de les Casernes.\nA partir d’aquí hi ha tot un seguit d’actes com ara, actuacions dels Bordegassos, el Tomb dels Gegants (cercavila) i el Gran Ball dels Tres Tombs i concerts, exposicions i concursos de tot tipus.\nEl dia abans fan el repicament de campanes i el llançament del 12 Morterets d’inici de la festa.\nEl dia 17 comença la festa pròpiament dita, cap a les 8 del matí amb un esmorzar d’escalfament.\nA partir de les 10 es fa el toc de Crida d’ofici a l’església i l´arribada de la bandera i anada a l´ofici amb l’equip portant de la bandera d’enguany.\nA les hores comença la concentració de cavalleries, carros i carruatges engalanats i la seva benedicció.\nÉs dona inici dels Tres Tombs a les 12 del migdia per els carrers de la ciutat.\nLa Cavalcada compte amb la participació de cavalls, rucs, mansos i carruatges i carros tant de la ciutat i dels voltants com de diferents indrets de Catalunya i de la reste d’Espanya.\nDesprés es fa el lliurament de premis i el Dinar del Carreter.\nEls dies següents hi ha uns altres actes també relacionats amb aquesta festa, com és el Gran Concert de Sant Antoni, missa commemorativa, teatre, sarsuela… i com cloenda el 5 de Febrer es fa el Dinar de Germanor. O sigui que la festa dels Tres Tombs del 2012 va començar el 7 de Gener i es va posar fi el 5 de febrer. Quasi res!\nLa senya d’identitat de aquesta festa és el tortell de Sant Antoni que és una llaminadura de massapà que conté una figuereta l’interior.\nDurant tots aquests dies es poda’n tastar tant aquest tortell com uns altres productes típics de la terra.\nEn resum, la festa del Tres Tombs és una jornada d’exhibició etnogràfica dels traginers de Vilanova i els voltants on podrem gaudir de l’art d’engalanar carruatges i carros de pagès tirats per cavalls, ases i rucs.\nPer finalitzar apuntar que per mi la Cavalcada és la part que més m´agrada per qué em transporta directament a la meva infantesa i a la meva família que viu a 800 km a un poble de León, on jo vaig néixer i on vaig créixer envoltada de cavalls, de carros, de feines al camp i de moltes altres coses que´s representam en aquesta festa i que fa que recordi d’on venen els meus arrels familiars.\nEl 17 de gener és molt a prop i si us ve de gust podreu gaudir d’aquesta festa i de l’ambient de poble, de camp i de natura que l’envolta.\nGràcies, fins demà.\n10.14 h #\nAquesta festa és molt bonica perquè ens recorda els vincles antics amb la vida rural, amb els animals i amb una forma de vida sense pressa (a velocitat de carro!) que ara ja hem perdut de vista.\n19.20 h #\nJa la tenim a prop!!!!. Aquest any he de dir que per primera vegada la veuré com un vilanoví més, degut a que estic aturat i tinc tot el temps del món, aixó em permet poder anar pels carrers de Vilanova, altres anys com jo treballava fora de Vilanova no tenia el dia lliure i no podia gaudir d’aquesta festa tan propera al poble.\nI2 vng Silvia C\nFa ja algunes setmanes, millor dit, ja fa alguns mesos que a classe vaig parlar de les falles. La festa gran de València. És una festa on tota la ciutat es paralitza, i mai millor dit!\nDurant la setmana fallera tots els carrers estan plens de falles(monuments), de gent, de llums, masclets, de música, de colors…\nJo vaig explicar com es desenvolupa aquesta setmana concretament al meu poble.\nLes falles comencen el 15 per la nit amb la “nit de la plantà” del monument. És dir, el dia 16 de març les falles han de lluir als carrers, perquè els jurats passin a donar el seu veredicte.\nAquest mateix dia 16 a les 8:00 del matí es fa la primera despertà, això vol dir que els fallers donem una passejada pel barri amb la xaranga i mascletsper despertar a tot el barri. Una vegada hem despertat a tots els veïns, anem cap al casal a esmorzar i a ballar una mica al compàs de la nostra xaranga. Aquest acte es repetirà cada matí fins al dia de Sant Josep.\nAquest mateix dia per la tarda anem totes les comissions falleres a la ciutat de Sagunt, ens concentrem al front del ajuntament i allí ens donaran en directe i per uns altaveus els premis de tots els diferents concursos que s’han fet durant el any (llibret, carrossa, rua, disfressa,comparsa, ornamentació de carrers…) . I per suposat, es donen els premis al monuments, a les falles.\nDesprés totes les falles fem una recorregut visitant totes les falles de Sagunt i així tota la ciutat s’omple de música, colors i masclets. I quan acabem, ens lleven el vestit de fallera, ens posem el “blusó” i anem a sopar al “casal” i després de sopar… ball tota la nit fins les vuit de la matinada que farem la següent despertà.\nAl dia següents es fa un altre recorregut visitant totes les falles, però en el nucli del Port de Sagunt, tal i com es va fer el dia anterior a Sagunt. Per la nit, es mateix, blusó , sopar i ball.\nI així arribem al dia 18 de març, aquest dia és l’únic que no ens posem la roba de valenciana o fallera, aquest dia esta dedicat al concurs de paelles, i cucanyes per petits i grans. Per la nit es fa el sopar per als socis i al final de la nit una altra vegada a la orquestra a ballar.\nPerò aquesta nit és una mica especial,al dia següent la despertà començarà a les 8 i a les 10 del matí tindrem que estar preparats, vestís de fallers, les dones amb “mantilla” inclosa. Aixó vol dir, que moltes dones comencen a pentinar-se aquesta mateixa nit, llavors al casal, hi ha dones que es pentinen les unes a les altres, gent ballant, gent recollint, arriben les flors de l’ofrena del dia següent….\nI així, molts cansats però molt contents arribem al dia de Sant Josep, ja ho he comentat, pel matí fem l’ofrena a la mare dels Desamparats. Després anem al recinte de la falla on llançarem una mascletà i després dinarem tots junts.\nDurant la tarda comença a sortir tot el cansament i tota la tristor de que això s’acaba. I de seguida es fan les 10 de la nit, l’hora de cremar la falla infantil, la petita. Molts nens comencen a plorar, i una vegada la falla ja està en flama els nens fan una rodona al voltant i li donen voltes fins que tota la falla es tornat cendra.\nDesprés de cremar la falla petita, marxem a sopar tots junts per última vegada en aquestes falles. I després intentem treure la part divertida de la “cremà”, i es que comencem a pujar per la falla a fer-nos fotos amb tots els ninots o escenes que més ens agraden fins que arriben els bombers… aquí s’acaba tot.\nUna vegada arriben els bombers, la nostra fallera major, prendrà la traca que arribarà fins la falla. Poc a poc la falla es convertirà en cendra i just en aquest moment, començaran les falles del l’any següent.\n17.44 h #\nSilvia, molt interessant el teu comentari sobre Les Falles de València a la mateixa alçada que la exposició verbal. He de dir-te que aquesta festa és una assignatura pendent que en tinc degut a que mai he pogut anar-hi, unes vegades per una cosa i altres vegades per una altra.\nSempre m’ha fet por el foc, el trobo molt perillós però amics meus que si han anat m’han comentat que el cremat de tots els ninots esta molt controlat, però una cosa és la por i una altra ben diferent és la ¡¡¡ BELLESA!!!!!\nI2 VNG Juan Manuel\n15 gen. 13\nFESTA DEL BOLLO (1)\nIntentaré fer un resum de la meva presentació de la Festa de “El Bollo” que se celebra a la localitat asturiana d’Avilés. L’he de fer en un parell de comentaris perquè el blog no em permet fer-ho en un únic escrit.\nSi bé tot comença una setmana abans de la Setmana Santa, amb l’edició de la revista de “El Bollo” i la elecció de la “Xana” i “Xanina” de les festes (que es com s’anomena a Astúries a les reines de les festes) les activitats organitzades es concentren principalment durant el cap de setmana del Diumenge de Pasqua i el Dilluns de Pasqua.\nAquesta festa data de l’any de 1893 i és una manifestació de convivència i participació popular que celebra l’arribada de la primavera i la fi del dejuni pasqual.\nEl seu protagonista és el “Bollo”, que és un bescuit fet amb llard de vaca i sucre que té forma de fulla de trèvol de quatre puntes.\nAquest “Bollo” és regalat pels padrins o padrines als seus fillols i filloles el Diumenge de Pasqua, corresponent a la palma rebuda el Diumenge de Ramos.\nEl Dilluns de Pasqua es festa local a Avilés i s’anomena “Dia del Bollo”. En el següent enllaç podeu veure la noticia que va sortir, fa uns anys, a l’informatiu de Antena 3 TV.\n12.59 h #\nFESTA DEL BOLLO (2)\nContinuant amb la festa de “El Bollo”, dir-vos que les dues activitats més importants són la Desfilada de Carrosses, “Xarrés” i Carros Engalanats i “La Comida en la Calle” (El Menjar al Carrer).\nLa Desfilada es fa el Diumenge de Pasqua al migdia i es repeteix el Dilluns a la tarda, després del Menjar al Carrer. La gent de la vila desfila pels carrers amb carrosses que han dissenyat i construït les diferents associacions veïnals, juntament amb grups folklòrics, capgrossos i gegants. Nens i nenes duent els vestit típic asturià van en les carrosses.\nEl Dilluns de Pasqua els veïns surten a dinar als carrers i places de la vila, portant els seus menjars de casa. Així, comparteixin menjar i tertúlia en una manifestació de convivència veïnal.\nCom es diu que “una imatge és millor que mil paraules”, us deixo aquest enllaç a un vídeo de Youtube:\nSi algú s’anima a cuinar un bollo a casa seva, podeu trobar la recepta a la web:\nCal fer una cerca per “bollo mantecado de Avilés”.\n17.59 h #\nJuanma, es veu que aquesta festa és important només pel fet de que ha sortit un reportatge a Antena3, per cert un reportatge molt maco i molt explicatiu de les realitats de la festa.\nA mi particularment dels dos esdeveniments principals, la Desfilada de Carrosses, “Xarrés” i Carros Engalanats i “La Comida en la Calle” (El Menjar al Carrer), el que més m’agrada és “El Menjar al Carrer”, sobretot pèrque és quan la gent conversa entre si de una forma tranquil.la i assossegada.\nTambé s’anomena la Nit del foc o la nit de les Bruixes i es celebra la nit del 23 al 24 de juny, coincidint amb el solstici d’estiu. En un principi va ser una festa pagana en honor al Sol, però l’església cristiana la va fer coincidir amb el naixement de Sant Joan Baptista.\nTotes les creences i els rituals es basen en el foc, l’aigua i les herbes però el foc és l’element principal de les cerimònies . Alguns afirmen que ja feien rituals amb foc al neolític i altres diuen que té origen Cèltic. Es fan fogueres amb tot tipus de materials i moltes estan coronades per un ninot ple de palla que serveix per a fer crítica social i política, com a Alacant . Hi ha una antiga creença que diu que saltar per sobre d’una foguera aporta protecció contra malalties, bona sort i amor. La fum purifica l’aire. Les cendres ajuden a fer més fèrtil els camps. El foc també manté les criatures fantàstiques allunyades: es creu que aquesta nit es poden veure amb més facilitat i la majoria són malèfics. Al voltant de les fogueres es fan balls rodons.\nDes de 1955, cada any es fa una foguera al cim de la muntanya del Canigó i des d’allá es reparteix pels pobles de Catalunya mitjançant una cadena de relleus.\nEra costum anar al bosc a collir tota mena de plantes perquè deien que tenien més propietat guaridores aquesta nit. Diuen que fregar-se les berrugues, els grans o les cremades amb herba que tingui rosada de la nit de Sant Joan, ajuda a curar-los. – Rentar-se els ulls amb aigua conserva la vista. Pren un bany a la platja conserva la salut, especialment la de la pell.\nPodem trobar festes al voltant del solstici d’estiu al nord d’Europa però també al Marroc i fins i tot a Brasil. Aquesta festivitat té molta importància a la costa del mediterrani i moltes vegades coincideix amb les festes majors. Algunes festes famoses son:\nIsil (Pirineu) en què els joves baixen de les muntanyes amb troncs encesos de foc (falles) fins a la plaça major.\nMenorca: a Festa grossa de Ciutadella, amb desfilades de cavalls espectaculars.\nLes Fogueres d’Alacant: s’assemblen a les falles de València\nLa crema deth Aro, en la Vall d’Aran,\nSalt de fogueres a Alguer: saltar la foguera per parelles jurant-se respecte i amistat per sempre.\n10.21 h #\nQuin resum més complet, Carmen. Aquesta festa té uns orígens atàvics i als pobles petits s’ha viscut amb molta intensitat fins no fa gaire temps. De tota manera, ara mateix moltes supersticions estan en hores baixes. I si no fan mal a ningú, les supersticions són com la sal i el pebre dels aliments.\n19.21 h #\nHola Carmen, felicitats per la teva presentació de la nit de Sant Joan. Em va fer recordar la tradició de la meva terra.\nA Astúries es balla la “Danza Prima” fent rotlles al voltant de la foguera. La gent s’agafa pels dits menovells i es movent un parell de passos davant i enrere alhora que van donant voltes i canten la cançó d’aquest ball.\nTambé, com vas dir, és surt a buscar plantes medicinals i que protegeixin a les persones, les collites i els animals… I es surt al bosc a buscar el trèvol de quatre puntes: qui ho trobi tindrà molta sort tot l’any.\nCom terra celta, hi ha moltes tradicions i llegendes relacionades amb el foc i l’aigua: es una nit màgica on els esperits son més febles.\nPerò, em vas fer recordar un any –quan ja vivia a Vilanova- que la meva dona i jo vam cuidar la gosseta d’una amiga i la vam portar al passeig de la platja per a gaudir dels focs d’artifici.\nAquesta gosseta era sorda, doncs, no li feia res de por els petards que llançava la canalla pels carrers. Però, quan van començar els focs artificials li va cridar molt l’atenció els colors i les formes que feien, així que es va asseure i es va quedar mirant tranquil•lament al cel, gaudint dels focs com una persona més.\nTota la gent que estava al costat nostre és va quedar “al•lucinant” amb aquest “estrany” comportament. Normalment , als gossos, els sorolls forts dels petards i focs d’artifici els espanta i borden o s’amaguen a sota d’algun lloc.\nVa ser molt divertit veure les cares de sorpresa de la gent.\n19.07 h #\nHola Carme, torno a dir el mateix que he comentat sobre la festa de Les Falles, a mi el foc i els petards em fan por, però això no vol dir que no m’agradin les festes en les que el foc és el principal atractíu,si que m’agradan i molt, però prefereixo mirar-les de lluny, sobretot allò relacionat amb el foc. Ara el que si m’agrada i moltíssim és posar-me davant d’una barbacoa i fer costilletes a la brasa, això és lo més a prop que em poso del foc.\nApart d’això he de dir-te que el teu comentari és molt complert i explicat amb molt detall per lo que he de ¡¡¡¡FELICITAR-TE!!!!\n22.02 h #\nResumen de les festes patries del Perú\nAquestes festes són les celebracions anuals que és van celebrar al Perú després del domini Espanyol.\nConstan oficialment de dos dies:\nEl 28 de Juliol , en commemoració a la declaratoria oficial de l´independencia.\nEl 29 de Juliol en honor a les forçes armades i a la policia nacional del Perú.\nLa festa de l´ independència comença amb el só de veinti-un canonades com preámbul del hissament de la bandera peruana.\nús de la bandera\nEncara que no sigui obligatori durant tot el mes de Juliol els carrers es vesteixen amb les banderes del país.\nInstitucions públiques i privadas , escolas, llocs de oci i altres hissan la bandera.\nEl ús de la bandera nacional només és obligatori desde el 27 al 30 de juliol en tots els edificis particulars (entre les 8 del matí y les 6 de la tarda), segon la Ley .\nEl president el dia 28 de Juliol ha de fer un missatge a la nació per dir-li al poble peruá , tots els fets bons i dolents que va aconseguir el seu govern fins a aquest dia.\nEl 29 de Juliol\nEn la ceremonia participen les Forçes Armades de la República del Perú i la Policía Nacional del Perú. Al llarg dels avenides, es van instalar llotges amb tendals de color vermell y blanc , en homenatge als colors patrios. Durant la cerimònia desfilen representants de les tres armades i la Policía Nacional, junt amb els invitats.\nCadascuna de les institucións té el seu respectiu símbol. En aquesta cerimònia es veu part del material bélic del Perú. El personal desplegat és mínim i la seguritat extrema.\nPer altre bande,al llarg de tot el pais , es fan diverses activitats .La població aprofita els dies de vacances per fer turisme intern i uns altres aprofiten per gaudir de les activitats que s´organitzen a tot arreu de la capital.\nLima s`omple de espectacles com obres de teatre i concerts de música popular e internacional, fires gastronòmiques i fires artesanals etc.\nEn aquesta època del any arriban una gran quantitat de turisme extern.La gent de fora aprofita per conéixer la capital com altres llocs del país .La ciutat del Cuzco és la preferida per ser un lloc ple de encant i per tota la historia que la envolta com la famosa ciudatella del MACCHUPICCHU.\naquest anunci es una campanya a nivell internacional que es va fer possible durant totes aquestes festes i encara continua vigent.\n10.15 h #\nRealment fa venir ganes de conèixer el país, aquest vídeo que ens has recomanat! És realment tan bonic el paisatge?\nPer al meu gust, però, seria més interessant que els mateixos habitants mostressin el valor de la seva cultura i del seu territori sense intermediaris. 🙂\nSílvia P I2 VNG\n14.52 h #\nSí que hi ha novetats!!\nM’han agradat molt tots els enllaços.\nEl docu sobre Detroit no he acabat de veure’l perque ja coneixia la situació de la ciutat. Si us agrada el cinema i la música (Hip Hop), la pel·lícula 8 milles, retrata força bé la situació social dels joves de la ciutat que no tenen oportunitats laborals.\nQuines ganes d’anar al Perú a coneixer aquestes muntanyes, la selva de Iquitos, i aquesta maravella d’oceà Pacífic; i de tornar a Asturies i a LLeó i a València…\nEn fi, per ara em contentaré per veure-lo tot per l’ordinador ;p\nPilica E2 VNG\n20.21 h #\nResumen de les festes del Pilar\nLes festes del Pilar són les festas patronals de Saragossa i es celebran en honor a la Verge del Pilar. En aquestes festes tenen lloc un bon numero d’esdeveniments festius organitzats per l’Ajuntament al que s’uneixen colectius privats que aprofiten la setmana per organitzar mostres, concursos i altres activitats d’interes popular.\nEntre les celebracions més destacades figuren:\n1-Les celebracions religioses:\n– Solemne missa d’infants\n– Ofrena de Flors (acte principal de les festes)\n– Ofrena de Fruits (aquesta gran desconeguda)\n– Missa pontifical\n– Rosari de Cristall (Impresionat)\n2- Altres celebracions:\n– Pregó de festes (inici de la festa)\n– Comparsa de gegants i cap grossos\n– Concerts per tota la ciutat\n– Teatre (les principals obres del moment )\n– Tot tipus de fires ( de la cer vesa, taurina,de mostres,etc…)\n– Vaquilles ( aquí ja esten tots una mica contents…)\n– Activitats infantils (amb el Gran Circ Mundial)\n– Espectacles pirotècnics\nI Ia gran fi de festa amb un concert a l’aire lliure i el millor espectacle de focs artificials al costat del riu Ebre.\n9.33 h #\nA les festes populars hi ha una autèntica barreja de les expressions més diverses de la vida de les comunitats: les manifestacions religioses, les ganes de beure i menjar sense gaire control, el gust per escoltar música i ballar… Visca la xerinola!\n15.22 h #\nSi Teresa el Perú es així de bonic , pero és cert que també es un país de constrastos en molts sentits,és multicultural y multiracial hi ha de tot una mica!\nDe totes maneres és un lloc bastant recomenable per conéixer , la gent, la gastronomia i els paisatges estan força bé.\nAfegeix un nou enllanç de cultura musical , aquest ball és la marinera i es originalment del nord del pais encara que es balla a tot a reu!, és un ball tipic “la marinera”.\n18.28 h #\nAixò comença a animar-se! Aquest CATàleg ens ofereix breus visites virtuals a llocs i celebracions allunyadíssimes o bastant properes de la nostra aula. Finalment, a part d’aprendre a accentuar, també hem tingut un escenari per mostrar-nos les cultures que estimem. 🙂


by Tere 667 views\nELS MÈTODES CONTRACEPTIUS Sara Baldó Suárez. 2.\nEL PRESERVATIU

· És el mètode contraceptiu més recomanat per als joves és el preservatiu. És molt eficaç per prevenir el risc d'embaràs i les infeccions de transmissió sexual. És l'únic mètode que té aquesta doble funció.

Existeixen dos tipus de preservatiu, el femení i el masculí. Encara que el preservatiu masculí es el més comú.

\nLES PÍNDOLES

La píndola és un mètode contraceptiu farmacològic, un preparat hormonal que inhibeix l'ovulació. És un bon mètode per evitar un embaràs no desitjat, però no protegeix de les infeccions de transmissió sexual.

\nL’ANELL VAGINAL.

Consisteix en una anella flexible que la mateixa dona es pot col·locar dins de la vagina i que allibera de forma continuada hormones femenines. El tractament dura 4 setmanes: durant les tres primeres es porta col·locada l'anella i al final de la tercera setmana es treu, de forma que es descansa durant la quarta setmana.

En tot cas, el metge

t'aconsellarà

sobre la seva indicació

i utilització .

\nEL DIAFRAGMA

És una circumferència de goma prima que disposa d'una anella de metall flexible que s'adapta al coll de l'úter. La mida adequada estarà determinada pel ginecòleg, la llevadora o el personal sanitari expert. Es posa abans de cada relació sexual juntament amb una crema espermicida per augmentar la seva eficàcia.

Es deixa a la vagina de

7 a 8 hores després de

la relació sexual .

\nEL DISPOSITU INTRAUTERÍ (DIU )

Es diu així, perquè es col·loca dins de l'úter. Es tracta d'un petit objecte de plàstic i metall (coure i argent) amb un fil a l'extrem per al seu control. N'hi ha de diferents tipus. El ginecòleg és qui t'indicarà el més adequat. Actua impedint l'anidació de l'òvul a l'úter. A més, l'acció del coure dificulta la capacitat de fecundació dels espermatozoides i modifica la mucosa cervical fent-la impermeable al seu pas. La seva durada, en general, és de cinc anys, segons el model de DIU que es porti.

\nEL DISPOSITU INTRAUTERÍ (DIU)

És un mètode molt eficaç però poc recomanable

per a noies joves, ja que requereix més controls

ginecològics, especialment del fluix vaginal.

En cas de produir-se una infecció

vaginal i no tractar-se pot causar

una esterilitat en la noia.

\nELS IMPLANTS SUBCUTANS.

Es tracta d'un mètode relativament nou. És un dispositiu de plàstic amb una càrrega hormonal que va alliberant-se per via subcutània. La seva col·locació ha de realitzar-la un ginecòleg amb anestèsia local. Es considera un mètode alternatiu per als joves,

en casos concrets.

\nMÈTODES IRREVERSIBLES O ESTERILITCACIÓ VOLUNTÀRIA.

Lligadura de trompes.

És una intervenció quirúrgica que consisteix a lligar les trompes de Fal·lopi de la dona, de manera que no poden passar-hi ni els espermatozoides ni l'òvul. Es pot practicar mitjançant cirurgia tradicional o per laparoscòpia. Aquesta és una intervenció més complicada que en el cas dels homes i es pot realitzar amb anestèsia general o epidural.

\nLA VASECTOMIA .

És una tècnica senzilla que es practica en els homes i que no comporta grans riscos. Consisteix en la lligadura dels conductes eferents, per impedir que els e espermatozoides surtin a l'exterior juntament amb el líquid seminal. La vasectomia es realitza amb anestèsia local, de forma ambulatòria i no afecta la resposta sexual.

\nLA CONTRACEPCIÓ D’EMÈRGENCIA

Es denomina contracepció d'emergència (CE), l'ús de diferents mètodes que, utilitzats per la dona després d'una relació coital amb risc d'embaràs no desitjat, són capaços de prevenir aquest embaràs.

Uns de aquets metòdes es ‘’la píndola de l’endemà’’.

Està indicat utilitzar-la en els casos següents:

● Relacions sexuals sense metòde contraceptiu.

● Ús incorrecte del preservatiu, ruptura, caducitat, retencio del preservatiu a la vagina.

\nLA CONTRACEPCIÓ D’EMERGÈNCIA.

● Oblits de contraceptius hormonals orals.

● Relacions sexuals amb penetració si estàs prenent contraceptius hormonals orals .

● Expulsiósegüents del dispositiu intrauterí en les 72 hores.

● Expulsió o ús incorrecte de l'anella vaginal.

\nLEY SOBRE LA DEPENDENCIA


Resultat de la col·laboració entre la Cooperativa Falset-Marçà i el tastador Eric Lahon. S’elabora a partir de les vinyes que Lahon va adquirir a la DO Montsant. Es busca la màxima expressivitat de les diferents varietats. La delicada fermentació i la criança en botes de roure francès atorguen al vi una remarcable personalitat.\nVi negre d’intens color cirera fosc, ben cobert amb rivets violacis.\nPruna, fruits del bosc. Lleugers torrefactes, cacau i xocolata amarga. Fumats i torrats elegants, fruita madura.\nTanins ben fosos i molt afruitats. Estructurat, sec en boca i rotund, regalèssia i fruites negres en licor.\nUn dels vins més peculiars de la gamma elaborada pel projecte de la família Lahon, originària de Brussel·les (Bèlgica), i instal·lada a Catalunya l'any 1994. El raïm d'unes vinyes de més de 90 anys (el Mas Lahon) li donen un caràcter sensacional.\n18 graus. Decanteu-lo una hora abans\nSempre és interessant conèixer l'opinió que tastadors foranis experimentats poden tenir sobre uns vins, un territori o un projecte vitivinícola. En aquest cas, no només es tracta d'opinió sinó que Eric Lahon va quedar tan prendat de les vinyes del Montsant i dels seus vins que fins i tot va decidir comprar les seves pròpies vinyes (Mas Lahon). Teniu a les mans un vi singular, per compartir amb amics i trobades singulars. Segur que la recordaran pel vi que heu obert. Per cert, en aquest cas -com mai- cal respectar la temperatura recomanada i obrir-lo una bona estoneta abans de beure. Tasteu-lo i ja ho entendreu.\nPlats de carn, rostits així com plats de caça. Per formatges de vaca és un vi magnífic. Atreviu-vos amb una torrada de bon oli d'empeltre de la Terra Alta i una xocolata negra, negra.\nRaïm seleccionat de les vinyes més velles de cada varietat. Sòls de pissarra, guixos, calcaris i sorrencs a altituds d’entre 350 i 600 m.\nCada varietat es vinifica per separat: fermentació en inox, llarga maceració a 14°C i 24 mesos en bota de roure francès. El cupatge es fa just abans d’embotellar. No filtrat.


Hosting a Montornès del Vallès per pàgines web i botigues | ServeisTIC.cat\nHosting a Montornès del Vallès per pàgines web i botigues\nYou are here: ServeisTIC.cat > Hosting a Montornès del Vallès per pàgines web i botigues\nHosting de projectes on-line SEO personalitzat, segons les característiques del projecte, amb assessorament per millorar el posicionament i la seguretat a Montornès del Vallès\nQuan ens referim a hosting de pàgines web, l’habitual és escollir entre dos tipus de servei;\n1. És un servei 100% gestionat, el client hi port fer algunes actualitzacions, tot i que el més normal és que no se’n faci càrrec, i quan necessita qualsevol cosa, el més normal és que la transmeti a l’administrador del servei per tal que la faci.\n2. En el relatiu a servei (i preu) en aspectes de hosting de pàgines es va força d’un extrem a l’altre, i si a la primera opció ho donaven tot mastegat, en aquesta pràcticament tot s’ha de fer. Tot i això, els servidors poden funcionar… més o menys amb una mínima preparació, però cal tenir en compte que per defecte no hi ha els backups configurats (i són indispensables), ni la instal·lació i configuració d’elements de seguretat (Antispam, antivirus, configuració del Firewall…), perquè s’han de configurar tenint en compte els paràmetres del servidor. En resum, cal saber què s’està fent per no tenir problemes quan el servidor estigui funcionant.\nQuin servei de hosting de pàgines web i botigues virtuals que proposa ServeisTic per la vostra empresa?\nA ServeisTic ens basem en un enfocament diferent dels serveis de hosting de pàgines i botigues virtuals, i per aquest motiu, per nosaltres és prioritari oferir la màxima llibertat possible als nostres usuaris, però alhora també vetllem per la seguretat, i l’èxit del seu projecte. El que ens diferencia dels serveis de hosting que es poden contractar habitualment, és que personalitzem els espais d’allotjament, a les necessitats dela iniciativa, per tal que tingui més garanties d’èxit, com a mínim pel que fa al servidor. I acompanyar aquest interès, assessorant el millor possible a cada consulta:\n1. Tots els serveis de hosting de pàgines, botigues online i registre de dominis que es poden contractar a ServeisTic es poden actualitzar des de l’àrea privada. Tot i això, el plantejament del servei que oferim des de ServeisTic als nostres usuaris vol donar la millor resposta possible a totes les tipologies de clients, i per aquest motiu, en cas que el client ho prefereixi, només ha d’explicar-nos què li fa falta, i farem per ell les tasques que sol·liciti.\n2. D’altra banda, si l’usuari es vol fer càrrec d’algun aspecte d’administració tècnica del seu allotjament, però no té prou seguretat per fer-ho. En cas que el client disposi de preparació, com per assimilar amb facilitat la formació per efectuar aquestes tasques amb garanties, i la vol fer. Des del departament de suport de ServeisTic li donarem les explicacions necessàries. Tant si es tracta d’administrar serveis del seu hosting, com si necessita configurar adreces de correu electrònic al seu ordinador. Amb aquesta finalitat, podem ajudar-lo utilitzant programes d’escriptori remot, de manera que permeten mostrar com es fa cada modificació del hosting a la pantalla de l’usuari que ho ha d’aprendre.\n3. Però, el que fa que el servei de hosting de pàgines web, i botigues online de ServeisTic, sigui realment poc habitual, és l’adaptació de les característiques del servei d’allotjament web, a les necessitats de posicionament i seguretat de les pàgines, o botigues on-line dels clients. Les personalitzacions que s’apliquen permeten que la pàgina web o botiga millori el posicionament als resultats dels cercadors. I, si el client ho sol·licita (i ens facilita l’accés a l’administració de la seva pàgina web o botiga virtual, podrem revisar els plugins que utilitza, i proposar-li millores que no es poden realitzar des del servidor, sinó que s’han d’incorporar a la programació de la pàgina o botiga.\nEls paquets de hosting tenen unes configuracions predeterminades, sobre les que es fan les modificacions en funció de les necessitats del client. Aquestes característiques són les indicades a continuació:\n1. Disc dur SSD M.2 NVMe, el sistema d’emmagatzematge més ràpid que es pot tenir en l’actualitat en serveis de hosting per serveis estàndard.\n2. Antispam, antivirus, antirootkit, anàlisi en temps real, i utilitats d’anàlisi del sistema que, s’executen periòdicament per detectar la presència de software maliciós.\n3. Filtres SPF, DKIM i DMARC configurats per cada domini, per garantir que el remitent de cada correu és el que s’indica, i així evitar una part important del spam.. Utilització de sistemes de filtrat de correus per certificar l‘autenticitat dels remitents dels missatges (tant enviats o rebuts), amb elsprotocols SPF, DKIM, DMARC per evitar rebre correus de suplantació d’identitat.\n4. Certificació periòdica de redireccions fraudulentes, per evitar que correus amb informació sensible (generalment factures, pressupostos…) puguin arribar a persones diferents dels seus destinataris, per utilitzar-los de manera fraudulenta.\n6. Activació de SSL, si l’usuari ho vol, li podem instal·lar. Per fer-ho necessitarem accedir a l’administració de la pàgina web o botiga virtual . S’hi inclou l’activació del servei SSL, i del filtre HSTS.\n7. A ServeisTic confiem en el panell de control CWP Control Web Panel. Tot i això, si l’usuari vol utilitzar un altre panell d’administració, caldrà que ho indiqui, i es valorarà la possibilitat.\n8. Revisió diària de correus que no s’han pogut entregar, i han quedat retinguts al servidor per diversos motius; (destinataris erronis, o bé errors de comunicació). Si es detecta alguna incidència, es verifiquen les dades i es notifica al client, incloent el motiu per tal que pugui reenviar els missatges, o contactar amb el destinatari per tal que li faciliti una adreça de correu activa, o bé demanant un contacte per amb el destinatari i així esbrinar els motius i solucionar la incidència.\n9. Mitigació d’ atacs DDOS per evitar errors de servidor a usuaris humans durant un atac DDOS.\n10. CDN (Xarxes d’entrega de continguts) inclòs als serveis de hosting, per facilitar que la pàgina o botiga on-line del projecte es pugui consultar més ràpidament des de tot el món.\nComplements al hosting de pàgines web a Montornès del Vallès:\nAdministració de servidors dedicats i VPS a Montornès del Vallès:\nEn alguns casos el client pot necessitar allotjar molts dominis, sovint es tracta de dominis d’una mateixa entitat o propietari, i altres vegades són de clients del nostre client per aquells als que administra el servei de hosting. A aquests clients revenedors, els podem oferir l’administració de servidors dedicats i de VPS Virtual Private Servers, un servei complet, que inclou des de la configuració fins al manteniment dei dia a dia, així com la monitorització de l’estat dels servidors, que seguint les premisses establertes per ServeisTic, les modificacions del servei poden ser gestionades pel client (sota la seva responsabilitat), o pel nostre servei tècnic si així ho prefereix el client, ja sigui per incorporar dominis, crear bústies de correu, o resoldre les incidències quotidianes.\nManteniment de pàgines web WordPress a Montornès del Vallès:\nUna altra de les tasques que podem oferir als nostres clients del manteniment de la programació actualitzada de pàgines web WordPress, així s’evita que la pàgina esdevingui vulnerable, i s’utilitzi la pàgina per activitats il·lícites, aquest tipus de pràctiques poden consistir en l’enviament de spam utilitzant la pàgina afectada, però poden ser molt pitjors.\nPosicionament de pàgines web i botigues online a Montornès del Vallès:\nDes de l’any 2005 estem treballant amb SEO i el posicionament orgànic pàgines web i botigues virtuals. En cas que el client ho vulgui, podem preparar una anàlisi de la seva pàgina. Un cop feta l’ànàlisi, li podrem proposar les opcions que considerem més oportunes per millorar el posicionament de. Un cop proposades les millores, el client decideix si vol que ens en fem càrrec, o en cas que tingui algú de confiança, i prefereixi que se’n faci càrrec. Si el client decideix que li faci les adaptacions el seu proveïdor de confiança, quedarem a la seva disposició per respondre qualsevol pregunta.\nRegistrar dominis a Montornès del Vallès:\nServei de registre de dominis amb àrea privada per registrar i administrar els dominis contractats amb total llibertat. En cas de trobar-se qualsevol inconvenient pot contactar amb nosaltres, i l’ajudarem a solucionar la incidència el més aviat possible. Però si es vol oblidar del procés, i que ens en fem càrrec, només cal que ens truqui, ens indiqui en quins registres té interès, qui n’ha de ser el titular, i els hi registrem.\nAllotjament de pàgines web a Montornès del Vallès:


Rutes d'escalada al Penyal d'Ifac\nRuta roja: recorrent el Penyal\nDistància: 2 km, aproximadament (anada i tornada pel mateix camí).\nDificultat: baixa fins a creuar el túnel, i elevada una vegada que s'ha creuat.\nDuració estimada: 1 h 30 min. De pujada fins a la cima.\nEstà prohibit fer l'itinerari amb bicicleta.\nAccés al punt d'inici de la ruta:\nUna vegada dins del parc natural, arribem per un xicotet camí de pujada al Centre d'Informació i de Visitants, la senda comença just ací; s'ha de passar per un torn que compta el nombre de persones que hi accedeixen.\nRecorregut virtual amb Google Maps: Camí d'accés a les instal.lacions\nTot l'any, a excepció de la temporada de pluges dels mesos d'octubre i novembre.\nLa visita durant l'estació primaveral es veu recompensada per la floració de les més de 400 plantes diferents existents al Penyal.\nDurant l'estiu és recomanable evitar les hores centrals del dia a causa de l'intensa calor que es produeix en aquesta zona.\nD'altra banda, és convenient tenir en compte que a Setmana Santa i des del 15 de juliol al 31 d'agost s'hi regula l'accés per l'elevada afluència de visitants que rep el parc, per la qual cosa és possible que calga esperar per a realitzar l'itinerari.\nDesprés de creuar el torn, ens endinsem en una senda vallada que puja zigzaguejant per la cara nord fins a arribar al túnel que dóna pas a la cara est. El camí transcorre a través de màquia litoral mediterrània, una formació arbustiva d'alt port, adaptada a viure en sòls poc profunds i amb escassetat d'aigua.\nAbans de començar l'itinerari es recomana arreplegar en qualsevol dels centres existents un fullet informatiu de la senda que es va a realitzar.\nRecorregut virtual amb Google Maps: Instal.lacions i inici ruta\nPrimera parada: Mirador de Ponent\nEn aquesta primera parada podem observar una primera panoràmica de la costa, començant per l'oest, veiem des del veí Parc Natural de la Serra Gelada fins a la calpina serra d'Oltà, amb les salines i Calp als peus. A l'est podem veure la platja de la Fossa, el Parc Natural del Montgó i, al final de la línia de costa, la punta de Moraira.\nEn aquest mirador podem apreciar les restes d'una antiga muralla medieval, construïda per a defensar la vila d'Ifac al segle XIII, les restes arriben fins al peu de la roca calcària.\nDes d'ací ja és possible observar els dos tipus de vegetació que predominen en el parc, la màquia litoral per la qual puja la senda i la vegetació rupícola en el penya segat rocós.\nSegona parada: Restes del poblat ibèric\nAquesta parada deu el seu nom a les restes existents d'un poblat ibèric (s. IV-III a.D.C.), actualment es troben ocultes per la vegetació, fet pel qual resulta molt difícil observar-les.\nEn aquest punt ens envolten les espècies vegetals característiques de la màquia litoral, el llentiscle (Pistacia lentiscus), l'arraià (Osyris lanceolata), l'aladern (Rhamnus alaternus), el espígol dentat (Lavandula dentata), acompanyats per alguns exemplars de pi blanc (Pinus halepensis).\nTercera parada: Pins tombats\nDes d'ací podem apreciar l'efecte bandera que produïx el vent de llevant sobre els pins existents, provocant que es done un creixement en una mateixa direcció, generant-se així figures espectaculars i capritxoses sorgides de l'adaptació a l'embat dels forts vents marins. Al nostre voltant seguim embolicats per les espècies més característiques de la vegetació arbustiva litoral.\nQuarta parada: Àrea de descans\nUna xicoteta àrea aclarida ens permet descansar i concentrar-nos a escoltar els sons de les diferents espècies d'aus que habiten en el Penyal segons l'època de l'any en què ho estiguem visitant, com la busquereta capnegra (Sylvia melanocephala) durant tot l'any, el cuaroja fumat (Phoenicurus ochruros) a l'hivern, el gafarró (Serinus serinus) a la primavera i estiu, o l'omnipresent gavina patiamarilla (Larus michaellis) també durant tot l'any.\nQuinta Parada : Mirador del Botànic Cavanilles\nLa pujada a esta parada ens va oferint algunes espècies vegetals diferents, com el margalló (Chamaerops humilis) i les efedras (Ephedra fragilis) que preferixen llocs més elevats per a viure.\nEste mirador està dedicat al botànic del s. XVIII Cavanilles, interessat entre altres molts temes, per l'agricultura i els costums del seu natal València, de la qual cosa dóna testimoni en les seues Observacions sobre la història natural, geografia, agricultura, població i fruits del regne de València (1795-1797). Des d'ací podem apreciar de nou l'increïble panoràmica tant cap a ponent com cap a llevant.\nEsta parada ens mostra el primer panell señalizador d'una de les dos Microreserves de Flora existents en el Parc Natural. Es tracta de zones de dimensió reduïda que presenten un elevat valor botànic, i el fi del qual és l'estudi i exercici d'activitats de conservació de la seua flora, principalment espècies endèmiques (de distribució geogràfica reduïda a escala mundial), rares, o amenaçades.\nUna vegada aconseguit este punt en la ruta, és més fàcil començar l'observació de les espècies rupícoles, aquelles que viuen en les roques, com la savina negral (Juniperus phoenicea) o algunes endèmiques, més difícils de localitzar com la esclafidora major (Silene hifacensis), la ferradura de cingle (Hippocrepis valentina) o el trencapedres (Teucrium hifacense),\nSi continuem avançant, nos en adonem que la senda transcorre per la zona de major ombria, on falagueres i líquens troben el seu millor hàbitat dins del Penyal. En esta zona es troba l'inici de les vies d'escalada de la cara Nord.\nEste túnel, manat construir l'any 1918 per un dels diferents amos que va tindre el Penyal en l'antiguitat, ens permet accedir a l'altre costat de la muntanya. La seua superfície és summament esvarosa, a causa de la quantitat de gent que ho ha travessat des de la seua creació, però unes cordes situades en els laterals ens permeten creuar els seus 50 m. De llarg amb més seguretat. A l'eixida ens trobem amb una xicoteta plataforma que ens oferix una àmplia panoràmica cap a llevant, des d'on es pot veure fins a l'illa d'Eivissa en els dies més clars.\nRecorregut virtual amb Google Maps: Entrada túnel\nA partir d'aquest punt la senda es fa especialment perillosa, a causa de la seua estretor en alguns trams, a la perillositat del recorregut, i al sòl tan esvarós que presenta, per la qual cosa no és recomanable continuar sense un calçat de muntanya adequat i amb xiquets menors d'edat, aquells menors d'entre 16 i 18 anys sempre han d'anar acompanyats d'un adult.\nRecorregut virtual amb Google Maps: Eixida túnel\nA pocs metres, després de travessar un xicotet tram complicat amb ajuda d'unes cordes existents, ens trobem amb el senyal que marca la situació de la segona Microreserva de Flora.\nSetena parada: Bifurcació\nTravessant diversos runals arribem al senyal de bifurcació, on existeixen dues opcions de recorregut:\nContinuar el camí cap al sud que ens condueix fins al Mirador de Carabiners.\nContinuar pel camí ascendent fins al cim, amb les dificultats afegides de la irregularitat del terreny, el pendent, i l'existència de diferents sengles obertes pel pas de la gent.\nHuitena parada: Mirador de Carabiners\nAquesta antiga plataforma de vigilància de carabiners ens permet actualment descansar i gaudir d'unes vistes espectaculars cap a la mar.\nRecorregut virtual amb Google Maps: Mirador de Carabiners\nNovena parada: Cim\nUna vegada superat el tram de major dificultat arribarem fins al cim amb els seus imponents 332 m. d'altura. El cim constitueix un vèrtex geodèsic de tercer ordre, i ens ofereix la possibilitat d'admirar les vistes més impressionants de tot el recorregut.\nRecorregut virtual amb Google Maps: Cim\nEnregistraments de Google realitzades per la Universitat d'Alacant: Descobreix a 360º


Confesso que un dels països que més m’han captivat en la meva vida viatgera pel món és Seychelles. En tan sols una visita realitzada, fa d’això una dècada, tinc perenne el record que em van impregnar 3 de les 115 illes que componen l’arxipèlag seychellense, Mahé, Praslin i Le Digue, considerat per molts visitants, una mena de paradís a la terra. Preciós destí, on viuen més tortugues gegants que persones. Seychelles, que deuen el seu nom a Jean Moreau de Séchelles, ministre de Finances de França, és un lloc on gairebé la meitat de la massa de la terra està protegida com a reserva natural, comptant amb dos llocs que són Patrimoni de la Humanitat de la Unesco.\nD’una banda, Aldabra, l’atol coral·lí més gran del món, també anomenat el Jardí de l’Edèn, vist per primera vegada a principis del segle XIX per marins àrabs; i de l’altra banda, la Vall de Mai, situat a l’illa de Preslin, lloc on conviuen meravelloses colònies d’aus marines, entre elles 13 espècies i 17 subespècies que no es poden trobar en cap altre lloc del món, i el famós coco de mer (coco de la mar), únic per la seva forma i mida que produeix la palmera endèmica de Seychelles Lodoicea maldivica.\nPel paradís de Seychelles, al llarg de la història, han passat francesos, anglesos, àrabs, portuguesos i pirates, fins a 1976 que es va convertir en un país independent. Al llarg de molts anys, va arribar a ser un refugi de pirates on amagaven el seu botí. Mahé és una illa capritxosa, molt bella, sent la seva platja la més fotografiada del món. Per a molts dels que la visiten, és com una espècie de plató de televisió. Victòria, la seva capital, la més petita del món, brinda un variat univers racial on hi ha un lloc per a tots. Al Jardí Botànic de Victòria es poden observar tortugues gegants que són endèmiques de les seves illes, com la Geochelone gigantea, que és molt semblant a les que habiten a les Galápagos. La riquesa en fauna i flora de l’arxipèlag és tan gran que es calcula que hi ha unes 2.000 espècies endèmiques d’invertebrades, i més de 1.000 espècies de diferents peixos que habiten en els 1,2 milions de quilòmetres quadrats de les seves aigües territorials, entre elles el peix pallasso Amphiprion fuscocaudatus.\nA Seychelles, l’ètnia majoritària és la seychellois, d’arrels franceses i africanes, encara que també hi ha altres com les xineses i índies, que són minoritàries. Compta amb platges de sorra finíssima, d’una bellesa espectacular, on s’han gravat espots de televisió per importants empreses multinacionals, que troben en elles una singular plàstica, una llum única i unes aigües marines cristal·lines i transparents, difícilment comparables a altres.\nTokaj és el vi preferit del Vaticà


La crisi, més que el canvi d'ubicació, ha fet baixar les vendes al mercat ambulant l Associació de Marxants de la Província de Tarragona\nEl mes d'abril de l'any passat, els marxants del mercat ambulant de Tarragona van abandonar el tradicional emplaçament de la Plaça Corsini per a reubicar-se a la Rambla Nova de la ciutat. Un punt neuràlgic que, tot i les primeres reticències de ciutadans i venedors, ha esdevingut un emplaçament acceptat i assimilat pels hàbits d'uns i d'altres. Amb tot, les vendes no han acompanyat durant tot aquest temps. Alguns venedors ho atribueixen a aquest canvi d'emplaçament, d'altres, entre ells el president de l'associació de marxants, consideren que la davallada del consum i de la despesa dels clients s'ha notat a tot el comerç i que ells no han estat una excepció. "Si hagués estat un any normal, podríem haver valorat si el lloc ens ha afectat especialment, però ha estat un any atípic, per la crisi i també per les condicions meteorològiques que molts dies també ens han perjudicat".\nJoan Ramon Imbernon és el president de l'Associació de Marxants de la província de Tarragona. Té clar que "si no estàs a la Plaça del Mercat, la Rambla és el millor lloc on es poden instal·lar les parades perquè és un punt molt cèntric. Imbernon creu que tant els compradors com els venedors s'han adaptat bé al nou emplaçament, malgrat les primeres reticències, però reconeix que durant aquest temps les vendes han estat força inferiors.\nEl president dels marxants ho deslliga del fet que han abandonat la Plaça Corsini i ho atribueix directament al descens general de vendes que ha patit to el sector del comerç. "En l'últim any el volum de vendes ha baixat molt, entre un 35 i un 40%, però aquesta davallada l'ha patit tothom i estic segur que també l'hauríem viscut si no haguéssim canviat de lloc".Però no tots els venedors del mercadet ho veuen igual. José Antonio Muñoz afirma que "si han baixat les vendes ha estat, precisament, pel canvi d'ubicació". Considera que els clients eren bàsicament els compradors del Mercat Central, i estar al costat d'aquest equipament comercial els beneficiava. El fet d'haver-se de desplaçar fins la Rambla, diu, fa que molts compradors hagin deixat de passar per les parades.\nAltres venedors també consideren com el president de l'Associació, que el més important per explicar el descens del volum de negoci no és haver-se traslladat, sinó que els consumidors gasten menys. És ara, quan s'acosta l'estiu, afirma la responsable d'una de les parades, que comencem a notar que les vendes es reactiven.\nPer intentar augmentar les vendes, molts marxants creuen que és necessari ampliar l'actual horari, especialment durant l'estiu. En aquest sentit, han demanat a l'Ajuntament que estudiï la possibilitat de mantenir l'activitat durant les tardes dels mesos d'estiu, quan ja no hi ha activitat escolar que congestiona encara més aquesta artèria de la ciutat. "De moment, però, no hem tingut cap resposta" afirma Joan Ramon Imbernon, que creu que mantenir l'activitat les tardes de juliol i agost, podria servir-los per alleujar la situació.\nEl president de l'Associació de Marxants creu que "els clients s'han adaptat, tot i que al principi, segons Imbernon, estaven una mica desorientats. En realitat, el lloc no pot ser més cèntric". Els compradors consideren que el canvi no els ha perjudicat i que no han deixat d'anar a comprar a les parades pel fet d'haver canviat l'emplaçament. "Encara que comprem al mercat, després ens passem per les parades de la Rambla". Alguns sí apunten algun desavantatge, com ara el fet que "es fa molt llarg i les parades estan més separades que quan estaven ubicades al voltant del Mercat", amb tot reconeixen que no han deixat de passar-se cada dimarts i dijous com de costum.


El present Política de Privacitat estableix els termes en què Helsinkipro S.L.U. amb CIF B42743476 usa i protegeix la informació que és proporcionada pels seus usuaris a l'hora d'utilitzar el seu lloc web. Aquesta companyia està compromesa amb la seguretat de les dades dels seus usuaris. Quan li demanem omplir els camps d'informació personal amb la qual vostè pugui ser identificat, ho fem assegurant que només es farà servir d'acord amb els termes d'aquest document. No obstant això aquesta política de privacitat pot canviar amb el temps o ser actualitzada pel que li recomanem i emfatitzem revisar contínuament aquesta pàgina per assegurar-se que està d'acord amb aquests canvis.\nEl nostre lloc web podrà recollir informació personal per exemple: Nom, informació de contacte com la seva adreça de correu electrònica i informació demogràfica. Així mateix quan sigui necessari podrà ser requerida informació específica per processar alguna comanda o realitzar un lliurament.\nHelsinkipro S.L.U. està altament compromès per complir amb el compromís de mantenir la seva informació segura. Fem servir els sistemes més avançats i els actualitzem constantment per assegurar-nos que no hi hagi cap accés no autoritzat.\nUna Cookies es refereix a un fitxer que és enviat amb la finalitat de sol·licitar permís per emmagatzemar al seu ordinador, a l'acceptar aquest fitxer es crea i la galeta serveix llavors per tenir informació respecte a el trànsit web, i també facilita les futures visites a una web recurrent. Una altra funció que tenen les galetes és que amb elles les web poden reconèixer individualment i per tant brindar-te el millor servei personalitzat de la seva web.\nEl nostre lloc web fa servir galetes per a poder identificar les pàgines que són visitades i la seva freqüència. Aquesta informació és emprada únicament per a anàlisi estadística i després la informació s'elimina de forma permanent. Vostè pot eliminar les galetes en qualsevol moment des del seu ordinador. No obstant això les galetes ajuden a proporcionar un millor servei dels llocs web, estàs no donen accés a informació del seu ordinador ni de vostè, a menys que vostè així ho vulgui i la proporcioni directament en Helsinkipro.com. Vostè pot acceptar o negar l'ús de cookies, però la majoria de navegadors accepten galetes automàticament ja que serveix per tenir un millor servei web. També vostè pot canviar la configuració del seu ordinador per declinar les galetes. Si es declinen és possible que no pugui utilitzar alguns dels nostres serveis.\nHelsinkipro S.L.U. es reserva el dret de canviar els termes de la present Política de Privacitat en qualsevol moment.


CLÀSSICS: Maes-Périn (Porsche) guanyen el 4t Rally Catalunya Històric 2020\nRuben Maes-Michel Périn (Porsche 914/6) han estat els vencedors absoluts del 4t Rally Catalunya Històric-Rally de les Caves després de protagonitzar una intensa lluita amb Juan Pedro García-Sergi Giralt (Autobianchi A112 Abarth). Joan Pedragosa-Josep Beltri (BMW 318i E21) han completat el podi. Entre els cotxes que han participat només en la segona jornada –modalitat One Day– la victòria ha estat per a Joan Riberas-Joan Circuns (Porsche 911 SC). En Regularitat Super Sport ha vençut el Porsche 911 SC gr. 4 d’Anthony Guillemat-Cristophe Cruzet.\nEn Regularitat Súper Sport s’ha imposat Anthony Guillemat-Cristophe Cruzet (Porsche 911 SC Gr.4), que partien amb el número 1. Entre els equips que van triar l’opció d’inscripció ‘One Day’ i que, per tant, només van participar en l’etapa del dissabte, ha destacat Juan Riberas-Joan Circuns (Porsche 911 SC), vencedors en tots els trams que van disputar.\nEn el primer dia de ral·li, amb 6 trams i 59,51 km de regularitat, Juan Pedro García-Sergi Giralt (Autobianchi A112 Abarth) es van col·locar líders sense haver guanyat cap especial, però mostrant-se com els més constants de la jornada. Ruben Maes-Michel Périn (Porsche 914/6), molt coneguts en la regularitat europea, van aconseguir un total de 3 escratx en els trams ‘Font Rubí’, ‘Pontons’ i ‘Riudecanyes’. Christophe Berteloot-Aurélie Vanbelle (Porsche 911 SC), Tere Armadans-Anna Vives (Volkswagen Golf GTI MK1) i Pau Coma Cros-Marcos Rivero (Porsche 911 2.7) ho feien a ‘Puig dels Agulles’, ‘El Montmell’ i ‘L’Albiol’, respectivament.\nCal destacar l’actuació de Josep Maria Bardolet-Carles Jiménez, que van demostrar les seves habilitats al volant del Seat 1400B de l’equip SEAT Històrics i van lluitar durant tota la primera etapa pel lideratge, però un problema elèctric els va allunyar de les posicions capdavanteres. Així, la primera jornada concloïa amb García-Giralt en primera posició seguits molt de prop per Joan Pedragosa-Josep Beltri (BMW 318i E21), Maes-Périn i Coma Cros-Rivero, tots ells a menys de dos punts.\nEl divendres, a més, va tenir lloc un retorn molt esperat, Antonio Zanini, amb Josep Autet com a copilot, prenien la sortida del Rally Catalunya Històric-Rally de les Caves amb el Simca 1000 GT amb el qual Zanini va participar fa 48 anys, en 1972, en aquesta prova, encara que després del primer tram la mecànica els va obligar a abandonar.\nL’etapa del dissabte es va iniciar a Salou i la van conformar els trams de ‘Duesaigües’, ‘La Mussara’, ‘El Pont d’Armentera’, ‘Savallà-Conesa’, ‘Vallespinosa’, ‘Querol’, ‘Òdena’ i ‘Talamanca’, tots ells a una única passada i amb un total de 93,46 km de regularitat. Amb els 4 primers classificats en un puny, la victòria estava per decidir i els complicats i selectius trams no li ho van posar gens fàcil. Ramon Arqués-Jordi Montoliu (Peugeot 205 GTI) s’anotaven la primera especial del dia i Juan Pedro García ho feien en la segona. Ruben Maes s’emportava l’escratx en el novè tram i deixava clares les seves intencions recollint el testimoni del lideratge. Les ‘Nenas Team’, únic equip 100% femení amb les llorejades Tere Armadans i Anna Vives i el Volkswagen Golf GTI MK1 vencien en el mundialista tram de ‘La Mussara’.\nEl ral·li arribava al reagrupament de Santa Coloma de Queralt amb Maes, García i Pedragosa com a màxims aspirants al triomf, separats per tan sols 3 punts. El segon bucle s’iniciava amb Carles Miró-Ivan Matavacas (Porsche 911 SC) com els més regulars. Joan Pedragosa era qui superava l’especial de ‘Querol’ amb menys puntuació i Mia Bardolet ho feia a ‘Òdena’. Maes-Périn tancaven el ral·li amb victòria en l’últim tram i posaven el fermall d’or a aquesta 4a edició emportant-se el triomf. Així doncs, després d’aquest assoliment l’equip belga tindrà la inscripció gratuïta per l’Ypres Historic Regularity Rally de 2020, després de l’acord al qual van arribar el RACC i l’organitzador belga Ypres Historic Rally pel qual tots dos clubs van crear el “Historic Regularity Challenge” per promocionar i compartir les experiències de totes dues cites.\nEntre els participants hi havia el president del RACC, Josep Mateu, i el director general del club, Xavier Pérez, tots dos a bord de vehicles de l’equip SEAT Històrics. Mateu- Vilatarsana (Seat 1430 Especial 1600) van acabar en 18a posició i Madrazo-Pérez (Seat 124 Sport 1600) van aconseguir una important 8a plaça, imposant-se a més en la classe H.\nEl 4t Rally Catalunya Històric-Rally de les Caves va acabar amb un sopar a l’Hotel Hilton Diagonal Mar Barcelona, durant la qual es va celebrar el lliurament de premis de mans de les màximes autoritats del RACC i de membres de la seva Comissió Esportiva, així com de l’alcalde de Salou, Pere Granados; i del director de Promoció i Esdeveniments Esportius de l’Ajuntament de Barcelona, Gabriel Arranz.\n1-Ruben Maes-Michel Périn (Porsche 914-6/1970), 38’1 punts\n2-Juan Pedro García-Sergi Giralt (Autobianchi A112 Abarth/1984), 41’9 punts\n3-Joan Pedragosa-Josep Beltri (BMW 318i E21/1981), 42’4 punts\n6-Pau Coma Cros-Marcos Rivero (Porsche 911 2.7/1977), 48’7 punts\n10-Francesc Segú-Joaquim Segú (Porsche 914-4/1971), 66’4 punts\n11-José Manuel López Sobrado-Antonio Caldeira (VW Scirocco/1980), 76’4 punts\n12-Anthony Guillemat-Christophe Cruzet (Porsche 911 SC gr. 4/1981), 79 punts\n14-Ramon Arqués-Jordi Montoliu (Peugeot 205 GTI 1.6/1984), 84’5 punts\nG (Fins a 1970): Ruben Maes-Michel Périn (Porsche 914-6/1970)\nI (Fins a1981): Joan Pedragosa-Josep Beltri (BMW 318i E21/1981)\nJ (Fins a 1984): Juan Pedro García-Sergi Giralt (Autobianchi A112 Abarth/1984)\nK (Fins a 1986): Marc Mayoral-María José Ribal (VW Scirocco GTX/1986)\nVehicle més antic: Josep Maria Bardolet-Carles Jiménez (Seat 1400B, any 1957)\nPrimer equip estranger: Ruben Maes-Michel Périn (Porsche 914-6/1970)\nSocis RACC: Joan Pedragosa-Josep Beltri (BMW 318i E21/1981)\nPrevious articleFórmula E: Da Costa domina l’E-PRIX DE MARRAKECH 2020\nNext articleF1: El GP de Bahrain es disputarà a porta tancada\nRAL·LICROS: Nou calendari 2021\nRAID: Al-Attiyah el més ràpid del pròleg del Ral·li Andalusia 2021\nWRC: La súperespecial de Porto del Ral·li de Portugal 2021 sense públic


IB3 | Tercer repunt de contagis a Balears en un dia: 401 nous casos\nIB3 Notícies > societat > Tercer repunt de contagis a Balears en un dia: 401 nous casos\nTercer repunt de contagis a Balears en un dia: 401 nous casos\nContinua pujant la xifra de contagis de covid. Aquest dimecres, les Balears n’han notificat 401 nous casos és el tercer increment diari més elevat registrat des del març. La Conselleria de Salut, però, ha notificat 442 noves Proves Diagnòstiques d’Infecció Activa (PDIA) positives. Per illes, Mallorca és on més casos s’han diagnosticat en un dia: 397. Eivissa comptabilitza 24 noves PDIA positives, Menorca 8 i un repunt de PDIA positives a Formentera: 13. La Conselleria ha notificat un total de 28.591 casos acumulats des de març front als 28.190 que es van notificar ahir.\nLa xifra d’altes avui dimecres és més elevada, són 515 respecte a ahir i el total de curats, 22.799.\nAvui, malauradament també s’han notificat al Ministeri 3 morts més i el total de víctimes puja a 435 persones.\nEls casos actius aquest dimecres baixen, respecte a ahir, però continuen en nivells alts amb 5.357 persones que pateixen en aquests moments la malaltia.\nA aquestes dades hi hem d’afegir els quatre morts registrats a la residència Sèniors de Pollença. Als geriàtrics de les Balears s’han produït 202 defuncions des de l’inici de la pandèmia. A més, els contagis entre els usuaris d’aquests centres superen el miler.\nPel que fa a les hospitalitzacions, s’incrementen a Mallorca mentre que davallen els ingressos a Menorca i Eivissa. A Mallorca augmenta en 20 persones el nombre de pacients a planta fins un total de 242. També hi ha més ingressos a les UCIs, que sumen 47 pacients.\nEn canvi, hi ha manco persones a planta a Menorca, 5, una menys que ahir. Mentre que les UCIs estan igual que ahir, amb 3 pacients. A Eivissa, també hi ha tres persones a l’UCI amb covid i a planta, a les Pitiüses davalla el nombre de pacients. N’hi ha 16 en aquests moments.


Saint-Médard-en-Forez - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n45° 35′ 51″ N, 4° 21′ 43″ E / 45.5975°N,4.3619°E / 45.5975; 4.3619Coord.: 45° 35′ 51″ N, 4° 21′ 43″ E / 45.5975°N,4.3619°E / 45.5975; 4.3619\nSaint-Médard-en-Forez és un municipi francès situat al departament del Loira i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 866 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Saint-Médard-en-Forez era de 866 persones. Hi havia 318 famílies de les quals 56 eren unipersonals (34 homes vivint sols i 22 dones vivint soles), 101 parelles sense fills, 139 parelles amb fills i 22 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 400 habitatges, 329 eren l'habitatge principal de la família, 32 eren segones residències i 39 estaven desocupats. 358 eren cases i 42 eren apartaments. Dels 329 habitatges principals, 270 estaven ocupats pels seus propietaris, 57 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 16 tenien dues cambres, 34 en tenien tres, 95 en tenien quatre i 185 en tenien cinc o més. 266 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 116 habitatges hi havia un automòbil i a 194 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Saint-Médard-en-Forez el 2009\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 566 persones, 428 eren actives i 138 eren inactives. De les 428 persones actives 402 estaven ocupades (205 homes i 197 dones) i 25 estaven aturades (10 homes i 15 dones). De les 138 persones inactives 65 estaven jubilades, 45 estaven estudiant i 28 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Saint-Médard-en-Forez hi havia 341 unitats fiscals que integraven 931 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 18.591 €.\nDels 24 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària, 5 d'empreses de fabricació d'altres productes industrials, 3 d'empreses de construcció, 8 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de transport, 2 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 2 d'empreses de serveis i 2 d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».\nDels 8 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 3 eren tallers de reparació d'automòbils i de material agrícola, 1 paleta, 1 fusteria, 1 perruqueria i 2 restaurants.\nDels 2 establiments comercials que hi havia el 2009, 1 era una fleca i 1 una botiga de material esportiu.\nL'any 2000 a Saint-Médard-en-Forez hi havia 36 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 644 hectàrees.\nChevrières (3,2 km)\nSaint-Galmier (3,6 km)\nAveizieux (3,6 km)\nChazelles-sur-Lyon (5,1 km)\nLa Gimond (5,8 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Saint-Médard-en-Forez\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Saint-Médard-en-Forez a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Saint-Médard-en-Forez a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Saint-Médard-en-Forez&oldid=30359245»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 juny 2022 a les 19:30.


Foment desencalla la millora de la N-II entre Maçanet i Tordera | Ràdio Palafolls\nHome Mobilitat Foment desencalla la millora de la N-II entre Maçanet i Tordera\nMarc Ferri , setembre 16, 2019\t / 731 0\nAquesta setmana l’Estat ha convocat als Ajuntaments de Tordera i Maçanet i els 120 propietaris dels terrenys que s’hauran d’expropiar per poder tirar endavant la remodelació i ampliació de la capacitat de la via de l’N-II entre aquests dos municipis.\nEntre avui i dimecres estan citats els afectats de Tordera, la gran majoria, a l’Ajuntament d’aquesta vila i dijous i divendres els de Maçanet\nSegons explica el Diari de Girona, per agilitzar el procés, el Ministeri de Foment procedirà a realitzar expropiacions forçoses mitjançant el procediment especial d’urgència. Per això les cites d’aquesta setmana serviran per fer l’aixecament de les Actes Prèvies d’Ocupació, on es fixarà el valor dels béns i drets expropiats.\nAixò permetrà l’ocupació dels terrenys afectats per començar les obres que consistiran en ampliar amb un segon carril, i en alguns trams un tercer, en cada sentit de la marxa. No es tracta d’un desdoblament, sinó d’actuacions puntuals. De fet fa 10 anys l’Estat va aprovar un desdoblament, que amb l’entrada del PP al govern espanyol es va frenar. Ara fa 3 anys es va aprovar un nou projecte per condicionar la via per ampliar-ne la capacitat.\nEls treballs, que se centren en un tram de 7,3 quilòmetres, es van licitar al mes de gener d’enguany per un import de més de 24,47 milions d’euros. Les actuacions previstes inclouen la rectificació de revolts per poder circular a 80 quilòmetres per hora, la remodelació de les interseccions ja existents i l’adaptació de vies i camins de servei.


Girona viu el juliol més plujós des de 1981 amb 155 litres per metre quadrat - El Gerió Digital\nLa demarcació ha estat el territori més castigat per les precipitacions de Catalunya\nDilluns, 1 d'agost de 2011 16:53h\nUn vehicle va quedar atrapat per la pluja a Girona\nEntre els dies 17 i 19, el pas d'una pertorbació va fer créixer nombroses nuvolades que van deixar xàfecs i tempestes intenses al litoral, al Prelitoral, i al terç nord del país. Així, cal remarcar que a Barcelona-el Raval (Barcelonès) es van registrar 67 litres; Barcelona-Observatori Fabra (Barcelonès) es van acumular 60 litres i a Molló (Ripollès) es van mesurar 43,5 litres. La quarta i més abundant tongada de precipitacions es va produir entre els dies 25 i 28 de juliol al nord-est del país, on les pluges van ser intenses i extremadament abundants amb valors de 134,4 litres a Fornells de la Selva (Gironès), 130,7 litres a Perafita (Osona) i 120,8 litres a Vilablareix (Gironès).\nEl darrer solc que va afectar el país va enviar una massa d'aire fred a les capes mitjanes de l'atmosfera els dies 30 i 31 i va afavorir la gestació d'una àrea de baixes pressions a la Mediterrània Occidental, disparant la convecció i la formació de tempestes a Catalunya. Les precipitacions més importants es van registrar al litoral i prelitoral central, on es van acumular quantitats molt importants amb forma de tempesta, amb calamarsa i fortes ratxes de vent. Destaquen els 66,3 litres de Font-rubí (Alt Penedès), els 57,3 litres de Cerdanyola del Vallès (Vallès Occidental) i 53,8 litres a Barcelona-el Raval (Barcelonès).\nDel conjunt de les estacions meteorològiques gestionades per l'SMC amb més de 10 anys de dades, en una quarta part ha estat el juliol més plujós, concentrades la majoria d'elles en el quadrant nord-est del territori. Així, a la ciutat de Girona els 155,3 litres registrats durant el mes de juliol d'enguany han estat el valor més alt des de l'any 1981, quan es van mesurar 168,4 litres. A l'Observatori Fabra aquest mes de juliol s'han enregistrat 104,8 litres, mentre que l'any 2002 es van acumular fins a 125,9 litres.


Ràdio Balaguer - El govern espanyol rectifica de nou i permet l'obertura de bars d'oci nocturn i discoteques en fase 3. El BOE avala l'obertura dels locals però prohibeix ballar a la pista\nNova sorpresa del BOE. El govern espanyol ha tornat a rectificar i ara sí que permet la reobertura de bars d'oci nocturn i discoteques en fase 3. Així ho indica el Butlletí Oficial de l'Estat publicat aquest dissabte, que permet l'obertura només amb un 30% de l'aforament i avisa però que, si hi ha pista de ball, no s'hi pot ballar. "L'espai es pot utilitzar per instal·lar taules o agrupacions de taules, no es pot dedicar al seu ús habitual", assegura l'ordre del govern espanyol. La decisió arriba una setmana després que el BOE publiqués que en fase tres es podrien obrir al 50% locals de restauració i hostaleria "excepte discoteques i bars d'oci nocturn". La mesura va provocar fortes queixes del sector i, finalment, s'ha fet marxa enrere.


Molí Fariner >\nDep. Promoció Econòmica >\nServei d'Informació i suport empresarial\nEl Servei d'Informació i suport empresarial del Centre de Promoció Econòmica ofereix suport a les empreses del territori i dissenya i executa accions que responen a les necessitats empresarials, per tal de dinamitzar el teixit empresarial de la ciutat.\nAquest servei té com a finalitat difondre l'esperit emprenedor i cultura d'empresa, fomentar la creació de l'activitat empresarial, donar suport a la consolidació de la micro empresa i a la generació d'activitat empresarial que afavoreix la creació de nous llocs de treball a Martorell, així com als treballadors o treballadores autònoms i a les persones emprenedores.\nBasa el seu funcionament en l'atenció personalitzada de qualitat i el disseny de solucions a mida en els següents àmbits:\nAssessorament a l'empresa i a l'emprenedor\nCreació d'empreses (informació i orientació, pla d'empreses i ajudes/subvencions)\nFormació àmbit directiu i d'excel·lència en la gestió empresarial\nCada vegada són més les persones que opten per la creació de la seva pròpia empresa, ja sigui individualment o col·lectivament, com a manera de desenvolupar la seva carrera professional i crear, per tant, el seu propi lloc de treball. Ser empresari o empresària és un ofici que cal aprendre i perfeccionar per tenir èxit. La creació d'una empresa neix d'una idea inicial, encara poc definida i poc concreta, juntament amb una primera voluntat d'establir-se per compte propi.\nEl centre de Promoció Econòmica ofereix el servei d'assessorament a persones emprenedores i empreses, els ofereix informació, eines i recursos, i els assessora i acompanya durant tot el procés de la creació de la seva empresa. També ofereix informació i assessorament personalitzat sobre formes jurídiques, normatives, temes laborals i fiscals, finançament, ajuts i subvencions. Un cop s'ha creat l'empresa, se'n fa el seguiment fins que es consolida.\nDemaneu dia i hora per a una entrevista inicial i us ajudaran a definir l'estratègia per conèixer les possibilitats d'èxit del vostre projecte. Omple el següent FORMULARI i envia'l a moliempresa@martorell.cat\nEl Servei de Creació d'Empreses té l'objectiu de fomentar la creació i la consolidació de noves activitats empresarials en el territori. Posa a disposició dels emprenedors/ores eines i suport per aconseguir que els projectes empresarials arribin al mercat amb unes garanties de viabilitat.\nInformació i orientació personalitzada sobre passos, tràmits i obligacions per crear l'empresa i sobre tramitació de subvencions, ajuts, concursos...\nSuport en l'elaboració del pla d'empresa, eina essencial per a l'anàlisi de viabilitat de la idea empresarial.\nAcompanyament integral des de la idea de negoci fins a la posada en marxa i la consolidació de la nova activitat durant els primers anys de vida.\nRecursos i formació bàsica per a la creació i la gestió d'empreses.\nAccions de foment de l'esperit emprenedor (xerrades, sessions formatives, Dia de l'emprenedor/a...).\nEl club de l'emprenedor dóna suport a les persones que volen muntar el seu negoci en l'etapa de definició del seu projecte empresarial, i serveix de lloc de treball a les persones emprenedores perquè puguin desenvolupar correctament el Pla d'empresa i definir el seu projecte empresarial.\nAccions adreçades a persones emprenedores i empresaris que els permeti adquirir els coneixements necessaris per crear, finançar i desenvolupar el seu projecte empresarial i millorar les seves competències relacionades amb la gestió i la consolidació de l'empresa.\nSeminaris de sensibilització per a persones emprenedores i de generació d'idees empresarials.\nTallers per millorar les habilitats directives de les persones empresàries.\nSessions de formació sobre gestió empresarial.\nCursos específics per a emprenedors i empresaris.\nProgramació d'accions formatives\nTenir una idea de negoci o un projecte empresarial (emprenedor o empresari)


Intercanvi amb un Club de Tennis de Taula de Dublín | Emporion\nIntercanvi amb un Club de Tennis de Taula de Dublín\nLocalnúm. 13 -gener- 2008\nper Pere Llos i Puig\t el gen. 23, 2008\nAl Club de Tennis de Taula Torroella (CTTT) se’ns va acudir fer un intercanvi amb els nostres jugadors/es infantils i juvenils. Ens vàrem posar en contacte amb diferents Clubs de Dublín, la llengua i el Ryanair ho aconsellaven, i el York Road Tabletennis Club va mostrar interès. Desprès de diferents correus electrònics i una visita al club irlandès, veient que ens enteníem amb els objectius i que l’edat dels seus jugadors/res coincidia força amb la dels nostres, vàrem decidir portar el projecte a terme.\nVàrem anar a Irlanda, acompanyats pel president i sots president del nostre club, la segona setmana d’agost. Ens vàrem allotjar en diferents famílies i vam fer moltes activitats: entrenaments de tennis de taula, excursió a un llac, veler (amb bany a les fresques aigües del Mar d’Irlanda), balls populars, bolera, visites a Dublín i “shopping” (ens va xocar el seu gran deliri per aquesta activitat).\nEns va sorprendre el tema de la llengua, ja que encara que a Irlanda tothom parla l’anglès, diuen que és més entenedor que a Anglaterra, estan fent grans esforços per recuperar la seva llengua, el gaèlic, que havia quedat molt reduïda.\nVàrem tornar junts cap a l’aeroport de Girona i es varen estar aquí la tercera setmana d’agost, coincidint amb l’Open de Tennis Taula de la Festa Major. Ells, acompanyats per una família, pares i germana d’un dels jugadors.\nEls vàrem portar a les platges de l’Estartit i d’Empúries, (els pares varen visitar les ruïnes), a Aqua Brava, (els pares varen anar al Museu Dalí), a fer una volta amb barca, a un recorregut guiat per Torroella, al Torneig de Tennis Taula, al correfoc…\nAl Torneig de TT varen guanyar quatre trofeus i ens varen ajudar a portar el bar.\nEl que més els hi va agradar va ser la platja, el correfoc i , com no, el “shopping” al carrer Santa Anna.\nHem pogut constatar que l’esport, en aquest cas el tennis de taula, apart de les avantatges per la condició física i la salut, ens facilitava relacionar-nos amb altres persones, en aquest cas d’un altre país. Allà on érem més iguals era a la taula de ping-pong (potser ells, sobretot elles, en sabien una mica més).\nA la segona setmana d’estar junts, ens vàrem anar relacionant més , compartint músiques, jocs, confidències…\nPensem que és una interessant forma de viatjar i de fer conèixer la nostra estimada terra.\nPere Llos i Puig 2 posts


Vicenta Jiménez, senadora de Podem per la província d'Alacant, ha denunciat el «oblit sistemàtic» que pateixen els projectes d'infraestructures més necessaris, reaccionant així als anuncis -o la seva carència- del ministre Ábalos durant la seva visita a Alacant.\n«El Tren de la Costa, l'enllaç ferroviari amb l'aeroport Alacant-Elx o la remodelació de la N-338, l'accés la terminal portuària, han sigut aparcades de nou o ajornades sine die. Algunes, com el Tren de la Costa, és una reivindicació tan antiga que corre el risc de convertir-se en un clàssic, en part del paisatge, però en el sentit equivocat,» ha ironitzat.\nAmb tot, l'oblit més sagnant segons el parer de la senadora de Podemos és el tan postergat Tren de la Costa, que hauria d'unir les poblacions de Gandia, Xàbia, Calp, Altea, Benidorm i La Vila Joiosa entre elles i amb les capitals de província, Alacant i València. «Portem molts anys demanant un tren que vertebre la província i que una de forma regular València, Dénia i Alacant,» ha recordat Vicenta Jiménez, «hi ha hagut manifestacions i mobilitzacions durant dècades, i de nou han tornat a oblidar-se de nosaltres.\nLa culminació de l'anomenat Tren de la Costa es reclama des d'almenys 1974 i ha sigut ajornada sistemàticament per part del Govern central. Un informe de l'any passat de la Universitat d'Alacant va contradir la visió clàssica del Ministeri de Foment i va assegurar que seria molt més rendible del que s'ha assegurat tradicionalment.


Finalitza el “One Team VII” del Valencia Basket amb l'entrega de diplomes\nValencia Basket ha tancat esta vesprada amb el seu sèptim projecte “One Team” amb l'última sessió d'entrenament i l'entrega de diplomes als xiquets i xiquetes que de la mà de Mamàs en Acció, han participat en el programa de Responsabilitat Social Corporativa liderat i impulsat per Euroleague Basketball. Com en tots els projectes anteriors, el Club ha comptat novament amb l'ajuda de l'Obra Social “la Caixa”.\nAl final de l'últim entrenament, els jóvens participants van rebre este reconeixement a la seua implicació i el seu esforç de mans del responsable de màrqueting del Club i One Team Mànager, Víctor Luengo, a més d'Encarna Alcaide, responsable d'Acció Social de CaixaBank en la Comunitat Valenciana.\nEncarna Alcaide va valorar l'experiència un any més. “Després de comprovar com els xiquets han viscut, han disfrutat, s’han sentit volguts, escoltava un xiquet que deia que no volia que acabara el programa i per a nosaltres és un dels prioritaris. Perquè tot el que siga a través del esport i l'esforç que un xiquet trobe el camí, s'integre en la societat i no hi haja exclusió de cap tipus, és el que perseguim. Este programa complix tots els requisits que nosaltres treballem i volem dia a dia” explicava.\n“El èxit ha sigut que se'n van contents i feliços de veure que el bàsquet ensenya uns valors que a priori no es veuen, i al final amb el que ens quedem és amb la seua intenció de seguir el programa. Desgraciadament no pot ser així, però molt contents amb que una vegada més One Team haja calat un poc en les seues vides” apuntava Víctor Luengo.\nAl llarg de les deu sessions amb què ha comptat este One Team VII, la quinzena de jóvens participants gràcies a Mamàs en Acció, han aprés a través de l'entrenament les regles i els fonaments del bàsquet com a vehicle per a conéixer els valors de sacrifici i responsabilitat que es deriven de l'exercici organitzat, per a aprendre a usar l'esport com a fórmula de desenrotllament personal i com un estímul per a canalitzar els seus passos cap a que puguen trobar en la pràctica de qualsevol activitat esportiva una via per a créixer com a persones.\nRecolzat per la labor de l'Obra Social “la Caixa”, este projecte “One Team VII” ha dut a terme deu sessions d'entrenament. Amb elles, s'ha buscat que els participants visquen experiències positives i desenrotllen hàbits saludables de superació personal que puguen ser transferits a l'àmbit escolar o laboral. Tot això a través de l'aprenentatge dels conceptes bàsics d'un esport col·lectiu com el bàsquet, que ajuda als participants a conéixer els valors de sacrifici i responsabilitat que es deriven de l'exercici organitzat, usar l'esport com a fórmula de desenrotllament personal i canalitzar els seus passos cap a que puguen trobar en la pràctica de qualsevol activitat esportiva una via per a créixer com a persones.\nMamàs en Acció\nEn Mamàs en Acció es convertixen, sempre de manera altruista, en mamàs i papàs per unes hores d'aquells xiquets que no disposen de la proximitat de les seues famílies, xiquets que són tutelats pel govern local i residixen en centres i residències infantils habilitades per a això, amb l'objectiu que estos xiquets reben l'afecte i l'atenció que requerix una personeta de la seua edat. Presten la seua labor a institucions, organitzacions i associacions (parròquies, hospitals, ONG’s, centres públics, col.legis...) perquè estes indiquen qui pot precisar de Mamàs en Acció i dedicant així el seu temps a cuidar, atendre i donar amor a eixos xiquets. Per això sempre col·laboren davall l'aprovació de les institucions i la supervisió dels professionals i psicòlegs d'estes entitats. També realitzen diferents activitats tant d'arreplega de productes bàsics per a estos xiquets i les seues famílies, com d'altres accions que aconseguisquen traure els somriures de tots