Pressupost i PIB-Producte Interior Brut - Revista L'Altra Mirada\nDiputat per MES per Mallorca al Parlament de les Illes Balears*\nAquests dies s’inicia al Parlament de les Illes Balears la tramitació del pressupost de la comunitat per a l’any 2017. Una tramitació que s’ha iniciat amb retràs degut a que el Ministeri d’Hisenda no ha complert en temps i forma amb la seva obligació de trametre a les comunitats autònomes les previsions necessàries per formular els pressuposts. Fins al darrer moment, el Partit Popular ha emprat de forma grollera l’excusa d’estar en funcions com a eina de pressió política per aconseguir la investidura de Rajoy dificultant a les comunitats autònomes l’elaboració dels seus pressuposts. De fet, l’Estat encara no ha aprovat formalment els límits de dèficit acordats amb Brussel·les i el seu repartiment entre les diferents administracions.\nA diferència d’altres comunitats autònomes, que n’han retardat l’aprovació, el Govern de les Illes Balears ha tirat endavant en l’elaboració d’uns pressuposts per 2017 que permetran consolidar i aprofundir en les línies iniciades enguany, de dotar de més recursos destinats a recuperar la dignitat dels nostres serveis bàsics, com l’educació i la sanitat.\nSón uns pressuposts amb un augment de despesa que ja han estat criticats per la dreta, que reclama una disminució d’imposts, i per tant una rebaixa dels recursos destinats a serveis públics. Això ens pot dur a demanar-nos, tenim una administració «cara»? Pagam massa imposts per mantenir els serveis públics del govern autonòmic?\nUn sistema per estimar-ho és posar la despesa prevista per la comunitat autònoma en relació al nostre Producte Interior Brut. D’aquesta manera podem tenir una idea de quina és la «càrrega» que suporta l’economia Balear per mantenir els serveis públics de la Comunitat Autònoma.\nAgafant les darreres dades oficials de Producte Interior Brut per una banda, i de despesa no financera de cada comunitat autònoma, ens dóna que Balears està a la coa, amb entorn un 12,6 %. Per darrera només tenim Catalunya amb un 11,5% i Madrid amb un 8,3%. Si bé el cas de Catalunya pot ser comparable al nostre, el cas de Madrid és especial, ja que l’efecte de la capitalitat fa que s’hi domicilii bona part de l’activitat econòmica, i això repercuteixi amb un producte interior brut més elevat.\nMentre, la resta de comunitats autònomes estan a una mitjana d’entorn del 15,64%. Una diferència de més de 3 punts amb les Balears. Estar en aquesta mitjana suposaria elevar el pressupost de la comunitat autònoma amb prop de 1000 milions d’euros més.\nSembla evident que des d’aquest punt de vista, el nostre govern autonòmic suposa una càrrega lleugera sobre la nostra economia, en comparació a la resta de comunitats.\nAquestes dades són consistents amb els estudis sobre nombre d’empleats públics autonòmics per habitant, on altra vegada, Catalunya i Balears estam a la coa, juntament amb València. També Madrid torna estar a la coa, però cal dir que si hi sumam els empleats públics de l’Administració general de l’Estat, nosaltres continuam estant a la coa, mentre que la comunitat de Madrid es dispara a les primeres posicions.\nPer tant, no podem dir que a Balears paguem massa imposts per sostenir l’administració autonòmica, en qualsevol cas, si pagam massa imposts és per sostenir un Estat que ben poc ens aporta.\nPressupost i PIB-Producte Interior Brut (OpenDocument Text – 21.4 kB)


El dia 6 de Agost, celebràvem a la llar dels jubilats la “Festa d’estiu “. Com sempre el President, va donar la benvinguda als assistents i va anunciar l’entrada de tres nous socis: Joan Mª Vall, Mercè Masdeu i Núria Mendizabal. Els tres varen rebre un fort aplaudiment de tothom. Sopàvem, primer un pica, pica, desprès dos panets amb botifarra blanca i negra, del poble, acompanyat de truita de patates, i d'albergínies. Per veure vi, aigua i, com no, cava. Per postres un gelat. Com de costum, es varen sortejar cinc obsequis. L’assistència fou de 38 persones.\nEl dia 1 de Novembre, festa de Tots Sants “, vam celebrar la tradicional\n“Castanyada “. En primer lloc, el President va donar les gràcies a tothom per la gran assistència de socis. També, va anunciar l’entrada de nous socis. En aquesta ocasió, de la Provi Marine i d'en Josep Serres Tots. Tots varem aplaudir. Es va començar amb un “pica , pica", com sempre. Desprès, una amanida tradicional, molt arrelada a la nostra terra. Es va servir, altre cop, truita de patates. De begudes , vi, moscatell i vi ranci. De postres, com correspon a aquesta diada: “Panellets i Castanyes". Desprès, quan va ser l’hora del sorteig, es va fer obsequi d'una flor , la qual van rebre tots aquells que tingueren més sort.\nCom que aquest any 2011 es complia els 100 anys de la mort de Joan Maragall, la nostra seu social va commemorar el seu centenari amb una festa poètica. Es recitaren quatre poemes. Tres d'en Maragall: "La vaca cega “, ”La Sardana “ i el “Cant Espiritual “. I un de la Maria Rufina:\n"El vailet que tira la pedra". Com a final de festa, vam gaudir de les cançons del cor vilaplanenc "Els Amics de la Cançó", que cantaren “L’Empordà", la qual estava inspirada en una obra escrita per Joan Maragall, que fou musicalitzada per Enric Morera, i que fou versionada, a veu mixta per A. Perez Moya. L’assistència, fou de 48 persones.\nAquest ha estat el resum d’aquest semestre.


Les AMPA demanen una reducció de les hores de Religió i l'augment d'assignatures de pensament crític per a l'ESO i Batxillerat - Diari La Veu\nLes AMPA demanen una reducció de les hores de Religió i l'augment d'assignatures de pensament crític per a l'ESO i Batxillerat\nLes associacions de mares i pares d'alumnes creuen important que hi haja almenys una assignatura obligatòria en Secundària que "fomente el pensament i l'anàlisi crítica entre els estudiants"\nDijous, 11 de gener de 2018 20:15h\nEls pares i mares demanen, a més, que "l'educació siga completament laica" i que l'assignatura de religió tinga menys presència curricular\nLa Confederació d'Associacions de Mares i Pares d'Alumnes Gonzalo Anaya presentarà aquest divendres esmenes a l'esborrany del currículum d'Educació Secundària Obligatòria (ESO) i Batxillerat elaborat per la Conselleria d'Educació per a demanar "més assignatures que fomenten el pensament i l'anàlisi crítica en detriment de la religió".\nEn un comunicat, l'associació ha mostrat la seua "satisfacció perquè l'assignatura de Filosofia és obligatòria en Batxillerat finalment". "Però també demanem, igual que els docents de Filosofia, que en secundària l'assignatura de Valors ètics no es reduïsca a una hora a la setmana, ja que aquesta freqüència no és l'adequada per a l'assimiliació de continguts i per a l'òptim funcionament del professorat", han reivindicat.\nPer tant, l'organització aposta perquè "Valors ètics aparega en el currículum segregada de Religió", amb la finalitat que "tots els alumnes de secundària reben almenys una assignatura que fomente el pensament i l'anàlisi crítica". "En aquest sentit, i coincidint també amb el col·lectiu de docents de Filosofia, considerem que és important que hi haja almenys una assignatura obligatòria en secundària, Valors ètics o la desapareguda Educació per a la ciutadania, que fomente el pensament i l'anàlisi crítica entre els estudiants", han insistit.\nD'igual forma, han reclamat una educació "totalment laica". "Manifestem el nostre desacord amb el fet que l'esborrany del currículum de Batxiller incloga per al pròxim curs tres hores de Religió a la setmana, quan fins ara se n'impartien dues. Apostem per un currículum de Batxiller sense l'assignatura de Religió, més encara quan aquesta assignatura és puntuable per a calcular la mitjana de la nota de Batxiller", han agregat\nNo obstant açò, han ressaltat com "un dels punts favorables" de l'esborrany l'increment d'hores de reforç en l'ESO. "Per primera vegada, s'ofereixen com a optativa al llarg de tots els cursos tallers de reforç per als alumnes que ho necessiten. Per a les famílies aquest canvi en el currículum suposa un pas cap avant en la millora de la qualitat educativa", han emfatitzat.\nDes de la confederació Gonzalo Anaya també han valorat el fet "d'haver destinat una hora més a la setmana a l'aprenentatge de la primera llengua estrangera, que passa de tenir tres hores a quatre hores setmanals, una de les quals es dedica a la competència comunicativa oral".\n"A més de les esmenes indicades, valorem positivament que l'esborrany del currículum per a secundària i Batxillerat siga tan ampli i específic, però, alhora, perquè els alumnes puguen triar d'una manera real l'opció que millor s'ajuste al seu itinerari curricular, demanem a la Conselleria que destine més recursos als centres educatius", han conclòs.\nConfederació dAMPES Gonzalo Anaya


TV3 lidera el mes de novembre amb un 17,1% de quota de pantalla\nLa televisió catalana avantatja en 5 punts la seva principal perseguidora, Telecinco\nTV3 continua sent la televisió més seguida per la població catalana, i amplia cada cop més la distància amb la resta de cadenes. El share mitjà del primer canal de Televisió de Catalunya durant el mes de novembre és del 17,1%, gairebé 2 punts més que a l'octubre, quan va aconseguir un 15,2% de quota de pantalla. Això permet a TV3 allunyar-se encara més de la segona classifcada del rànquing, Telecinco, que perd vuit dècimes fins a situar-se al 12,0% de share. La distància entre totes dues cadenes ha passat, en un mes, dels 2,4 als 5,1 punts de quota.\nSegons dades de Kantar Media, el tercer lloc de la llista de canals més vistos al novembre és per a La1 de TVE, que baixa lleugerament fins al 10,9%, mentre que Antena 3 es manté quarta, amb el 9,6% de quota. Cuatro i La Sexta empaten amb el 6,1% del share, gràcies a una davallada de la cadena de Sogecable i un petit agument de la de Mediapro.\nPel que fa a la resta de cadenes, la privada catalana 8TV ha obtingut un 3,1% de quota, mentre que La2 i el 33 es queden amb l'1,9%. Els altres canals de Televisió de Catalunya, Súper3 i 3/24, aconsegueixen un 1,4% i un 1,1% respectivament.


Preguntes més freqüents - Notícies de Landsign - Cixi Landsign Electric Appliance Co., Ltd.\nInici > Notícies > Preguntes freqüents\nP: On és el millor lloc per mostrar les llums solars exteriors?\nR: Les llums solars exteriors necessiten llum solar directa per rebre un càrrec complet durant el dia. A la nit, les llums exteriors a l'exterior necessitaran la zona més fosca del pati, lluny de qualsevol font de llum, com ara una llum del carrer o una llum exterior.\nP: Quant de temps s'executaran les llums solars?\nR: Com més llum solar obtingui durant el dia, més temps serà el temps de funcionament de la nit. Com que la majoria dels temps de funcionament poden variar, la llum solar externa mitjana es mantindrà il·luminada fins a 15 hores.\nP: Què afecta el temps d'execució de llums solars a l'aire lliure?\nR: Normalment, les llums solars a l'aire lliure funcionen millor durant els mesos d'estiu perquè els dies són més llargs, el que dóna més electricitat a la llum. Els dies ennuvolats i els curts dies d'hivern reduiran la quantitat d'electricitat que reben les llums solars, de manera que els llums no es mantenen durant tant de temps.\nP: Quins són els avantatges de la il·luminació solar a l'aire lliure?\nA:Les llums solars exteriors són molt fàcils d'instal·lar, generalment amb només un tornavís. Com que no has de preocupar d'on està la teva font d'energia, pots configurar llums solars a l'aire lliure a qualsevol lloc on hi hagi una gran llum durant el dia i la foscor a la nit. No hi ha cablejat per connectar-se i sense peces d'il luminació especials per comprar. Les llums exteriors solars també són respectuoses amb el medi ambient ja que no requereixen font d'alimentació externa i no costen res perquè funcionin, ja que no requereixen electricitat.\nP:Does the weather affect my outdoor solar lights?\nA:Atès que les llums solars exteriors requereixen la llum solar directa per carregar, els dies ennuvolats inhibiran la llum solar de rebre una càrrega completa. La majoria de les carcasses en llums solars exteriors estan dissenyades per a resistir-se a la intempèrie.\nP:Can I use my outdoor solar lights in the winter?\nA:Si viu en un clima temperat d'hivern que rep molt poca pluja, com ara Califòrnia o Arizona, pot deixar les seves llums solars a l'aire lliure durant tot l'any. Tanmateix, si viu en una zona que pateix pluja o neu, haureu d'emmagatzemar les llums solars exteriors durant aquests mesos. En emmagatzemar les llums exteriors externes, assegureu-vos que l'interruptor d'encès / apagat estigui en posició desactivada i que les llums solars s'emmagatzemin en un lloc fosc i sec.\nP: Com puc carregar la bateria de la llum solar a l'aire lliure?\nA:Les bateries de les llums solars exteriors es carreguen a través de la llum del sol, de manera que no cal un carregador de bateria especial. Llegiu les instruccions que acompanyen la llum solar externa per veure com carregar la bateria després de la instal·lació inicial (en general, la llum solar externa haurà de ser instal·lada a l'aire lliure i deixar-la en posició desconnectada durant 3 dies abans de l'ús).\nP:Com instalo Outdoor Solar Lights?\nA:Es necessiten només uns minuts instal·lar llums solars a l'aire lliure. Atès que les llums solars externes no requereixen cablejat, cap font d'alimentació o no hi ha excavació, instal·lar-les és tan fàcil com treure-les de l'embalatge, configurar el panell solar i col·locar la llum solar on vulgueu. En general, l'única eina que es necessita per instal·lar llums solars exteriors és un tornavís.\nP:Why is there an on/off switch on my outdoor solar lights?\nP:La meva llum solar externa s'ha carregat tot el dia, però no entra a la nit. Què està malament?\nEstàs BSCI provat de fàbrica? I heu aprovat totes les auditories?


LO CARRANQUER: Es presenta la 9a #Hivernal #BTT de #Cervera · @SomSegarra\nAquest diumenge 8 de gener, una setantena de ciclistes, han presentat la 9a. Hivernal BTT de Cervera, que es farà el proper 5 de març del 2017. I ho han fet amb la presentació del vídeo promocional i fent un tastet dels diferents recorreguts: un circuït popular de 25km i 300m D+, un circuït mig d'uns 40km i 800m D+, i un d'extrem d'uns 65km i 1400m D+.\nCada any en la Hivernal, es varien els circuïts. Aquest any es sortirà cap el Nord-Est en direcció a la Rabassa, i posteriorment cap al Sud-Est, a Vergós de Cervera, Sant Pere dels Arquells, Rubinat i aprop de la Sisquella.\nEn cada edició es vol aconseguir la fita dels 500 inscrits, i en fa dos anys que ja s'assoleix. En data d'avui, a dos mesos vista, ja estem a les 400 inscripcions, amb participats d'arreu del país (Andorra, Barcelona, Cerdanyola del Vallés, Molins de Rei, Sabadell, Altafulla i de molts altres llocs).\nLa Hivernal de Cervera, no és cap prova competitiva, sinó una marxa de BTT divertida on els participants poden gaudir dels diferents paratges que disposem al voltant de la nostra ciutat.\nLa prova està organitzada per la Penya Ciclista de Cervera, amb la participació i col·laboració de totes les colles de BTT de la ciutat.\nPer a més informació: http://www.pccervera.org/hivernal/\nInformació facilitada per la secció de BTT de la Penya Ciclista Cervera


Comunicar | elCugatenc\nLa manera de comunicar els missatges és tant o més important que el contingut d'allò que volem dir. Passa sovint en el món de la docència.\nVenen al meu cap els records dels anys a l'institut. Hi havia professors, sobretot els de Matemàtiques, que omplien la pissarra d'algoritmes, equacions i signes i quan s'adonaven que als alumnes ens començava a sortir fum del cap ens deia, “Si està clar!” Llavors se sentia un sospir general que sortia de la boca de tots els meus companys.\nLa meva dificultat amb la matemàtica va ocasionar que, quan vaig ser mestre, entengués millor els dubtes dels meus alumnes. Llavors, vaig inventar un seguit de jocs per a facilitar-los-hi la feina. Un dia, una alumna meva em va dir: “Rafa, has fet que m'agradin les matemàtiques”. Va ser un dels regals més bonics que vaig tenir en el meu temps de docent. Vaig acabar ensenyant el jocs a les Escoles d'Estiu a altres mestres.\nEl millor mestre no és qui té més quantitat de coneixements, sinó qui millor sap comunicar-los.\nPassa també en el món literari. Hi ha una bona colla d'escriptors –Déu men guard de dir noms!– que es vanten d'escriure per a uns lectors de perfil molt selecte. S'hi esmercen tant que la majoria no els entén. I aquesta majoria quedem com uns ximplets que no assolim el nivell adequat.\nA l'altre extrem tenim aquells escriptors tan senzillets, tan pobres literàriament parlant, que no transmeten cap nova idea ni cap riquesa cultural. Potser aquests segons són més útils a tots aquells que s'inicien en la lectura... Recordo la meva mare, una noieta que va vindre del poble, que tenia un gran cor i molt poca cultura, asseguda als matins vora la finestra, llegint aquest tipus de novel·letes. Allò la va esperonar més endavant a passar a altres lectures.\nCrec que l'obligació moral de l'escriptor és fer-se entendre. Quan era jove em vaig enamorar dels llibres d'en Francesc Candel. No pas perquè visqués en una barraca com jo, sinó perquè tenia una manera de comunicar molt a l'abast del lector que començava. Era un veritable escriptor del poble i per al poble. És el lector qui té l'obligació d'anar assolint cada cop més riquesa literària.\nEn temps del franquisme es comentava amb sornegueria que, aquell que fos capaç de parlar mitja hora sense dir res, el feien ministre. I no sé si ha canviat gaire el mostrari. O diuen bajanades i mentides –i ja sabeu a qui m'estic referint– o proclamen obvietats que tenen vàries interpretacions. El cas és no comprometre's gaire. Per què aquesta mania de dir fake news a les mentides? No podrien dir bola, engany, falòrnia, falsedat, llufa... i així fins a trenta-tres mots que tenim en la nostra llengua?


Condemnen un alcalde per contractar treballadors a l'Ajuntament sense concurs públic\nL'alcalde d'Almacelles, Josep Ibarz, pot ara recórrer la sentència davant l'Audiència Provincial de Lleida. | ACN\nJosep Ibarz, batlle d'Almacelles, ha estat condemnat a 9 anys d'inhabilitació per prevaricació\nper Antonio Ramos / ACN 26/10/2021 19:43h | Actualitzat a 2021-10-26 20:19h\nNou anys d'inhabilitació per a qualsevol càrrec electe municipal, autonòmic o estatal. Aquesta és la sentència que ha dictat el jutjat penal 1 de Lleida contra l'alcalde d'Almacelles (Segrià), Josep Ibarz, per un delicte continuat de prevaricació administrativa. En la sentència, que té uns cent folis, es considera provat que Ibarz va intervenir en la contractació d'una desena de persones 'a dit'.\nEn el judici, el 20 de maig, Ibarz va negar haver intervingut mai per contractar ningú al consistori i va assegurar que sempre havien estat «molt curosos amb el procediment». Ara, Ibarz pot recórrer la sentència condemnatòria davant l'Audiència de Lleida.\nSense convocatòries públiques durant una dècada\nLa sentència considera que durant el judici ha quedat provat que l'any 2005 va ser l'últim cop que es van publicar al DOGC i al BOP les vacants a l'Ajuntament d'Almacelles, que es van fer convocatòries públiques i que van entrar persones a treballar al consistori—concretament set— després d'haver superat un concurs-oposició.\n«No se'n va convocar cap més des de llavors i fins al 2015, que és quan es va presentar la denúncia», destaca la resolució. Tot i no haver-se fet cap convocatòria pública durant 10 anys, segons explica el jutge, la plantilla de l'Ajuntament d'Almacelles es va incrementar «de manera continuada», passant de 54 treballadors el 2005 als 107 el 2015.\nIbarz va contractar persones a través de decrets\nSegons la sentència, es considera provat que la contractació de diverses persones va ser signada per Ibarz mitjançant decret d'alcaldia. En aquest sentit, el jutge assegura que l'alcalde «va dictar els decrets i va signar els contractes laborals», sent coneixedor que aquestes contractacions es feien «sense un procediment públic d'oferta i selecció», vulnerant així els principis constitucionals d'igualtat, mèrit i capacitat així com el de publicitat.\n«Aquesta situació va permetre a Ibarz oferir directament a alguns ciutadans incorporar-se a l'ajuntament», afegeix la sentència, que considera que «han quedat verificats els vincles familiars, d'amistat, professionals i polítics de l'encausat amb els treballadors contractats».\nAixí mateix, el jutge explica que «no consta que els candidats als llocs de treball se sotmetessin a un procés de selecció més enllà d'aportar el currículum i fer una entrevista».\nLa suposada «urgència» no ha quedat acreditada\nLa sentència també considera que no ha quedat acreditada la suposada «urgència» amb què es justificaven aquestes contractacions, motiu pel qual el jutge no entén que es prescindís de la normativa que regula la contractació de personal en les administracions públiques.\nAixí mateix, creu provat que l'alcalde va emparar un procediment «opac» que va impedir altres persones poder-se presentar a uns llocs de feina públics. En aquest sentit, el magistrat considera que Ibarz era «plenament conscient» que les resolucions eren «injustes».\nIbarz titlla la sentència «d'exagerada»\nDesprés de conèixer la sentència, l'alcalde d'Almacelles, Josep Ramon Ibarz, ha reconegut a l'ACN que aquesta li ha «sorprès moltíssim», alhora que ha afegit que és «exagerada». Ibarz ha dit que «no comparteixo en absolut la sentència i la recorrerem. Espero que els jutges de l'Audiència ho vegin diferent».\nLa sentència no és ferma i per això Ibarz ha assegurat que seguirà al capdavant de l'Ajuntament d'Almacelles, ja que assegura haver rebut el suport dels seus regidors. «Avui és un dia difícil per mi i la meva família, però segueixo amb la mateixa il·lusió de treballar per Almacelles», ha afegit.\nÚltima hora Última hora Actualitat Última hora Justícia Última hora Segrià


Aquest divendres a la tarda s’esperen precipitacions a la meitat est i a la resta del litoral i prelitoral que de forma més dispersa arribaran a més punts del país, segons la predicció del Servei...\nDarrerament hem assistit a unes quantes disculpes públiques per part dels representants institucionals. A primer cop d’ull semblaria l’assumpció d’una bona praxi que honora els servidors públics...\nL’Ajuntament de Vilafant (Alt Empordà) oferirà bonificacions de fins al 50% de l’Impost sobre els Béns Immobles (IBI) als propietaris que tinguin pisos buits i els cedeixin a la borsa de lloguer...\nDeplorable exemple el que dona el polític conservador francès, ara pendent d’un judici històric. Nicolas Sarkozy està acusat de corrupció i de tràfic d’influències. L’ex president francès,...\nValenta, demòcrata i contundent. Així ha estat la intervenció en català de la ponent de l’informe de l’Eurocambra sobre drets fonamentals. La irlandesa Clare Daly ha denunciat la “prohibició”...\nSalut Pública ha incorporat 24 enquestadors i tres tècnics referents al Camp de Tarragona i les Terres de l’Ebre per reforçar l’estudi dels casos positius de Covid-19 i millorar la detecció de...


Ritual del Foc – Capsa de micacos\nPublicado poridelfonsa 30 de mayo, 2022 Publicado en Sin categoría\nEn aquest meravellós ritual que celebrarem al juliol a l’Espai Mar, a la mateixa sorra, davant del mar, començarem amb el pagament a la terra. Un ritual que es duu a terme en la medicina andina en el qual s’ofrena a la Pachamama (mare terra) a Taita Inti (pare sol), al cel, a l’aigua, als estavelles, als esperits… És una ofrena al Sagrat Masculí i al Sagrat Femení.\nDemanes per tu, pels teus sers estimats, per la qual cosa desitgis i ho ofrenes. Després reps una neteja del teu camp aurico i després es crema tot en un foc.\nÉs preciós i difícil d’explicar, has de viure’l.\nFacilitat per Kiko Espinosa, Sergi Outerelo i Esther Ventós.\nDivendres 29 de juliol, 20h a 21’30h\nLloc: Espai Mar CNB\nTERÀPIA HOMA (foc transformador)\nHOMA és una paraula sáncsrita emprada aquí com a sinònim de YAJNYA. Un terme tècnic que ocupa la ciència vedica de la bioenergia per a expressar el procés d’eliminació de les condicions tòxiques de l’atmosfera, a través de l’acció del foc.\nAixò significa utilitzar el foc com a instrument mediador, per a sanar i purificar l’atmosfera. Sana l’atmosfera i recobra la seva salut, l’atmosfera et sana a tu. Aquesta és la idea central de la Teràpia Homa.\nYAJNYA ens retorna els nutrients que la contaminació roba al medi ambient. El canvi molecular en la fusió i fissió dels àtoms fa que les propietats dels elements canviïn la seva estructura i pes atòmic.\nVaria la velocitat de la rotació dels electrons i protons. La Teràpia Homa és una ciència revelada. És tan antiga com la creació. En el transcurs del temps es va perdre, però ara a estat ressuscitat per a orientar a les persones sobre com corregir les condicions contaminants que trobem avui dia en el planeta.\nLa Teràpia Homa és una ciència revelada. És tan antiga com la creació. En el transcurs de temps, aquest coneixement es va perdre, però ara ha estat ressuscitat per a orientar a les persones sobre com corregir les condicions contaminants que trobem avui dia en el planeta. La Teràpia Homa prové dels VEDES, el patrimoni de saviesa més antic conegut per l’ésser humà.\nQuan les coses van malament a conseqüència de la contaminació, els elements de la naturalesa comencen a canviar. La cohesió dels àtoms, la seva fusió, es comporta d’una manera diferent, tal com es descriu en ATHARVA VEDA. S’afirma que si els àtoms comencen a refusionar-se i a fisionarse d’una manera inapropiada, una civilització pot ser destruïda. Si es fa YAJNYA (HOMA) quan això ocorre, s’ajuda a restaurar l’harmonia i es produeix un element nou i benèfic. Noti’s que no diem “creat”. Res és creat, solament es restructura. Aquest coneixement és Teràpia Homa.\nAquest coneixement pot ser aplicat en diverses àrees. La següent és una llista il·lustrativa i no exhaustiva.\nStres, tension mental, pau mental, alegria , disminueix els patrons destructius, augmenta la motivacion.\nServeix com a insecticida natural, pesticida i herbicida. Enforteix i dona energia a les plantes,augmenta la producció dels cultius i la seva qualitat\nEn el medi ambient: Purifica l’aire que respirem i elimina les toxines de la atmosfera, purifica l’aigua contaminada.\nEn la medicina: Té poders medicinals per a humans, animals i plantes.Neutralitza els efectes produïts en el cos en ingerir aliments radioactius.\nAgnihotra és un regal a la humanitat de les més antigues ciències Vèdiques de la Bioenergia, la Medicina, l’Agricultura i l’Enginyeria Climàtica.\nAgnihotra és el procés de purificació de l’atmosfera mitjançant l’acció del foc preparat en una piràmide de coure, sintonitzat al bioritme de la sortida i la posta del sol.\nA través de la pràctica del Agnihotra vostè notarà que la tensió de la ment desapareix i vostè comença a experimentar pau. La ment és reestructurada tan gentilment, tan delicadament, tan sense esforç, asseient-se en l’atmosfera de Agnihotra, facilitant el reaccionar sempre amb amor.\nEFECTES DEL AGNIHOTRA\nLes següents són algunes de les coses aquestes sobre Agnihotra en l’antiga tradició científica:\nUna enorme quantitat d’energia es concentra al voltant de la piràmide de coure de Agnihotra, just a l’hora de Agnihotra. Això crea un tipus de camp magnètic en el qual es neutralitzen els tipus d’energia negativa i es reforcen els tipus d’energies positives. Per tant, un patró positiu és creat per la persona que fa Agnihotra, tan sols amb fer-ho.


Així serà la reobertura de discoteques a Catalunya | Lleida.com\nAixí serà la reobertura de discoteques a Catalunya\nEl Procicat ha aprovat aquest dimecres el pla de reobertura de les activitats recreatives musicals de l'oci nocturn, que s'aplicarà un cop decaigui l'ordre de tancament del Ministeri de Sanitat. El document contempla mesures generals per aquells locals i establiments que funcionin com a discoteques, sales de ball, sales de festes amb espectacles, bars musicals, o karaokes. Tots ells hauran de controlar els accessos, gestionar les zones de ball i restauració, aplicar les mesures de higiene i garantir el funcionament dels sistemes de ventilació i climatització. En el cas dels grans locals, la venda d'entrades haurà de ser anticipada, la pista estarà perimetrada i no s'hi podrà consumir.\nEl protocol obre la porta a reprendre l'activitat d'un dels sectors més afectats per les restriccions aplicades per tal contenir la pandèmia de la covid-19 a Catalunya. Això sí, quan això sigui possible, hi haurà uns requeriments a seguir basats, sobretot, en el control d'accessos, la gestió de les diferents zones dels establiments, les mesures de neteja i la ventilació.\nPel que fa als control d'accés, en locals amb un aforament superior a 500 persones serà obligatori comptar amb algun sistema telemàtic de venda anticipada i reserva nominativa d'entrades, per facilitar una traçabilitat dels assistents en cas de rebrot. En aquells locals amb un aforament menor, serà només recomanable.\nL'oci nocturn de Catalunya encara no té data per tornar a obrir\nExpedients a la discoteca Biloba per desobediència i per superar l'aforament permès\nGrups de dones recorren de nit zones d'oci nocturn de Lleida per detectar elements i espais insegurs\nLes vendes de la indústria a Catalunya es disparen durant el mes d'abril pels efectes de la pandèmia\nLa inversió estrangera a Catalunya cau un 32,7% durant el primer trimestre


Fes la compra online de material esportiu sense haver de sortir de casa. Amb waveinn ja és possible! És la teva botiga online especialitzada en material de nàutica i pesca. Volem que gaudeixis del teu temps lliure d’una manera única, per això t’oferim una gran varietat de Camises de la marca Gill. Dóna un cop d’ull a tots els productes de nàutica i pesca que t’oferim en catàleg, com per exemple Gill Oxford Shirt. Dissenyat per donar-te el màxim confort i seguretat mentre estàs practicant el teu esport favorit o les teves activitats diàries.


Un 2022 ple d’incògnites\nQuan s’entra en una nova onada de la covid, i ja és l’enèsima, salta el debat de si cal defensar més l’economia o la salut. I, ara que estem en un dels punts àlgids de la pandèmia, molts pensem...\nLA MALALTIA MENTAL, MIRALL DE LA SOCIETAT\n«Sóc l’escena viva per la qual passen diversos actors representant diverses peces» Fernando Pessoa Libro do desassossego El nostre temps somia amb la llibertat. N’ha fet el seu nou credo. Tothom...\nDimarts passat sabíem que una sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya instava l’Institut Ramón Barbat, de Vila-seca, a revisar la quota de classes en castellà. Com una gota xinesa,...


All-Star Copa Catalunya – 7 i 8 gener – Club Bàsquet Sant Josep – Badalona\nAll-Star Copa Catalunya – 7 i 8 gener\n19 desembre, 2016 /in 2016-17, Notícies /by CB Sant Josep Badalona\nLa Federació Catalana de Basquetbol (FCBQ) organitzarà, el cap de setmana del 7 i 8 de gener de 2017, un ALLSTAR tant masculí com femení de la Copa Catalunya, la competició de màxim nivell en categoria sènior organitzada per la Federació.\nAquesta festa de la Copa Catalunya és fruit també de la bona rebuda de les retransmissions setmanals d’aquesta competició a través de La Xarxa, mitjà de comunicació oficial de l’FCBQ, i clau per potenciar encara més la Copa Catalunya Masculina i Femenina.\nTelevisat en directe per La Xarxa Televisions (159 de Movistar+), les televisions de proximitat i en streaming a www.laxarxa.com, aquest esdeveniment s’emmarca dins l’acord de col·laboració engegat aquesta temporada entre la Xarxa Audiovisual Local i l’FCBQ per tal de potenciar la Copa Catalunya.\nL’ALLSTAR de Copa Catalunya 2017 tindrà lloc al Parc Esportiu Llobregat de Cornellà de Llobregat i es dividirà en dos dies: dissabte 7 de gener a la tarda pel masculí i diumenge 8 de gener a la tarda pel femení. Ambdós dies s’organitzarà un partit entre les seleccions del grup 1 i el grup 2 de cada competició amb conjunts formats per jugadors de cada equip de la lliga escollits en base a una votació realitzada pels diferents entrenadors de la competició.\nAixí mateix, també es celebrarà un concurs de triples masculí i femení, i un altre d’esmaixades exclusivament masculí; així com d’altres activitats paral·leles com concursos o actuacions. L’entrada per aquest esdeveniment serà gratuïta tot descarregant la invitació que properament estarà disponible.\nLa presentació oficial d’aquest ALLSTAR de Copa Catalunya tindrà lloc el proper dijous 22 de desembre al migdia al Parc Esportiu Llobregat de Cornellà de Llobregat en un acte en el que també es donaran a conèixer els participants dels diferents partits i concursos.\nEn Pedro Cuesta i en Sergi Vives representaran al nostre Sènior Masculí. També estarem representats per en Pol Amigó, entrenador i fisioterapeuta del Club, que ha estat convidat a l’acte per la FCBQ en funcions de Fisioterapeuta de l’esdeveniment. Enhorabona a tots tres!!!\nTags: allstar, baloncesto, basquet, bàsquet badalona, CB Sant Josep, club bàsquet sant josep badalona, copa catalunya, copacatalunya, escola de bàsquet, sant josep, santpep\nhttps://www.cbsantjosep.net/wp-content/uploads/FCBQ16_ALLSTAR_CopaCatBQ.jpg 567 567 CB Sant Josep Badalona http://www.cbsantjosep.net/wp-content/uploads/icona_escut_WEB.jpg CB Sant Josep Badalona2016-12-19 19:27:232017-08-21 15:53:14All-Star Copa Catalunya - 7 i 8 gener\nFelicitació de Nadal 2016 – Llums de colors RESUM de la JORNADA – 17 i 18 de Desembre


Lleida, neta? Un repte de tots\nComissió dUrbanisme, Mobilitat, Habitatge i Transició ecològica de la FAVLL\nActualitzada 07/11/2021 a les 13:24\nLa Federació d’Associacions de Veïns de Lleida (FAVLL) hem organitzat, per al proper 10 de novembre, a la sala Jaume Magre, una taula rodona en què participaran representants d’AV i tècnics de la Paeria per abordar el tema més a fons i amb voluntat d’avançar. Ja fa temps que aquesta problemàtica ens preocupa i així ho hem fet saber als regidors que tenen responsabilitat directa sobre neteja, jardineria, plagues (especialment la de rates) i altres. I també a l’alcalde, amb qui els/les presidents/es de les associacions veïnals han mantingut, recentment, una reunió.\nDonada l’actual situació creiem, per tant, que és urgent aplicar un pla de xoc a la ciutat, dotat de la partida extraordinària que es consideri necessària per aplicar-lo de forma immediata. A més a més, per descomptat, amb un conjunt d’actuacions per als propers anys acompanyades del pressupost corresponent. Entenem que és un tema prou conegut a la ciutadania i alhora complex, agreujat per la desescalada de les mesures Covid, en què hem vist grups de gent bevent i menjant al carrer sense tenir cura de recollir els residus o deixalles amuntegades envoltant els contenidors. Però també, en alguns casos, sobreeixits de brossa. Per això diem que aconseguir una Lleida neta és un repte de tots.\nCreiem que la queixa ja l’hem fet arribar on calia i ens consta que l’ajuntament ha començat a posar fil a l’agulla. Però el tema és tan important que requereix una resposta urgent abans que el deteriorament s’accentuï i resulti més dificultós i més car revertir la situació. Caldrà revisar contractes, augmentar dotacions, aplicar, si cal, mesures especials i fer-ne el seguiment que calgui. Si és una prioritat per a la ciutadania, cal que també ho sigui per a l’ajuntament!\nS’hauran de conèixer en detall els punts més problemàtics i les mancances més significatives de cada barri. I per reeixir en aquesta tasca, la col·laboració de les associacions de veïns és fonamental: coneixem els barris i s’hi ha de comptar. Cal aprofitar i valorar el treball de detecció que, des de fa temps, estem realitzant des del món veïnal. Esperem que molt aviat s’apliquin les mesures efectives necessàries i puguem donar el tema per resolt. La ciutat s’ho mereix! Esteu tots i totes convidats a la taula rodona “Lleida, neta? Un repte de tots”.


El PSC de Sant Celoni defensa el seu model de poble allunyat de grans obres\nEsteu veient:Inici»Municipis»El PSC de Sant Celoni defensa el seu model de poble allunyat de grans obres\nPer Redacció la Vila el\t 24 abril 2013 0 Comments\nJoan Castaño destaca l’intens treball en els darrers dos anys en matèries clau com el dret a l’habitatge, l’educació i la formació\nEl PSC de Sant Celoni ha aprofitat la diada de Sant Jordi per fer públic el segon exemplar de la seva revista informativa Per Sant Celoni, en el qual es fa un repàs a les principals actuacions que s’han portat a terme al municipi en aquests darrers dos anys. En aquest sentit els socialistes celonins reivindiquen que un dels principis bàsics en política és la transparència “la ciutadania ha d’estar informada de les accions que porta a terme el govern municipal, i aquesta l’edició de la revista és una eina molt eficaç per garantir aquest dret a la informació”, assegura Joan Castaño.\nEl PSC defensa el seu model de poble inclusiu i cohesionat que defuig de grans projectes emblemàtics. L’alcalde de sant Celoni aposta per la millora del dia a dia de les persones i no per models amb grans inversions i suposats projectes emblemàtics que, a la llarga, es poden mostrar contraproduents. En aquest sentit, els socialistes de Sant Celoni recorden que el seu model no contempla un gran ARE en contra de la ciutadania ni la projecció d’una ronda, amagant informació i fent malbé el nostre territori. En clara referència a CiU s’assegura que “aquest ha estat el model somiat per alguns fins i tot ben definit però, evidentment no és el nostre model. Per aquest tipus d’iniciatives, diguem-ho clar, no hi ha diners en aquesta caixa”.\nPer Sant Celoni també recull el tancament en positiu dels pressupostos de 2012 tot i les dificultats econòmiques. Joan Castaño, destaca el treball que s’ha portat a terme des de les diferents regidories en els darrers dos anys, posant èmfasi en tres grans àmbits que, al seu parer, han de marcar el l’actual mandat referint-se a garantir el dret a l’habitatge, dret a l’educació i l’impuls a la formació.


La Vertical Montserrat forma part de la Towerrunning Tour 2022 de la Towerrunning World Association (TWA).\nCategoria Som Un Equip: Posa’t un repte econòmic i, abans de la cursa, realitza diverses activitats solidàries per aconseguir-ho. Dos corredors, un munt de persones pujant amb tu!\nLa Vertical Montserrat vol contribuir a la inclusió de les persones amb discapacitats diferents a través de la pràctica de l’esport. Per aquest motiu es va crear la categoria Inclusiva, una modalitat en la que, any rere any, comptem amb la participació de més esportistes. La cursa va ser premiada, al 2019, a la gala del Primer Premis Inclusius de l’Esport Català.


Scriptorium ripollès: La Guerra Gran (1793-1795) al Ripollès / 6\nLa Guerra Gran (1793-1795) al Ripollès / 6\nSaqueig i estada a Ripoll (11-19 de juny de 1794)\nJa el general Dagobert un any abans, des de Camprodon, tenia el projecte d’arribar-se a Ripoll, amb el desig manifestat de destruir la fàbrica d’armes. Quan Doppet conquesta la vila l’11 de juny de 1794 va posar-se a la feina:\n“Jo vaig ejecuatr a la meva arribada una visita als tallers d’armes de la vila; hi trobàrem moltes armes, i sobretot moltes eines. Em vaig donar diligència en fer-les passar cap a l’interior de la república: coneixia que estant amb guerra amb Alemanya i Anglaterra, les eines esdevenien un objecte preciós i interessant per la república”.\nLes Mémories politiques et militaires du Géneral Doppet (1834) ens ofereixen una precisa descripció de l’estat de la vila de Ripoll:\n“Vàrem trobar moltes avitualles a Ripoll, i una carga de dos muls de plata. L’informe que en féu en el seu moment Dugommier a la Convenció Nacional, prova que malgrat la dificultat del transport i els intents diaris de l’enemic, vaig fer entrar a França en aquesta etapa un botí immens”.\nCom era una constant, donava la fama de sanguinaris i saquejadors de les tropes revolucionàries franceses, “tots els habitants havien fugit; a pesar de que vaig fer-ne entrar alguns que la por havia fet marxar fora de la vila: vaig donar-lis les mateixes avitualles que a la tropa; i, com en totes parts, vaig esforçar-me en provar que la república no feia la guerra als pobles”.\nEls francesos, però no es quedaren reclosos a Ripoll. Diu Isidre Serrat, rector de Sant Esteve de Comià: “... els francesos arribaren fins a l’hostal Cremat de las Llossas per dos vegades, ocasionant una gran alarma a als Pens i la parròquia de Roma; es féu la crida d’anar, la gent que tingués arma, a la serrar de coll de Soler, donades per ordre del senyor abad de Ripoll”.\nPerò la situació del general Doppet a Ripoll provocava la seva preocupació:\n“Estant a Ripoll, i fent evacuar el botí al quarter general de Dugommier, sentia que era el moment d’accelerar la marxa d’aquests combois, ja que havia partit de Camprodon amb prop de tres mil homes, dels quals vaig deixar una part a Sant Joan de les Abadesses, per conservar la meva comunicació i preparar una retirada segura. No és de més observar que cada dia havia de dedicar una part de la tropa per acompanyar el combois de mules que transportaven el botí a Camprodon. Allà els homes i les mules eren rellevades per altres que anaven fins a Prats de Molló, i aquesta columna mòbil estava nit i dia en marxa: de manera que em quedaven poques tropes per resistir en cas que l’enemic hagués atacat Ripoll.\n“Aquesta empresa, goso dir-ho, fou de les més arriscades; i si les circumstàncies haguessin permès secundar la meva operació, la nostra incursió a Catalunya podia haver estat molt lucativa”.\nEn aquest punt, Doppet fa una explicació bastant concreta de la situació militar en la Guerra del Rosselló aquell juny de 1794:\n“Cal recordar que en aquella època Bellegarde era encara en mans dels enemics, i que Dugommier no tenia encara ni Roses, ni Figueres; de manera que em trobava fora de la nostra línia, i forçant, per la rapidesa i més bé temeritat de la nostra marxa, a les viles d’Olot i de Vic a evacuar objectes preciosos a Barcelona, a les portes de les quals jo hagués anat, si hagués tingut a la meva disposició les forces promeses a Dagobert pel Comitè de Salut Pública de la Convenció Nacional”.\nEl castell de Bellegarde, sobre la Jonquera havia estat capturar pel general Ricardos el de 1793, no fou reconquerit fins el 18 de setembre de 1794. En pocs mesos, des de gener de 1794, Dugommier va havia fet canviar el signe de la guerra, amb les preses de Roses i Figueras.\nEn les seves memòries Doppet va diferents consideracions sobre les possibilitats de la seva incursió militar a Ribes, Camprodon i Ripoll, en direcció, sobretot, a Olot i Besalú.\nEl que resulta, però, simptomàtic, és l’interès de Doppet en donar mostres de la disciplina de les seves tropes:\n“No tinc necessitat d’informar aqui de les diferents ordres que vaig donar per mantenir la disciplina de les tropes, per assegurar a la república el botí fet a l’enemic, per fer respectar en país estranger les propietats i les persones dels ciutadans, per tractat amb humanitat els presoners de guerra, en fi per complir amb els meus deures militars zelós i d’home honrat. Totes aquestes ordres estan consignades en els meus registre i en els de l’Estat Major de l’exèrcit; ells son, per altra part, en tots els llibres d’ordres dels batallons que varen servir amb mi. Deixo als descuidats calumniadors la seva culpable ignomínia; i, d’altra costat tinc dintre de la meva consciència la satisfacció de no tenir cap retret a fer-me, estic segur que, si els meus enemics m’haguessin conegut un crim, s’haguessin apressat a engrandir-lo. No tenint res de positiu ni de particular a dir sobre aquest tema, ells generalitzen les seves calumnies, però, per la meva satisfacció, jo no voldria altre cosa, sinó que els meus perseguidors fossin obligats a publicar les seves memòries”.\nCom veurem en el següent capítol de aquesta sèrie d’articles de divulgació sobre la Guerra Gran al Ripollès, que la presa de Ripoll es va saldar amb un greu saqueig.


PUV Introducció a la topologia, 2a ed. - Llibre\nCol·lecció: Educació. Sèrie Materials, 20\nAquest manual de Topologia s'ha concebut com una eina de treball per als estudiants de matemàtiques. Tracta sobre espais mètrics, espais topològics i conceptes relacionats com són les propietats de connexió, compacitat i completesa. El text es troba farcit d'exemples, exercicis i figures que proven de fer-lo més assimilable.


Blasted (Rebentats) - TRESC\nPROMOCIÓ ESPECIAL: entrades a 10€ (compra mínima 2 entrades) per a les funcions del 12 i 13 de gener aplicant el codi BLASTEDTR3SC. ENTRADES ESGOTADES\nEn una luxosa habitació d'hotel a Leeds, una noia de vint-i-un anys es retroba amb el seu antic amant, que està greument malalt del pulmó. La jove suportarà els abusos d'aquest home que li duplica l'edat, fins que el pes de la violència acabi rebentant la intimitat de la cambra.\nQuan Sarah Kane va estrenar Blasted, el seu insòlit impacte sobre la societat britànica va convertir molt ràpidament l'obra en una de les fites teatrals més emblemàtiques del segle xx. El temps no ha fet sinó posar en relleu l'extraordinària qualitat literària d'aquesta peça dramàtica, que manté plenament vigent la seva capacitat de forçar els límits escènics per interpel·lar-nos.\nIntèrprets:Pere Arquillué Blai Juanet i Marta Ossó


Aprenentatge disruptiu (I), Edupunk a Diari de Girona\nEn l’entrevista de Punset a Johnson (juliol 2011) es posa sobre la taula que el 28,4% de joves espanyols abandonen l’escola sense acabar la secundària, un percentatge molt més alt que la resta de països europeus (14,2%). Johnson, no dubta en atribuir com a una de les causes principals l’esclat de la bombolla imobiliària a l’Estat espanyol i el model de societat que aquesta comportava, l’era-dels-nous-rics (això no ho diu Jonhson...). Amb la caiguda del sector de la construcció (2008), però, la taxa d’atur entre els joves augmentava fins a arribar durant el primer trimestre de 2011 a un 43,6%... Els mitjans tornaven a parlar de generacions perdudes...\nTot i així, més enllà de la bombolla immobiliària, cal fixar-se en una dada: El 50% d’abandonament escolar està causat per la falta de motivació, i no només a Espanya. Per això potser cal plantejar-se, ¿perquè els alumnes s’avorreixen a classe? Alguns deterministes veuen en la tecnologia l’orígen de tots els mals, «els gadgets que fomenten l’estupidesa, que fan que ja no es llegeixi....», però caldria analitzar si realment aquest «fracàs» no és la conseqüència d’un sistema educatiu caduc, que no proporciona les eines necessàries ni competències per poder-se desenvolupar en la Societat del Coneixement, ja que encara està anclada i es preocupa per les necessitats de temps pretèrits, les demandes de la revolució industrial i el «tots igual».\nAquest és el problema principal al que s’enfronta l’educació: com recuperar aquests col·lectius de joves que desmotivats abandonent l'escola. El que està clar, és que el model tradicional d'ensenyament, s'empenya -encara- a seguir perpetuant models obsolets, per això Curtis Johnson en una conferència plantejava:


Cerca totes les ofertes d'hotels a St Paul Entrada:\nThe Loft Winchester...Habitacions per nit per només Més zones a Winchester\nMés de 1.175.000 propietats en tot el móns - cada dia n'afegim més Amb la confiança de més de 31.000.000 clients satisfets Garantia de preus més baixos 12 milions i més resenyes de clients d'Agoda Amb disponibilitat a més de 58.000 ciutats en tot el món Llocs històrics de St Paul Monuments i llocs històrics\nSt Paul és en dels molts llocs de Winchester que els viatgers gaudeixen de visitar. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. St Paul està agraciat amb envoltatns plens de vida, bons restaurants, zones de compra i increibles atraccions. Gaudeixi de les millors ofertes d'Agoda.com quan decideixi estar a Winchester. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Vegi les ofertes d'hotels més ben qualificades a St Paul insertant les seves dates de viatge a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a St Paul, Winchester\nÀrea St Paul\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, The Loft Winchester és una elecció...\nHotels a St Paul: The Loft Winchester\nLlocs d'interès a St Paul: St Paul'sCromwell's Coffee house


Lament de les treballadores d’una escola bressol: Estem desprotegides\nInfants de l'escola bressol Ralet Ralet de Matadepera\nDes de l'EBM Ralet Ralet de Matadepera denuncien que malgrat la pandèmia no s'han baixat ràtios ni s'ha subministrat mascaretes adequades\nLes treballadores de l’EBM Ralet Ralet de Matadepera han escrit una carta reivindicant la falta de mesures i de visibilitat que pateixen, ni només elles sinó per extensió tot el sector. Sota el lema “estem desprotegides” manifesten que “un cop més, les bressol som les gran oblidades”. Recorden que “nosaltres no fem vacances del 22 de desembre al 8 de gener, tenim menys vacances que les escoles, i fa una mica de ràbia però és així. Una mica guarderia a vegades, encara que no ens agradi”.\nTanmateix, aquest any consideren que aquesta ‘discriminació’ es veu agreujada per la crisi de la Covid i per com s’està gestionant dins del sector. “La Generalitat fa un anunci dient que s’allarguen les vacances per prevenir possibles contagis. Els alumnes de les escoles de primària i secundària tornaran el dia 11. O el 18. Un altre cop no parlen de les escoles bressol. No us afecta, ens diuen els inspectors. No tanquem, diuen els ajuntaments“, lamenten. “Estem enmig d’una pandèmia mundial i en un període d’alt risc. I exposar els 8, 13 i 20 infants a venir a l’escola després que hagin dinat amb les seves 2, 3 o 25 bombolles, ens sembla una imprudència. No parlem de vacances, parlem de prudència i de respecte. I d’una societat i un govern que s’obliden del període més important de la vida de qualsevol persona”, exposen en el comunicat.\nAixí mateix, a més de queixar-se de tenir “unes ràtios molt per sobre de l’ideal” també denuncien la falta de material per protegir-se. “Treballem amb infants molt petits que, evidentment, no poden portar mascareta, i per tant, ni ells ni nosaltres estem protegits. En cap moment ningú s’ha preocupat per facilitar-nos mascaretes FFPP2 o similiars que ens protegeixin. Tenim companyes que canvien d’aula constantment, no tenen un grup estable, fan de reforç. Ni tan sols ells tenen accés a aquesta protecció. Poseu-vos la pantalla, ens diuen”.


La comissió de menjador està formada per representants de:\n- L'escola (coordinadora de menjador i director)\n- Fundesplai. Empresa encarregada del temps del migdia (temps de lleure i temps de menjar)\n- Famílies (dues mares de l'escola).\n- Un representant de l'AFA\nLa comissió de menjador es reuneix tres cops al llarg del curs, un per trimestre. És un espai de reflexió i de seguiment. La comissió acompanya en els aspectes d'organització i fa seguiment dels casos generals que arriben a la bústia de suggeriments/queixes de la comissió. Es treballa com millorar la comunicació amb les famílies.\nEls primers cursos de la comissió es van fer enquestes de satisfacció que van ajudar a planificar i organitzar el menjador escolar.\nUs fem arribar un resum de la darrera acta d'aquest curs, on podeu consultar els temes tractats i els acords presos.\nActa menjador 2018 Pla de funcionament\n- Portes obertes de menjador: El mes de maig hem celebrat les portes obertes per a famílies de l'escola. Pares i mares de l'escola han vingut a passar el migdia amb nosaltres i han pogut veure com s'organitza el menjador i han compartit taula tot menjant el menú de l'escola.\nUs fem arribar fotos del dia.\n- Comissió d' extraescolars\nLa comissió d'extraescolars està formada per representants de totes les activitats, representants de les famílies i un representant de l'AFA.\nEs reuneixen 3 o 4 cops al curs. Es fa un seguiment de les activitats des dels diferents punts de vista i s'ajuda a planificar l'oferta pels pròxims cursos.\nEs fan enquestes de satisfacció i de suggeriments. Us fem arribar el resum de la darrera acta d'aquest curs i el resum del buidatge de l'enquesta del 2017-2018.\nActa extraescolars 2018 Acta extraescolars 2019 Enquesta 2018


VIATGES: d’octubre 2010\nPARIS SEGON DIA\nDesprés d’esmorzar al hotel, marxem cap el centre. Tornem a esmorzar a una pastisseria al costat del ajuntament.\nDes de allà enfilem la Rue Rialto camí de la Bastilla. Pero el nostre primer objectiu es el museu jueu a un carreró a mig camí.\nD’allà continuem per R. Rialto, mirant botigues passem per davant l’església de Sant Antoni i al fi arribem a la Bastilla. Res a veure actualment amb el que havia estat la plaça. Avui en dia es un nus de carrers, una rotonda, amb la columna de Julio. Antigament a aquesta plaça hi havia hagut una fortalesa arrasada per els revolucionaris al 1789. També hi ha l’opera de la Bastilla.\nD’aquí tornem enrera pel barri jueu, actualment ple de shawarmes i botigues “barates”.\nAl final del barri de Marais i ja a prop del ajuntament trobem una plaça amb algunes terrasses i allà ens instal·lem per dinar, car de collons i el menjar acceptable. Pero la terrassa la vàrem gaudir fins passades les 5 de la tarda entre caipirihnes i demés.\nD’aquí, visita per fora del impressionant ajuntament i cap el metro i al hotel. A descansar una estoneta que tenim concert avui. I comença cap a les vuit del vespre.\nPosted by ddriver at d’octubre 30, 2010 Cap comentari:\n1er DIA A PARIS\nMatinem d’allò mes i cap Girona airport. El vol a Paris Beauvais surt a les 6 i pico del mati.\n1h i 25 i ja estem a Beauvais. Sorprenentment allà la temperatura és bona. Aquí Catalunya feia temporals de vent i aigua i allà prop dels 20ºC.\nAl sortir de la terminal et trobes amb els autobusus que van a PARIS 15e i un conductor molt lent i en prop d’una hora som a Paris, a la porta de Maillot.\nAl entrar al metro comença la missió aconseguir un Paris visite. Targeta de metro per entrar sempre que vulguis en 3 dies (també hi ha de 1dia).\nNomés baixar a l’estació per el palau de congres hi ha un caixer que ven bitllets. La cua es interminable. Tota la gent dels bussos allà fent cua. No pot ser que hi hagi nomes un caixer.\nLa J, va a buscar a veure si hi ha mes i si. Si un continua el passadís, al fons hi ha varis caixers i una taquilla. Gairebé sense cua.\nMetro cap Charles de Gaulle, transbord i directes cap al Hotel.\nEn seguida constatem que els del Hotel tenen un bon fotògraf. L’habitació es veia mes gran a Internet. Pero així i tot esta bastant be i ens deixen fumar si obrim finestres, un luxe avui en dia.\nL’hotel es a prop d’on es farà el concert i decidim anar caminant fins allà, així coneixerem el parc de la Villete, que mai hi hem parat en altres visites a la ciutat.\nLa veritat es que hi ha un tros pero el fem sense adonar-nos, anar fent fotos i rient sens fa curt.\nVisitem la ciutat de les ciències i la geode e intentem trobar el Zenith i la ciutat de la musica. Esta fatalment indicat. Sort del mapa.\nUn cop al Zenith, els Kool and the gang estan assajant o fent proves de so. Intentem trobar una porta oberta pero missió impossible, això no es com els camps de futbol que sempre trobes una porta oberta. Ens conformem escoltant-los des de fora.\nDesprés caminada fins fora el parc i dinem.\nMetro i ens plantem en un no res a Montmatre i caminem fins al Molino, visitant algunes de les botigues de la zona, curioses si mes no.\nDes de el Moulin rouge ens endinsem a Montmatre pero veient el nivell de les pujades millor agafar el funicular. Ja baixarem a peu.\nLa targeta Paris visite també ens serveix per el funicular. Cua increïble per comprar bitllets per el funicular que ens estalviem. En un plis som a dalt.\nAquí dalt, al Sacre cour, hi ha mes gent que a les rambles i a la sagrada família junts, a mes hi ha una fira de vins i ja es el no va mas.\nFoto de la J\nComencem a baixar i la pl. Del teatre igual de a tope, mes a baix la cosa es normalitza una mica i ens sentim be en aquest barri.\nDesprès ja decidim anar cap el barri llatí a prendre alguna cosa. Primer un pub Irlandès, molt llatí no era i com a tot Paris no es pot fumar. Decidim buscar un altre amb terrassa.\nDesprés d’alguna copeta, sopem a un altre terrassa i cap el hotel, encara sortim per el barri a prendre algo mes.\nPosted by ddriver at d’octubre 22, 2010 Cap comentari:\nAvui marxem de viatge a Paris, Un viatge que serà molt especial per a mi. Pel que anem a fer i sobretot per la companyia que tindré. No per la ciutat.\nParis no ha estat mai una ciutat que m’hagi entusiasmat, tot i reconèixer ho maca que es. Es la primera gran capital que vaig visitar, quan tenia un any i mig. Es la ciutat on mes voltes he fet amb un trailer i es la ciutat sobretot, on vàrem guanyar la segona champions.\nEl motiu del viatge es anar a veure un concert de Kool and the gang i Chic. Els Kool and the gang amb altres grups, son dels que sempre m’havia quedat amb les ganes de veure. Son un dels grups que mes vaig utilitzar quan feia de Disc Jockey. Ara oportunitat única amb els Chic.\nPerò fa dos dies arribar la primera mala noticia, els Chic no actuen han estat substituïts per Sister Sledge, be, esperem que també estiguin be.\nI l’altre motiu del viatge que em fa feliç es anar amb la J, segur que tindrem uns grans dies alla.\nPosted by ddriver at d’octubre 10, 2010 Cap comentari:


Apartment Sv. Marina 1 Rabac Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartment Sv. Marina 1ApartamentSveta Marina, Rabac, Croàcia - Veure al mapaApartment Sv. Marina 1Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nAl visitar Drenje, vosté es sentirà com a casa a Apartment Sv. Marina 1, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Apartment Sv. Marina 1 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara piscina privada, banyera hidromassatge, aire condicionat, servei de despertador, escriptori per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartment Sv. Marina 1 la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Drenje.


El nou accés d’embarcament del passatge del port de Son Blanc entra en servei\n- 14/06/2018 -\nEl conseller del Govern balear Marc Pons, la presidenta del Consell de Menorca, Susana Mora, i la batllessa de Ciutadella Joana Gomila, han visitat una infraestructura, en la qual s’han invertit amb aquesta actuació 1,7 milions d' euros.\nEl conseller de Territori, Energia i Mobilitat, Marc Pons; la presidenta del Consell de Menorca, Susana Mora, i la batllessa de Ciutadella, Joana Gomila, han visitat avui el nou accés d’embarcament del passatge del port de Son Blanc de Ciutadella, que estarà en servei demà mateix.\nA la visita hi han participat també representants empresarials de Menorca, els responsables de les obres i membres de Ports IB, entre d’altres. “Complim el compromís adquirit avui visitam el nou accés d’embarcament i desembarcament del passatge al port de Son Blanc, les obres del qual estan ja concloses, així com haviem previst, abans de les festes de Sant Joan i de l’ inici de la temporada d’estiu”, ha afirmat el conseller.\nEl conseller ha explicat que s’ha realitzat una inversió d’ 1,7 milions d’euros en la millora d’aquesta infraestructura. “L’obra realitzada ens permet tenir ara una infraestructura en millors condicions, més segura, confortable i agradable per al passatge”, ha afirmat el conseller.\nEl passadís d’embarcament ha experimentat un canvi molt important amb les següents actuacions:\n-S’han eliminats aquells elements en mal estat\n-Tota la infraestructura s’ha protegit en la seva part exterior per un malla metàl·lica que protegeix de les inclemències meteorològiques\n-El recorregut inclou, en la seva part recta, una cinta mecànica per a la comoditat dels passatgers\n-la il·luminació i les fotografies col·locades al llarg del recorregut suposen una millora estètica molt important que ajuden a fer més curt el recorregut que abans es feia llarg i monòton. Les fotografies, d’autors menorquins, regalen al passatger que arriba un tast molt atractiu del què trobarà a l’illa.\nTot el passadís d’embarcament és ara una infraestructura homogènia tant en la seva estructura com en el disseny i acabats, cosa que abans no era així.\nEl conseller ha recordat que al port de Son Blanc, a més de l’accés del passatge, hi ha altres actuacions previstes que suposen una inversió global de 7,5 milions d’euros.\nTant el conseller com la presidenta del Consell de Menorca i la batllessa de Ciutadella han posat en valor la important inversió que s’està realitzant en els ports de Ciutadella, que en el conjunt del port interior i l’exterior supera els 10 milions d’euros.\nMarc Pons ha detallat les obres fetes i previstes al port exterior:\n-L’adequació dels accessos del passatge que demà entra en servei (1,7 milions d’euros)\n-S’està construint en taller en aquests moments una rampa-passarel·la (750.000 euros) per facilitar els embarcaments i desembarcaments als passatgers en el mateix moll oest; està previst que la seva posada en servei es produeixi el proper mes de setembre.\n-Estan adequats els accessos rodats al port. (50.000 euros)\n-Inici d’obres moll sud el mes d’octubre (196.000 euros). El projecte ja està adjudicat.\n-Està previst també executar un projecte de reforma de la terminal, amb una inversió de 3,5 milions d’euros.\nEl conseller ha recordat també que en el port interior s’inverteixen 2,7 milions d’euros en el pla integral de millora, inversió que se suma al milió que va costar la reparació d’urgència per l’esfondrament d’una part del moll.\nFestes de Sant Joan, campanya de conscienciació\nDurant la visita, la batlessa de Ciutadella i el conseller han anunciat també la implicació de Ports IB en la difusió de la campanya de conscienciació per viure amb seguretat i seny les festes de Sant Joan.\nPorts IB distribuirà cartells als ports (tant als de Menorca com als d’Alcúdia i Barcelona) i també reforça els equips de neteja i seguretat als ports de Ciutadella durant els dies de festa.\nConveni de preservació del patrimoni subaquàtic portuari de Menorca\nFinalment, en acabar la visita, el conseller Marc Pons i la presidenta del Consell de Menorca, Susana Mora, han signat un conveni de col·laboració que té com a objectiu la recuperació i protecció del patrimoni portuari, que inclou el subaquàtic.\nAquest conveni permetrà al Consell i a Ports IB parts col·llaborar en la protecció del patrimoni portuari de Menorca amb el desenvolupament de plans de feina conjunts que possibilitin la localització, la identificació i l'avaluació dels jaciments arqueològics que es troben davall la mar i accions de protecció. Aquesta identificació i localització dels jaciments prèvia és necessària per poder establir les mesures corresponents de protecció al temps que les estratègies d’intervenció.\nEn funció d’aquest conveni el Consell de Menorca aportarà els coneixements tècnics i proposarà actuacions a Ports de les Illes Balears, que aportarà la quantia econòmica.\nDe fet, aquesta col·laboració ja s’ha començat a produïr. Durant les actuacions d’urgència al port interior de Ciutadella es varen trobar restes de ceràmica de diverses èpoques. Ara amb aquest conveni es farà una publicació divulgativa\nAquest esforç conjunt dóna compliment a la Llei 12/1998, de 21 de desembre, del patrimoni històric de les Illes Balears, que inclou també la protecció del patrimoni arqueològic subaquàtic.


Bramwood Guest House Pickering Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n19 Hallgarth, Pickering, Pickering, Regne Unit, YO18 7AW - Veure al mapa\n"Everything was perfect. Warm welcome from Richard with coffe..."\nHabitació Individual (Single Room 7)\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Pickering, Bramwood Guest House és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Pickering. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen àrea de TV/saló compartit.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, articles de tocador, assecador de cabell a cada habitació. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Bramwood Guest House.\nTots els tipus de viatgers (214) Parelles (162) Viatgers en solitari (31) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (4) Grups (10)


'Xino-Xano pel Turó', la cara oculta de la Seu Vella de Lleida - Teleponent\nInici Patrimoni ‘Xino-Xano pel Turó’, la cara oculta de la Seu Vella de Lleida\n‘Xino-Xano pel Turó’, la cara oculta de la Seu Vella de Lleida\nL’activitat permet descobrir camins de ronda, baluards, túnels i històries que s’hi amaguen\nAlgun dels racons a descobrir en aquestes passejades nocturnes pel Turó de la Seu Vella\nEl Consorci del Turó de la Seu Vella ha organitzat per aquest divendres, 25 d’agost, l’activitat “Xino-Xano pel Turó”, una proposta que permet gaudir d’un vespre d’estiu en aquest entorn. És una passejada on la fortificació militar és la gran protagonista amb els camins de ronda, baluards i túnels. Des del Consorci es vol posar en valor la fortalesa militar construïda fonamentalment entre els segles XVII i XIX, la qual està inclosa dins de la Declaració del Conjunt Monumental del Turó i de la protecció del seu entorn de l’any 1995.\nL’activitat, que es fa de les 21 h a les 22.30 h, combina diferents aspectes en una única acció: és una activitat saludable, de 3,5 quilòmetres; visita diversos espais, alguns dels quals no estan oberts al públic habitualment, i gaudir de la fresca d’una nit d’estiu.\nLa ruta “Xino-Xano pel turó” comença a la Porta del Lleó i acaba al Baluard de la Reina i fa aturades en diferents punts, com el Parc de Santa Cecília, el Baluard del Rei o el pont llevadís, a més de comentar algunes restes arqueològiques que ajuden a entendre la història del turó.\nL’activitat és gratuïta i s’obre a tots els públics, amb inscripció prèvia. L’activitat està prevista per un màxim de 60 persones. Es recomana anar amb calçat còmode i portar un frontal o llanterna. L’activitat es repetirà els divendres 8 i 22 de setembre, de les 20.30 h a les 22 h. Per a més informació: Turó de la Seu Vella(Tel. 973 230 653).\nAltres activitats a l’agenda estiuenca del Turó de la Seu Vella són la Tarda dels Lectors, com cada tarda de dimecres, en què es convida els lectors i les lectores a gaudir d’aquest espai singular; Vins & Tasts sota les estrelles, amb degustació de vins de la DO Costers del Segre i de productes de proximitat, o Les Nits de Lluna Plena al Claustre, que en cada edició compten amb una activitat “sorpresa” al voltant de la poesia, el teatre, la música, etc.\nLes nits de lluna plena al claustre\nArticle anteriorMollerussa participa en un programa pilot per prevenir l’abandonament escolar en joves a l’ESO\nArticle següentMor un veí de Cervera de 23 anys a la piscina coberta municipal


Ajuda extra gràcies als videotutorials per a estudiants | Tatum\nAjuda extra gràcies als videotutorials per a estudiants\nA Ta-Tum pensem tant en tu com en el teu alumnat; i, no sols volem ajudar al fet que aquest gaudisca de la lectura, sinó que també volem ser un suport en el seu dia a dia. Així que et convidem a explorar els nostres videotutorials per a estudiants, ideats perquè els teus detectius de l’Escola Avant aprenguen ràpidament a treballar amb la plataforma de manera autònoma i experimenten tota la diversió de la gamificació.\nEn aquest article trobaràs l’accés a tota la informació i vídeos disponibles (en castellà) per a donar-los suport en aquesta tasca.\nPots començar per ensenyar-los a accedir a la plataforma. En Entrar en Ta-tum. Accés per a estudiants mostrem com poden iniciar sessió amb les seues credencials d’estudiant. Recorda enviar-los les dades d’accés perquè hi puguen entrar. En aquest vídeo també expliquem altres opcions d’accés associades a comptes de Google o Microsoft.\nEt presentem Ta-tum. Recorregut pel perfil de l’estudiant. En aquest vídeo especial fem repàs pels menús principals de la plataforma perquè els resulten familiars abans de començar a treballar-hi. Així, quan els assignes un cas ja estaran preparats per a concentrar-se en l’aventura de llegir.\nPer a mostrar-los ràpidament com trobar les lectures assignades als casos i totes les configuracions i opcions que permet la interfície de lectura, entreu en Lectura per a estudiants. Com trobar i llegir un llibre. Podran personalitzar l’aparença del seu llibre, així com incloure-hi punts de lectura o subratllar paràgrafs que els interessen. També afegim tota la informació necessària per a la utilització del catàleg, per si volen llegir altres títols.\nEn relació amb les seues tasques com a detectius, hem preparat el vídeo Resoldre indagacions en què els ensenyaràs quins tipus d’indagacions hi ha i com poden veure si en tenen alguna pendent de fer i l’estat en què es troba la seua tasca.\nUn aspecte molt important és que aprenguen a fer un seguiment de les seues tasques i els resultats, de manera que et proposem veure Els meus resultats, correccions i èxits on els ensenyaràs a veure la seua evolució en els casos i els èxits obtinguts.\nAmb aquesta informació, els i les estudiants es convertiran en veritables experts en Ta-Tum i estaran preparats i preparades per a rescatar tots els personatges perduts.\nI tu, ja coneixes totes les possibilitats de Ta-tum? Descobreix-les en els nostres videotutorials per a docents.


L’Ajuntament de Figueres ha fet entrega aquest matí dels reconeixements i distincions als membres del Cos en el marc de la celebració del Dia de la Guàrdia Urbana al Castell de Sant Ferran de Figueres, en presència dels comandaments i representants del Consistori, de les Forces Armades, Cossos i Forces de Seguretat, Protecció Civil, i familiars dels agents.\nEn els seus parlaments l’Alcaldessa de Figueres ha anunciat que l’Ajuntament acaba d’aprovar l’oferta pública de 8 places de policia per aquest 2016 i ha expressat la ferma voluntat del govern per seguir ampliant la plantilla per cobrir les necessitats de la ciutat i dels mateixos agents, recordant que “la Guàrdia Urbana, és i ha de ser la prioritat del govern municipal”. El Tinent d’Alcalde i regidor de Seguretat Ciutadana, Pere Casellas, ha agraït l’esforç i sacrifici dels agents per cobrir, treballant més hores, la manca d’agents i “arribant a tot arreu, fent molta i molt bona feina, resolent conflictes en una ciutat amb moltes complexitats”\nFELICITACIONS INDIVIDUALS AL MÈRIT EN L’EXERCICI PROFESSIONAL\nA proposta dels comandaments i com a reconeixement a que en el darrer any han desenvolupat tasques o actuacions professionals d’alta qualitat, bé sigui en la branca operativa, de gestió, de suport, tècnica o de formació, que han servit per a millorar el nivell del servei a la comunitat així com el prestigi de la Guàrdia Urbana:\nCaporal Jaume Martorell Pereira\nCaporal Alonso Caballero Santos\nAgent Merecé Marcó Feixas\nAgent Javier Cruz Tellez\nAgent Antonio Corona Valdivieso\nAgent Isabel Piñol Izquierdo\nAgent Jordi Dumanjó Gardella\nAgent Albert Roca Roura\nAgent Manuel Amo Motera\nAgent David Pey Baños\nAgent José Manuel Romera Heredia\nAgent Ivan Sánchez Morenate\nAgent Joana Medrano Casademont\nPer haver realitzat en el darrer any un total de 4 detencions: 3 per salut pública i un per trencament de comdemna.\nAgent Manuel García González\nAgent Aitor Martínez Rodés\nLa nit de la revetlla de Sant Joan de 2015 un conductor va atropellar a un jove de 20 anys i es va fer escàpol. La víctima va estar ingressada a l’UCI de l’Hospital Josep Trueta de Girona des del 24 de juny fins el 9 de juliol, i posteriorment a planta fins el 15 de juliol amb politraumatismes i diverses fractures.\nL’agent Eduard Campasol va realitzar una investigació de l’accident amb una gran implicació i professionalitat. Gràcies a un treball molt extens, es va poder esbrinar l’autor de l’atropellament que havia amagat el vehicle i intentat reparar els desperfectes per obstruir la investigació.\nAgent Eduard Campasol Estrach\nQuan es compleixin 20 anys des de l’ingrés com Agents i sempre hagin format part, dia a dia, de la funció policial.\nAgent Jordina Boada Barragán\nQuan es compleixin 25 anys des de l’ingrés com Agents i sempre hagin format part, dia a dia, de la funció policial.\nCaporal Francesc Santiago Rubio\nAgent Ramon Torres Mateos\nAgent Juan Antonio Blanco Martínez\nAgent Rafael Pérez Bernardo\nAgent Antoni Corona Valdivieso\nAgent Luis Martínez Gil\nQuan es compleixin 30 anys des de l’ingrés com Agents i sempre hagin format part, dia a dia, de la funció policial.\nAgent Mercè Marcó Feixas\nEl Sr. Joan Antoni Balbín i Valentí des de l’any 2010 és el cap de la Secció de Seguretat Viària del Servei Català del Trànsit, essent entre d’altres les seves funcions:\n- Assessorar sobre educació i formació viària a centres escolar i institucions interessades, promoure activitats en l’àmbit de l’educació reglada i no reglada, gestió dels parcs infantils de trànsit i altres esdeveniments relacionats.\n- Coordinar les relacions amb les policies locals en matèria de trànsit i la cessió de material per exercir les seves funcions.\n- Assessorar els municipis en matèria de senyalització i ordenació viària.\nAnteriorment, el Sr. Balbín era el cap de Negociat d’Inspecció i Sancions del Servei Territorial de Transports a Girona, on entre altres tasques coordinava les campanyes de control de transports de viatgers i mercaderies dels diferents cossos policials.\nEl Sr. Balbín sempre ha destacat per la seva professionalitat, disponibilitat per col•laborar amb la Guàrdia Urbana en qualsevol campanya preventiva, així com per ser molt proper per resoldre qualsevol consulta que se li ha realitzat des de la policia de la ciutat.\nDurant el mes de juliol de 2015, efectius de la Guàrdia Urbana de Figueres, van donar suport a la comunitat de propietaris d’un immoble del carrer Albera que tenia 14 habitatges ocupats de manera irregular. La policia de Figueres també va donar seguretat als treballadors de les empreses subministradores per tal de regularitzar les connexions .\nDes del primer dia, el vigilant de seguretat de l’empresa SEGURIBER amb el seu treball va ajudar a que els propietaris anessin recuperant els seus immobles i s’evitessin noves ocupacions.\nVigilant de seguretat de l’empresa SEGURIBER Sr. Josep FEIXAS PARRAMON\nEnguany els monitors d’educació viària de la Guàrdia Urbana que han estat formant als alumnes de primària del centres educatius de la nostra ciutat, han comptat amb el suport de tres voluntaris de protecció civil, que de manera desinteressada s’han implicat en el desenvolupament de les activitat i que han ajudar a fer arribar el missatge de conscienciació a tots els nens.


“Estic súper agraïda a ‘Merlí’; ens ha obert moltes portes, sí, però hi va haver molt d’esforç al darrere” - 7accents\nDimarts 22 d'octubre de 2019\n“Estic súper agraïda a ‘Merlí’; ens ha obert moltes portes, sí, però hi va haver molt d’esforç al darrere”\nElisabet Casanovas Actriu\n09.03.2019 05.00 h\nElisabet Casanovas, a contrallum. (Foto: Pol Alfageme/Clack)\nDes que va començar Merlí, la sèrie de gran èxit de TV3, una de les seves protagonistes, Elisabet Casanovas (Barcelona, 1994), ha trepitjat diversos teatres d'arreu del país, entre ells el TNC o el Poliorama. Aquesta tardor va protagonitzar Kassandra, una particular obra que revisiona un tràgic personatge de la mitologia grega, i el 19 de gener estrena La Tendresa, una coproducció de Dagoll Dagom i T de Teatre dirigida per Alfredo Sanzol. La jove actriu parla d'aquesta comèdia d'inspiració shakespeariana i reflexiona sobre la seva carrera un any després del final de Merlí.\nJúlia Solé. Després d'un 2018 en què hem dit adéu a Merlí i t'has estrenat com a protagonista al TNC, el 19 de gener estrenes La Tendresa, una comèdia de llenyataires i princeses. Què ens hi trobarem?\nElisabet Casanovas. La Tendresa és una obra que busca la reconciliació i la convivència entre els dos gèneres; de fet, crec que també estem en un moment de qüestionar-se molt el que és, el gènere. En el fons, l'obra busca la convivència entre homes i dones i com fer-nos millors els uns als altres més enllà de si som homes o som dones. Alfredo Sanzol, l'autor i director, situa l'obra al voltant del 1500 i crea una atmosfera shakespeariana fent una creació meravellosa i brutal. En resum, és una reconciliació entre els dos sexes i, d'altra banda, crec que també tracta molt la relació de pares i fills i l'alliberament que es necessita respecte als pares per avançar a la vida.\nJ. S. A la nota del director, Alfredo Sanzol, parlava del perquè del nom de l'obra. Què és la tendresa?\nE. C. És una necessitat humana. Jo crec que, gràcies a que tenim emocions, el món gira. Perquè, si no, tot està tan mal girbat i en mans del capitalisme. Perdó, però és una mica així. Penso que gràcies a que tenim emocions i a fer i poder veure coses boniques és que podem donar sentit a tot plegat.\nJ. S. Has passat de Kassandra, una revisió d'un personatge de la tragèdia grega, a La Tendresa, una obra inspirada en les comèdies shakespearianes, grans tradicions teatrals universals ben diferenciades. Tenies ganes de tornar a fer una comèdia? Com ha estat el procés de creació en cada cas?\n« El que és important és la història que expliques i, que faci gràcia o no, ve després »\nE. C. A mi em costa separar comèdia de no comèdia; no en el sentit estricte del gènere teatral, sinó perquè per mi el que és important és la història que expliques i, que faci gràcia o no, ve després. Jo crec que, si no vius les emocions que el personatge i la història demanen, és igual si és una comèdia o no. Llavors, tenia ganes de fer aquesta obra, però no pel fet de ser una comèdia, sinó per la història, que la trobo molt tendra realment. Respecte a Kassandra, clar, són dos processos absolutament molt diferents. Kassandra va ser un procés molt absorbent i La Tendresa és una altra cosa, pel simple fet que a Kassandra estava sola sobre un escenari i jo mai ho havia estat. També tenia ganes de tornar a treballar amb una companyia perquè també m'agrada molt.\nJ. S. A Kassandra et vas estrenar tu sola a l'escenari interpretant un personatge molt complex. Com descriuries l'obra i com ha estat l'experiència?\nE. C. És una tragèdia perquè el personatge és molt tràgic, però crec que justament el sentit de l'humor és una eina de supervivència que a ella la fa tirar endavant, per molt que el món on viu sigui molt dramàtic. L'experiència ha estat molt forta i molt positiva perquè he après moltes coses, i amb el Sergi Belbel, el director de Kassandra, m'hi entenc molt treballant, per tant, el procés creatiu ja va ser molt inspirador. Hi havia molta llibertat per provar i equivocar-te, que a mi em va anar molt bé, i, alhora, em feia estar molt segura a l'hora de fer prèvies o assajos amb el públic perquè sentia que estava construïda. Però, uau! Ha sigut un bon tripi diari, eh! Mai havia tingut un procés així, perquè et fa estar en un estat que cada dia és diferent. El públic sempre participa d'una manera diferent, l'ambient que es genera sempre és diferent... llavors, és tenir les rendes i, a partir d'això, que la història arribi. A mi la història em generava molt respecte d'entrada, perquè planteja una sèrie de realitats molt dures, té com moltes capes de ceba molt fortes: osti, és que és prostituta, transsexual i refugiada de la guerra de Troia... però en realitat no ens queden tan lluny, es fa com el paral·lelisme amb l'actualitat. Llavors, ha estat molt fort; ha estat un procés molt fort i, alhora, molt bonic.\nJ. S. Als mitjans, quan es parla del món de l'espectacle, més d'una vegada hem sentit l'expressió "la màgia del teatre". Quina és, per tu, la màgia del teatre?\nE. C. Clar, potser no és només la màgia del teatre en si, és més la màgia de l'àmbit artístic, per dir-ho d'alguna manera. Però crec que és el fet d'emocionar l'altre, o sigui, modificar l'espectador o espectadora. A mi això em sembla brutal i crec que és difícil; fer-ho i aconseguir-ho... per mi aquesta és la màgia.\nJ. S. Quina valoració fas de l'estat del teatre català?\nE. C. Així molt en general, eh? Doncs crec que tot està en molta revisió i que això és molt bo que passi per poder avançar i per poder trencar amb allò establert i qüestionar el poder també.\nJ. S. Trobes a faltar la Tània, el teu personatge a Merlí?\n« Trobo a faltar l'ambient de rodatge i la família que vam crear a 'Merlí' »\nE. C. Trobo a faltar moltes coses: l'ambient de rodatge, la família que vam crear... perquè això és allò bonic, també, d'aquesta feina, que en cada projecte crees famílies i n'hi ha que són molt especials, i és el cas de Merlí 2.000%, perquè per molts de nosaltres era la primera feina que teníem, i això ens ha fet aprendre moltíssim, tant a nivell professional com a nivell humà. Va ser molt inspirador, la veritat, però no trobo a faltar la Tània, simplement agraeixo haver pogut participar en un projecte així i haver-ne pogut aprendre tant, dels companys i companyes, de l'equip tècnic... va ser molt guai, la veritat, va ser una experiència molt forta també, però crec que tampoc tindria sentit trobar-ho a faltar perquè la vida avança.\nJ. S. Com valores la teva etapa post Merlí?\nE. C. Tot té molt a veure amb l'aprenentatge; jo crec que l'aprenentatge és etern i poder-lo dur a terme és una meravella. I a mi, per exemple, treballar en teatre m'ha fet aprendre moltíssim. Però per mi no hi ha un Merlí i un post Merlí; simplement la vida segueix, i és cert que el llegat de Merlí ens ha obert moltes portes, i jo d'això n'estic súper agraïda, però també hi va haver molt d'esforç al darrere.\nJ. S. Amb Merlí vau entrar als menjadors de molta gent i, a més, també heu travessat fronteres. Quin creus que és el secret del seu èxit?\nE. C. Per mi és el fil de la filosofia que hi ha per cosir totes les trames. A mi, com a espectadora almenys, això és el que m'agradava més dels guions. A la primera temporada, sobretot, crec que es nota molt. A mi barrejar la filosofia amb les realitats dels personatges em sembla brutal. També crec que ha estat una sèrie molt cuidada a tots els nivells; vull dir que també han tingut molt en compte que nosaltres amb 20 anys no havíem treballat a nivell professional, i es van fer molts assajos. Tot allò tècnic estava molt cuidat també: direcció, fotografia, etcètera. Jo crec que és una suma de coses, però que la part principal, a nivell argumental, és això.\nJ. S. Què en penses del terme generació Merlí, que s'ha utilitzat per referir-se a l'elenc de joves actors que us heu donat a conèixer amb la sèrie?\n« Reivindico que els teatres obrin més portes a gent nova i gent jove »\nE. C. És veritat que els deu o onze actors de Merlí, amb 20 anys, hem entrat als menjadors de la gent, però per mi hi ha tanta gent amb tant talent i amb ganes de treballar -o que ja estan treballant- que crec que seria molt erroni dir generació Merlí, perquè limita una mica. Jo vaig estudiar a l'Institut del Teatre i tinc companys i companyes que -bé, la majoria d'ells- són meravellosos, i hòstia, és que hi ha molta energia per voler treballar, i per això dic que no crec en anomenar-ho generació Merlí. Jo reivindico que els teatres obrin més portes a gent nova i gent jove perquè hi ha moltes ganes de treballar -moltes!- i de fer les coses bé; gent treballadora i amb talent.\nJ. S. A nivell interpretatiu, què t'ofereix el teatre i què t'ofereix el món de l'audiovisual?\nE. C. Són dos llenguatges diferents, però els dos t'ofereixen coses boníssimes. Crec que allò principal, sigui el mitjà que sigui, és el projecte i el personatge. A mi el que m'agrada del teatre és que t'ofereix un llenguatge, a vegades, em sembla molt poètic i molt bonic i que es fa en viu, en directe, fas el viatge lineal, cada funció s'ha de fer de nou, mai està fet d'entrada, mai pots confiar-te. Però, en canvi, de l'audiovisual, tot allò petit, els detalls, a mi em flipa també. Són dos llenguatges tan diferents i em costa comparar-los, però crec que si un personatge està ben construït i la història que expliques et motiva, en el fons, s'aprèn igual.\nJ. S. Amb 24 anys, has estat una de les protagonistes d'una sèrie de gran èxit, has estrenat diverses obres de teatre i has guanyat un Premi Butaca. Quina valoració en fas?\nE. C. En faig una valoració de molt agraïment, perquè tu ara deies Premi Butaca, però per mi el premi és poder continuar treballant del que més et flipa. I a mi aquesta feina m'agrada molt, i ja només el fet de poder treballar d'això em sembla meravellós; això, i l'aprenentatge, que mai para.\nDel local al global\nLa por de no tenir por


València regularà l'ús dels patinets en la mateixa línia que les bicicletes\nEl patinet elèctric és un "fenomen que està en alça" i ha de ser "respectuós", assegura Grezzi.\nValència regularà l'ús dels patinets en la mateixa línia que les bicicletes AYUNTAMIENTO DE VALÈNCIA\nEl regidor de Mobilitat Sostenible en l'Ajuntament de València, Giuseppe Grezzi, ha avançat aquest divendres que el consistori està preparant una nova ordenança "moderna" i "adaptada als temps" en la qual l'ús dels patinets elèctrics es regularà "en la mateixa línia" que segueix la normativa sobre bicicletes.\nAixí ho ha explicat als mitjans de comunicació el també alcalde en funcions durant la seua visita a les obres de la Plaza Rojas Clemente, preguntat sobre la nova ordenança que prepara el seu departament i com afecta als patinets elèctrics.\nL'edil ha assenyalat que les normes relatives a aquest nou mitjà de transport aniran "en la mateixa línia" que les de les bicicletes, i ha recordat que aquestes circulen pel carril bici i la calçada, així com per "espais per als vianants on estiguen legalitzades". "Ara mateix, les bicicletes van a deu quilòmetres per hora i han de mantenir una distància mínima d'un metre amb les persones, doncs en la mateixa línia", ha detallat.\nSota aquesta premissa, els patinets, en les zones per als vianants, hauran de prestar "especial cura" a la distància i portar una "velocitat molt baixa", ha apuntat. "Quan hi haja aglomeracions de gent, (els usuaris) han de baixar dels patinets com ho fan les bicicletes", ha precisat.\n“Que ningú se senta agraviat”\nGrezzi ha destacat que la nova ordenança és "moderna, adaptada als temps i regularà tots els aspectes que són nous" en la mobilitat. El patinet elèctric és un "fenomen que està en alça" i ha de ser "respectuós" amb la resta de mitjans de transport, ha subratllat. "Volem que ningú se senta agraviat i que hi haja el màxim respecte i convivència entre tots", ha afegit.\nEl regidor ha indicat que "en primer lloc" se situaran els vianants, "que són una part importantíssima del nombre de desplaçaments, el 48 per cent". "La intenció és protegir els seus espais, acaronar-los i acaronar a la gent que camina", ha remarcat.\nRespecte a les altres formes de transport, l'Ajuntament pretén "fer una regulació específica que conjugue les necessitats de desplaçament". L'ordenança "garantirà que hi haja una convivència i respecte entre tots els mitjans de locomoció", ha insistit.


Què simbolitzen els colors utilitzats pels partits? | NacióDigital\nQuè simbolitzen els colors utilitzats pels partits?\nper Redacció , 14 de maig de 2015 a les 12:17 |\n"El Món a RAC1" ha entrevistat aquest dijous Conrad Llorens expert en la gestió de marques i conseller delegat de la companyia Summa, especialitzada en "branding global". El publicista ha explicat la importància dels colors en el món del màrqueting centrant-se, sobretot, en els tons que utilitzen els partits per transmetre certs missatges.\n- El blau (PPC) comunica tranquil·litat i quietud.\n- El vermell (PSC) simbolitza passió, dinamisme i lluita -per això s'ha associat tradicionalment als partits d'esquerres-. Segons Llorens, el PSC, també ha introduït un canvi important en el seu logo: eliminar la rosa per desvincular-se del moviment obrer.\n- El verd (ICV-EUiA): color optimista i lluminós, associat a la Terra i utilitzat, per aquest motiu, per la majoria de grups ecologistes.\n- El lila (Podem): to vinculat a l'espiritualitat. Amb aquesta tria Podem cerca diferenciar-se de l'espectre polític actual.\n- El taronja (Ciutadans i ERC): socialització. Igual que Podem, el partit liderat per Albert Rivera ha apostat per un color poc utilitzat en la política, especialment en el marc espanyol, per marcar distàncies amb les altres formacions.\n- El groc (la CUP): energia. Llorens ha destacat la tipografia del partit, de caixa baixa -minúscules-, emprada per evocar proximitat.\nA banda d'aquests, hi ha partits que es decanten per no destacar un color en concret, com CiU, que dóna importància tant al blau com el blanc. Aquesta opció se sol donar en federacions i coalicions: la diferència de tons marca també la diferència de partits. Tot i això, el logo de CiU fa servir un somriure taronja per indicar entesa i cohesió entre ambdues formacions.\nPolítica, colors, propaganda, logo, partit polític, publicitat, PPC, CiU, PSC, CUP, ERC, C's, Podem, ICV-EuiA\nA Anònim, 15/05/2015\nPer No branding el 17 de maig de 2015 a les 00:26\nPerò és aquí on rau l'error, pensar que els partits utilitzen els colors pel seu arquetip psicològic, quan no és així; sinó que el seu ús (o elecció) es basa majoritàriament en qüestions històriques, socials i culturals. Tornem-hi, que ERC i CUP, per exemple, utilitzin el groc i el vermell com a colors corporatius és simplement perquè són els colors de la senyera, i no pas perquè "transmetin" frescor, força o el què sigui que algú creu que trasmeten. I efectivament, com vos dieu, la psicologia del color és un camp molt discutit que encara no té ni tan sols categoria de ciència. Els seus raonaments i conclusions sempre són especulatius, mai contrastats.\n@ No branding\nPer Anònim el 15 de maig de 2015 a les 11:16\nEl seu comentari és força interessant, però crec que l'autor de l'article es refereix al ús dels colors pel seu arquetip psicològic, que encara que està molt discutit científicament, fins i tot n'hi ha un test que s'hi basa, el Test de Lüscher.\nPer Anònim el 15 de maig de 2015 a les 02:13\nEl meu color favorit és el blau amb blanc, que és molt agradable i queda bé a tot arreu, és una combinació de luxe i de bon gust El verd és el color del relax i tranquil·litat. El roig o vermell és símbol de passió, destaca molt a tot arreu al costat del blanc. I el lila és el color de la moguda femellista.\na falten partits\nPer Anònim el 14 de maig de 2015 a les 15:55\nperquè per sort han desaparescut, o gairebé.\nCurs CCC en psicologia dels colors\nPer No branding el 14 de maig de 2015 a les 15:52\nPer venir de tota una autoritat en branding com el senyor Conrad Llorens, l’anàlisi dels colors dels partits és de pa sucat amb oli. Sembla un curs de psicologia en tres dies del CCC. El roig, per exemple, és utilitzat per les esquerres no pas per la “passió, el dinamisme i la lluita”, sinó que té el seu origen en la Revolució Francesa (a l’igual que el blau) quan per designar les diferències socials s’utilitzava l’oposició entre sang blava i sang vermella. Del vermell i de la seva associació amb el comunisme se’n desconeix l’origen. D’altres colors polítics no tenen cap origen clar, sinó que amb el pas dels anys s’han anat consolidant al ser utilitzats per diferents partits dins del mateix espectre ideològic. Per exemple, el groc és utilitzat majoritàriament pels partits liberals (a Europa), sense saber massa perquè. El blau és un color molt utilitzats per la dreta política (tornem en aquest cas a la Revolució Francesa); però anteriorment era comú en els moviments feixistes. El blanc sempre ha estat utilitzat pels moviments monàrquics, i té el seu origen el en pavelló reial de França. El taronja és el color característic dels democristians europeus. En canvi, a Irlanda el taronja és utilitzat per l’unionisme, en clara referència a l’Orde d’Orange, i a Holanda pels monàrquics. El verd, efectivament, és el color dels moviments ecologistes. Però no perquè sigui “optimista i lluminós”, sinó simplement perquè s’associa a la natura. El negre ha estat utilitzat indistintament per l’anarquisme i el feixisme. El morat, efectivament com diu algun comentarista, és el color de Castella, i té el seu origen en els comuneros. A Espanya aquest color s’associa al liberalisme social. Així que ni espiritualitat, ni altres mandangues: Comuneros i segona república espanyola. Però res de tot això és veritat absoluta, perquè a cada país del món la utilització dels colors pot variar depenent de la seva pròpia història política (per exemple, aquí el marró no ens dirà massa, però a Alemanya simbolitza el nazisme). Quant al color groc (i groc taronjós) de la CUP i ERC, simplement són perquè és un dels colors de la senyera, sobre el qual hi sobreposen ERC les quatre barres en forma de triangle i la CUP l’estelada vermella. Així de simple. PS. Per cert, la rosa no és cap símbol del moviment obrer, sinó de la socialdemocràcia. I el símbol del puny i la rosa neix a França l’any 1970 (Berriet & Bonnett) i és adoptat pel PS francès l’any següent.\nPer Anònim el 14 de maig de 2015 a les 15:01\nCastellans, el morat no és el color de castellà. És el vermell. Morats li deien despectivament a les tropes castellanes, i va acabar sent un símbol d'orgull. Però no hi ha cap ensenya oficial castellana morada.\nI Solidaritat Catalana per la independència?\nPer Falten partits el 14 de maig de 2015 a les 13:10\nPer què no la poseu?\nPer Anònim el 14 de maig de 2015 a les 12:47\nHe mirat per curiositat el de PXC, i té un fondo negre (no cal dir de què) i una "X" vermella "d'eliminar" i de "com fer-ho"(tampoc cal dir què, oi?) Sembla ser, doncs, que tothom ho fa servir, fins i tot amb objectius "clarament obscurs", valgui la contradicció...\nPer Anònim el 14 de maig de 2015 a les 12:19\nEl color de Podemos és el color de Castella.


InnovaFP, un programa d’innovació i transferència dels centres a les empreses | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nInnovaFP, un programa d’innovació i transferència dels centres a les empreses\nPer Redacció NoticiesTGN. Actualitzat el 11/07/2016\nPresentació del projecte InnovaFP.\nLa consellera d’Ensenyament ha afirmat que l’objectiu del programa InnovaFP és “potenciar la innovació i la transferència de coneixements dels centres a les empreses”. Ha fet aquesta declaració aquest matí de dilluns a la seu del Departament durant la presentació d’aquest programa que potencia la innovació dels centres que imparteixen formació professional, per tal que puguin desenvolupar projectes i transferir el coneixement, a les empreses o organitzacions properes als centres educatius.\nLa titular d’Ensenyament ha assenyalat que InnovaFP “a més a més d’incrementar el vincle necessari entre els nostres centres i les empreses, també vol millorar els processos d’aprenentatge i donar resposta a les necessitats laborals del país”. En aquest sentit, Ruiz ha afegit que “l’FP és la clau de millora del nostre país i del seu progrés” i que InnovaFP “vol ser un pol de coneixement que permeti que les PIMES aprofitin la innovació dels centres d’FP”. “L’alumne també és agent transformador i innovador”, ha conclòs la consellera d’Ensenyament.\nA través d’InnovaFP es crea doncs una xarxa que potencia la transferència de coneixement i que suposa un estímul pels diferents agents: alumnat, professors, centres educatius i organitzacions. En el marc del programa, s’han desenvolupat 312 projectes des del 2011, en què hi ha participat 38 centres amb projectes, 178 empreses, 617 alumnes, 245 professors, que han aconseguit facturar 224.086 euros. Durant la presentació s’han exposat alguns exemples d’aquests projectes, com el relatiu a la pròtesi ergonòmica de mà i canell realitzada amb impressora 3D per alumnes de l’Escola del Treball de Barcelona.\nRecentment el Departament d’Ensenyament ha obert la convocatòria anual de centres que formen part de la xarxa InnovaFP i per al curs vinent 2016-2017 s’hi han sumat 8 centres nous. El curs vinent formaran part de la xarxa InnovaFP 60 centres, que són els següents:\nA la província de Tarragona:\nA la resta de Catalunya:\nCentre Integral d’FP Ilerna\n– Que els centres siguin pols de coneixement i es converteixin en referents al territori en aquesta matèria.\n– Oferir als alumnes la possibilitat de participar en projectes d’interès i alhora millorar les seves competències.\n– L’actualització permanent del professorat.\n– Contribuir a la millora de la competitivitat de les organitzacions –ja siguin empreses privades, públiques, ONG, fundacions, autònoms, etc.\n– Facilitar la inserció laboral de l’alumnat, ja que l’augment de la competitivitat de les organitzacions implica majoritàriament la necessitat de comptar amb tècnics qualificats\n– Promoure la cooperació entre els centres educatius i les empreses.\n– Optimitzar les instal·lacions i els equipaments dels centres de formació professional.\n– Les empreses a les quals s’ofereix el servei d’innovació i transferència de coneixement tenen projectes en cartera que ofereixen als centres per ser desenvolupats.\n– Projectes que professors o alumnes que han estat a l’empresa detecten com a oportunitats d’innovació.\n– Projectes que professors i alumnes, que coneixen un sector determinat, pensen que poden ser interessants. En aquests casos es treballen inicialment al centre i un cop el concepte està prou desenvolupat, s’ofereix a alguna empresa per tal que financi el projecte i n’asseguri l’explotació.\nLa diversitat i varietat de projectes duts a terme en el programa és àmplia. Aquests en són dos exemples –un de projecte solidari i l’altre de disseny de producte-:\nTambé s’han dut actuacions en col·laboració amb ONG’s, com el cas d’un projecte en el qual un grup d’alumnes i professors d’Edificació i Obra Civil ha col·laborat en la creació d’una escola professional al Senegal orientada a formar a joves en dos àmbits molt diversos que donen resposta a necessitats molt concretes d’aquesta comunitat. Per una banda realitzar cursos de construcció relacionats amb els diferents oficis -atenent sobretot els sistemes constructius locals-, i per l’altra impartir formació musical amb l‘ objectiu de crear un grup que pugui realitzar actuacions, de forma que pugui arribar a constituir una fórmula de finançament per l’escola. Aquest ha estat un projecte de dos anys de durada.