Postura - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa postura o positura és la situació o manera com hom disposa el cos. Per extensió també és la manera d'estar disposats els membres del cos, la manera de posar-se o de moure's. Etimològicament ve de la mateixa paraula llatina, positura que significa "cosa a posar", "manera de posar-se".\nA través de les sensacions propioceptives es té consciència de la disposició del cos en relació amb l'espai i en relació amb les seves diferents parts, que són la base receptiva del control del moviment de l'ésser humà. Els receptors sensorials que es troben en músculs i superfícies articulars reconeixen el canvi corporal en el grau de tensió d'aquestes estructures i envien la informació a les àrees propioceptives del cervell, on es processa la informació i es pren consciència de la situació espacial del cos o de les seves parts, així com la noció d'esquema corporal. La posició espacial del cos també està condicionada per la informació que prové de l'òrgan de l'equilibri, en l'orella interna, que determina més concretament els canvis de posició del cap en l'espai. La formació reticular del sistema nerviós controla la postura. La postura normalment va acompanyada d'uns hàbits posturals diferents per a cada tipus de persona.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Postura\nThe Posture Page (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Postura&oldid=22985060»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 març 2020 a les 12:26.


Estiu | Club d'Esplai Bellvitge | Pàgina 5\nLa primera setmana: el resum!\n27 juny 2014 Guillem Ribera\tDeixa un comentari\nJa hem enllestit la primera, però curta, setmana de casal. En aquest resum podreu trobar allò que hem anat fent durant aquesta.\nRecordeu que tot està escrit i/o gravat pels nois i noies d’Isards i Raïdos del Club d’Esplai Bellvitge.\nAhir vam anar al Bosc Urbà un edifici amb tirolines a les columnes. Amb diferents nivells, el trajecte va ser llarg, van anar en metro i vam fer un transbord amb tramvia. Quan vam arribar vam esmorzar fins a les 12, que era la hora d’entrada, quan vam entrar ens van posar l’arnes i ens van explicar el procediment per llançar-nos, després ens van dividir per grups i nivells de dificultat. tothom es va divertir molt en els diferents nivells. quan vam acabar ens vam dirigir a un parc proper on hi havia un tobogan que donava voltes i no relliscava, també mes a prop del tobogan hi havia una teranyina de cordes que pulla-ves i et llançaves per un tobogan, després de divertir-nos al parc vam tornar al club fent el recorregut invers anant en tramvia i fent un transbord en metro.


De Echave: «Els tècnics del Consell han estat coaccionats»\nG.B. | 08 juny 2017\nUn dia després que els tècnics de Patrimoni del Consell hagin aprovat la proposta de declarar la Feixina com a Bé Catalogat -un primer pas per a la protecció del monument-, des de La Vila del Pingüí, a la ràdio Ona Mediterrània, sumam les valoracions que arriben des de l'Ajuntament de Palma connectant amb el regidor de Cultura i Memòria Històrica de Cort, Llorenç Carrió; les que arriben des del Consell, de la mà de Lluís Apesteguia; i les que arriben des de l'Associació Memòria de Mallorca, conversant amb el seu portaveu, Pedro de Echave.\nDes de Memòria de Mallorca, Pedro de Echave ha explicat que aquest anunci «es tracta d'una passa enrere però que no és definitiva com alguns mitjans anuncien afirmant que el monument està completament protegit». A més, ha revelat que haurien hagut «pressions als tècnics del Consell» amb emprendre accions legals si votaven que no es protegia el monument: «Estam molt decebuts davant el fet que els tècnics no varen votar en llibertat, que varen ser objecte de coaccions i que només se’ls permetia, com a molt, abstenir-se. Això és un fet que molts d’ells ens han fet patent».\nDe Echave ha explicat que a Memòria de Mallorca estan molt preocupats «perquè estam observant que no s’està actuant d’una forma neta. Que hi ha un joc brut, per sota, que està afectant les decisions que prenen els tècnics, els mateixos tècnics que al desembre de 2015 votaven en una direcció ara han hagut d'abstenir-se».\nEn ser preguntat pel tipus de coaccions, de Echave afirma que des del cap de servei de Patrimoni del Consell «se’ls instava a no votar en contra de la catalogació perquè això suposaria unes conseqüències legals per a ells. Se’ls deia que havien de votar sí o abstenció».\nJo m'ho crec, perque aquesta gent funciona així. Però si quan fan por i se cedeix, s'els donen més poder.\ncom no tirin aquest monument feixista, serà el darrer cop que els voti .\nés una vergonya el temps que passa i només fan que perdre el temps.. els del PP lleven el que volen (ex. pont des tren) i ja diran coses....


Notícies > El Pla d'Acció Municipal de la Diputació obre dos carrers nous a la Serra d'Almos\nEl Pla d'Acció Municipal de la Diputació obre dos carrers nous a la Serra d'Almos\nEls nous vials connecten el carrer la Pau amb el carrer Major, l'eix vertebrador del municipi que creua tot el nucli en la seva llargària. La Diputació de Tarragona ha inaugurat aquesta setmana els dos nous carrers al nucli de la Serra d'Almos. Les noves vies, 16 de Maig i Portal Nou, s'han finançat a través del Pla d'Acció Municipal de la diputació. Ara connecten el carrer la Pau amb el carrer Major, l'eix vertebrador del municipi que creua tot el nucli en la seva llargària. A més, també es preveu que els dos nous carrers ajudin a descongestionar el carrer Major de vehicles aparcats.\nPer tal de condicionar els dos nous vials s'hi han realitzat diferents treballs de pavimentació i col·locació de llambordes, l'enderroc d'un mur per poder obrir l'accés, la instal·lació de mobiliari urbà (papereres, bancs i jardineres) i la instal·lació i soterrament de l'enllumenat públic, entre d'altres. Escolta'ns en Directe


L'Informatiu - La diputada d'ICV Laura Massana s'ha compromès a defensar al Parlament de Catalunya que la llei del SOC reconegui les competències locals en promoció econòmica\nLa diputada, acompanyada del president local d'ICV, Manel Llord, i de l'alcaldessa Isabel Garcia, va lloar la tasca que s'està fent des del govern municipal "preocupat per la ciutadania" i executant polítiques per generar ocupació, però va apuntar que els ajuntaments sols no poden combatre l'atur. Massana va comentar que com a diputada visitava moltes localitats i que actualment era un goig veure obra pública.\nLa diputada ecosocialista Laura Massana va apuntar que el Parlament està elaborant la Lleis del SOC i també de la Lleis de Governs locals de Catalunya i que en ambdues ha de quedar clar que els municipis podran fer plans d'ocupació i continuar fent polítiques de promoció econòmica. Massana ha subratllat que insistirà perquè el Govern de la Generalitat pagui el que deu a l'Ajuntament de Santa Perpètua com els plans d'ocupació del 2011.\nLa diputada d'ICV s'ha compromès a reclamar a la Generalitat que compleixi pel que fa al vehicle elèctric com a sector emergent tal i com va declarar al 2010 i implementi un FP d'aquesta modalitat, del qual el CREVE pugui ser un centre d'excel·lència. Laura Massana també ha apuntat que treballarà perquè l'associació de municipis de la riera de Caldes tingui veu al Parlament i pugui accedir a inversions de fons europeus.\nPer la seva part, l'alcaldessa, Isabel Garcia, va explicar que la visita de la diputada responia a la coordinació de la tasca local amb la dels grup parlamentari per poder fer arribar les queixes fins al Parlament i a la preocupació de com les lleis del SOC i la LRSAL haurien de reconèixer les competències locals en promoció econòmica. Sobre l'àrea estratègica riera de Caldes-Sud, Isabel Garcia, va insistir que el desenvolupament del pla territorial ha d'anar acompanyat d'altres instruments que corresponen a altres Conselleries.\nLa diputada d'ICV Laura Massana s'ha compromès a defensar al Parlament de Catalunya que la llei del SOC reconegui les competències locals en promoció econòmica; reclamar el deute adquirit amb l'Ajuntament de Santa Perpètua i el pla d'impuls del vehicle elèctric aprovat per la Generalitat; i com pensa desenvolupar l'àrea estratègica riera de Caldes-Sud, que afecta a Santa Perpètua.\nFoto: visita de la diputada d'ICV Laura Massana al CREVE / Rodrigo González


Pedrera d'en Sala - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDetall de la Pedrera d'en Sala\n41° 46′ 19″ N, 2° 00′ 23″ E / 41.772°N,2.00641°E / 41.772; 2.00641\nDels 440 als 475\nLa Pedrera d'en Sala\nLa Pedrera d'en Sala, oficialment Pedrera de Monistrol, és una explotació d'extracció de pedra per a la construcció del terme municipal de Monistrol de Calders, al Moianès.\nÉs l'única pedrera en explotació d'on s'extreu pedra, ja que l'altra existent al terme, la Pedrera de la Païssa en l'actualitat es dedica a extreure terra i grava. La Pedrera d'en Sala, en canvi, està especialitzada en l'extracció i talla de blocs de pedra.\nEstà situada a l'esquerra del Calders, en un contrafort septentrional de la Serra de les Abrines, al nord-oest dels Campassos, al sud-oest de la masia de la Païssa i al sud-est de la Colònia.\nInstitut Cartogràfic de Catalunya; no surt el nom en el mapa, però s'hi reconeix la pedrera en aproximar-lo\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pedrera_d%27en_Sala&oldid=17840044»\nPedreres de Monistrol de Calders\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 des 2016 a les 11:20.


Amb una velocitat de 36 pàgines per minut, aquesta impressora gaudeix de la funcionalitat d'identificació de l'usuari mitjançant el telèfon mòbil, a més de l'identificació tradicional mitjançant teclat. A més, la interfície de cada usuari és customitzable.\nCompta amb diverses opcions d'acabat, funció AirPrint i gestió "eco-friendly" per a l'estalvi d'energia.\nVelocitat d’impressió Fins a 36ppm\nTemps de posada en marxa des del mode de suspensió Menys de 20 segons\nTemps fins l’impressió de la primera pàgina 15 segons\nTime (FCOT) 4,5 segons\nMemòria 2 GB (màx. 4 GB)\nCapacitat màxima de paper 9.999 fulls\nVelocitat d’escaneig (en base a 300dpi) Fins a 45 ppm\nResolució Escaneig 600dpi X 600 ppp\nSortida Fins a 1,800dpi X 600 ppp\nADF càrrega de paper 130 fulls (68 g / ㎡)\nCapacitat total 1.100 fulls (500 fulls x 2 + 100 fulls a la safata manual)\nSafata 2 A5 ~ A3, 60 g / ㎡ ~ 220 g / ㎡\nSafata manual A5 ~ A3,\nSafata d’apilat 250 fulls\nConsumibles Virador 23.000 fulls (basat en la taula ISO 5%)\nTambor 110.000 fulls\nEnergia Consum màxim Menys de 1.500 W\nMode dormir 0,5W\nEn funcionament Menys de 69,9db\nSoroll Sleep Menys de 40,5db\nPes 54 kgs\nPDL PostScript 3 (3016) Emulació PCL 6 (XL\nversión 3.0) Emulació,PCL 5e / c Emulació, XPS versión 1.0.\nClient Vista / 7/8 / 8.1 x64 Edition\nDriver PCL6 Vista controlador / 7/8 / 8.1 Impresora\nconductorWindows Vista / 7/8 / 8.1 / Server 2008 XPS / Server 2008 R2 /Server 2012 / Server 2012 R2 x64 Edition Controlador\nMode d’escaneig De color automàtic, a tot color, escala de grisos y blanc i negre.\nResolució Escaneig 200/300/400/600 dpi\nSortida 100/200/300/400/600 dpi\nVelocitat d’escaneig Color Fins a 45 ppm (A4 / 300 ppp)\nBlanc i negre Fins a 45 ppm (A4 / 300 ppp)\nTamany apilat Escàner Max (W x L) 297 x 431,8 mm\nInerfície Ethernet 10Base-T / 100Base-TX / 1000Base-T\nProtocol TCP / IP (FTP, SMB, SMTP, WebDAV) (IPv4 /\nDriver Controlador TWAIN, HDD TWAIN\nFormat de sortida TIFF, PDF, PDF compacte, JPEG, XPS, XPS compacte,\npptx, docx, xlsxPDF, PDF / A, PDF linealitzat


Treballa amb nosaltres! Busquem tècnic/a de comunicació – SOS Racisme\nLa finalitat d’aquesta plaça és donar suport a l’àrea de comunicació, fent equip amb la responsable de Comunicació i en coordinació amb les diferents àrees de l’entitat. Es necessita una persona amb coneixements de comunicació, especialment en xarxes socials, web, disseny i multimèdia. Però, per damunt de tot, busquem una persona amb perspectiva antiracista i defensora de drets, que aposti per una comunicació política i social transformadora.\nRedacció i correcció de textos.\nActualització i anàlisi de continguts web.\nDisseny i maquetació de cartells i publicacions digitals.\nClipping de premsa i seguiment de l’actualitat.\nSuport en la planificació d’esdeveniments.\nSuport a tasques transversals de l’entitat.\nCoordinació amb la responsable de Comunicació per les funcions assignades i d’altres que puguin sorgir.\nSuport molt puntual en tasques relacionades amb Gabinet de premsa (contacte amb mitjans de comunicació, redacció i enviament de comunicats i notes e premsa, organització de rodes de premsa, entre altres).\nCFGM, CFGS o títol universitari en el camp del periodisme, la comunicació audiovisual o la publicitat o experiència demostrable de dos anys o més en el camp de les xarxes socials i la comunicació política.\nConeixements i habilitats en disseny gràfic i web (InDesign o altres).\nConeixements i habilitats en edició de vídeos i imatges (Premiere, Photoshop o altres).\nCompetència escrita en català i castellà\nCapacitat resolutiva, gestió del temps, treball en equip, autonomia, flexibilitat horària i adaptabilitat als canvis.\nFormar o haver format part del moviment associatiu.\nConèixer i compatir la lluita contra el racisme i per la defensa dels drets humans.\nExperiència en comunicació d’entitats i/o periodisme.\nConeixements de SEO, SEM, Analytics i màrqueting digital.\nExperiència i/o formació en comunicació política.\nConeixements de programari lliure.\nContractació per obra i servei (6 mesos prorrogables)\nSou brut: 1025,03€ /mes\n*Les candidatures seleccionades seran convidades a una entrevista i una prova escrita.\nAdreça electrònica on fer l’enviament: comunicacio@sosracisme.org\nData límit de recepció de candidatures: Diumenge 4 de novembre de 2018\nData prevista d’incorporació: Dilluns 26 de novembre de 2018\nMés informació: 93 301 05 97 / comunicacio@sosracisme.org\nOferta laboral: tècnic/a de suport al SAiDCine-fòrum: "El peso de la manta"


20 CITES INSPIRADORES I MOTIVADORES D’ANDY FRISELLA - LIFEHACKS\n20 Cites inspiradores i motivadores d’Andy Frisella\nPrincipal Lifehacks 20 Cites inspiradores i motivadores d’Andy Frisella\nAndy Frisella és el nom que hauríeu de buscar sempre que necessiteu alguna motivació. Andy Frisella és un nom molt popular a Instagram a causa de les seves publicacions extremadament motivades.\nAndy Frisella és el nom que hauríeu de buscar sempre que necessiteu alguna motivació. Andy Frisella és un nom molt popular a Instagram a causa de les seves publicacions extremadament motivades. Però, qui és Andy Frisella?\nAndy Frisella és el conseller delegat d’Alpine Sports Products, 1st Phorm International, Alpine Sports Products i de poques empreses més que dominen el negoci de la forma física, la nutrició i la pèrdua de pes. Actualment, les seves empreses guanyen més de 100 milions de dòlars a l'any. L’any passat, al juny, va decidir compartir les seves lliçons d’Enterpneurhsip amb joves interessats a provar les seves mans a l’emprenedoria.\nAixí doncs, seguim algunes de les cites més motivadores i inspiradores d’Andy Frisella fins a la data, amb l’esperança que en sortirem pròximament.\n20 Cites més inspiradores i motivadores d’Andy Frisella\nL'única cosa rellevant per al vostre èxit són les vostres accions.\nRes més importa! Si manteniu el focus i els esforços en la direcció correcta, no hi ha cap raó per la qual no tingueu èxit. Si alguna vegada sentiu que no teniu el que cal, preneu-vos un moment per reflexionar sobre aquesta cita.\nSigues prou valent per seguir el que realment vols.\nNo hi ha una alegria més gran que anar pel que realment voleu. Massa gent no té èxit, no està satisfeta ni està contenta perquè ha renunciat a les coses que li agraden. No us uniu a ells!\nL’èxit real és treballar, ajudar i mostrar als altres com poden fer el mateix.\nL’èxit no consisteix en conduir una Lamborghini i en volar classe empresarial. Tens èxit si pots conduir i ajudar les persones a tenir una vida millor. Tota persona d’èxit que coneixeu avui ajuda les persones d’una o altra manera.\nSomia tan gran que tothom et creu boig, independentment del que en pensi.\nSi els teus somnis no t’espanten, probablement hauries de ser sagrat amb el teu futur. Tant se val, si creieu que és possible o no, no penseu mai en petit. El millor de somiar en gran és que, fins i tot si fracassa, fracassaràs en gran.\nMolta gent ho vol tot i no fa res.\nComenceu a fixar objectius en lloc de desitjos. Tot el que vulgueu de la vida, mai us arribarà fàcilment. Cal treballar per això, no només treballar; cal que treballis molt amb Fu * king!\nRecordeu els dies que vau pregar per les coses que teniu ara.\nNo us deixeu tan cecs treballant per les coses que voleu que oblideu el que heu aconseguit fins ara. Agrair les coses que teniu us ajudarà a aconseguir encara més.\nMolta gent pensa com: Si faig tot aquest treball i què passa si no passa? No, si feu un pla i feu la feina, passarà, no hi ha dubte.\nPer descomptat, fracassareu! Però no fallaràs per sempre. Seguiu intentant-ho i passarà. Recordeu Edison? Què passa si hagués sortit després del primer intent fallit. Falla una vegada, dues vegades, tres vegades, però continua intentant fins que ho aconsegueixis.\nDeixa de sentir pena per tu mateix, fes que passi la merda.\nSentir pena és pels perdedors, i no n’ets un. Comenceu a fer que les coses passin i el vostre futur us ho agrairà.\nMata qualsevol que t’interposi ... Només de broma, no ho facis mai!\nNomés una cita divertida afegida entre alguns sh * t molt seriosos. Si segueixes sent una personalitat molt seriosa, molts no t’agradaran. Andy Frisella és capaç d’equilibrar perfectament la serietat i l’humor.\nEn lloc de pensar el difícil que és el vostre viatge, penseu en la gran que serà la vostra història.\nMai no tindreu una història increïble si ho teniu / ho teniu tot a la vida sense moldre. La majoria d’històries d’èxit presenten un noi / a que va superar totes les circumstàncies que la vida va provocar. Així que, en lloc de plorar, aixeca’t i comença a atacar.\nTinc errors que ens han costat milions de dòlars, però la realitat és que ara tinc un doctorat en emprenedoria. Què preferiríeu tenir?\nLes lliçons que aprens perdent valen més que els diners que perds. Els diners van i vénen, però les lliçons són vostres i només hi són per ensenyar-vos alguna cosa bona. Apreneu-ne i comenceu millor la propera vegada.\nTot el que veieu, toqueu o utilitzeu a la vostra vida diària va començar com un sol pensament.\nAquest lloc, la xarxa social que utilitzeu, el cotxe que conduïu, l’ordinador portàtil que utilitzeu ara o el televisor que heu comprat recentment era un pensament únic que vivia en la ment d’algú fa uns anys. Res és impossible. Pensa com Déu, treballa com a esclau i viu com un rei.\nEts l’únic que et pot aturar.\nNi els teus pares, ni la teva xicota ni ningú. Ets el conductor de la teva vida. Ningú no us pot obligar a fer ni deixar de fer alguna cosa. Per tant, la propera vegada que vulgueu culpar algú de les vostres pèrdues, feu una pausa i penseu si realment se’ls ha de culpar, o només és VOSTÈ, qui ha d’assumir la culpa.\nNo hi ha superhumans, només humans, i el que un home pot fer, un altre pot fer.\nHi ha algunes diferències menors, però no vol dir que no es pugui fer el que pugui. Deixa de pensar que no ets capaç. El fet és que ETS CAPAC, I HO PODEU FER.\nSigues prou fort per recollir persones i portar-les amb tu.\nAlguns podrien argumentar que recollir-los i elevar-los al vostre nivell és una pèrdua de temps, però no ho és. La quantitat de temps que perdeu ajudant algú us assegurarà que obtingueu un retorn 3X del temps que heu invertit. I, no hi ha cap acte de valentia més gran que ajudar a la gent.\nL’honorable agraïment pel que teniu és un dels majors acceleradors d’èxit futur.\nCom s’ha dit anteriorment, sigueu feliços amb el que teniu mentre busqueu el que voleu. Però assegureu-vos que no us conformi amb el que teniu o, en cas contrari, us costarà aconseguir-ne més.\nAra que?. Va a córrer i plorar com una gossa petita i culpar a tothom ?. O vas a respirar profundament, pensar, actuar i avançar?\nQuan perdeu, només us queden dues opcions: Plorar o Hustle. No escolliu mai el primer. De vegades la vida et pegarà molt, però has de continuar treballant per obtenir els resultats que desitges.\nSí, trobar èxit requerirà que feu sacrificis i us incomodeu.\nMai ningú no m’ha dit que trobar èxit sigui fàcil, ni tu tampoc. Si fos tan fàcil, tothom ho hauria fet. No és fàcil, i per això cal fer-ho. Conduir un taxi és fàcil i, per tant, mai no anomenem un conductor com a “reeixit”.\nEl 99% de les persones deixa que les opinions i les creences dels altres els impedeixin viure la vida que desitgen.\nAquestes persones del 99% són les que van renunciar als seus somnis i també et volen. No els escolteu mai, fins i tot si ho feu, no els prengueu seriosament a menys que realment no vulgueu la bona vida. El 99% de les persones que van renunciar als seus somnis són reclutades per l’1% que mai no es va rendir.\nLa raó per la qual la gent no té èxit és perquè no fa la feina.\nEn aquest moment, hauria de quedar molt clar que ser un èxit; cal treballar el cul. Si no ho feu, oblideu-vos-ho, com oblidaríeu un malson. Ho sento per ser tan dur, però aquesta és la trista realitat de tenir èxit. Cal dedicar més feina del que es pot imaginar.


Convocatòria ple extraordinari 03/12/2021 – Ajuntament de La Pobla de Segur\nAquest divendres se celebrarà un ple municipal de caràcter extraordinari. La sessió estarà oberta al públic -que haurà de respectar les mesures sanitàries en tot moment- i es podrà recuperar al canal de Youtube de l’Ajuntament.\n1. Aprovació de l’expedient de modificació de crèdit núm. 2/2021 del pressupost general de l’ajuntament.\n2. Aprovació de l’expedient de licitació per a la construcció del nou camp de futbol a la Pobla de Segur\nCROS LA POBLA DE SEGUR – JEEC – CIRCUIT ESCOLAR TERRES DE LLEIDA – CURS 2021/2022Segona edició de l’exposició benèfica d’objectes i quadres del llegat Farreres


La conselleria tècnica del districte de Les Corts ha creat un pla per a la construcció d’un nou parc al barri. L’objectiu de la iniciativa és tenir una nova zona verda on els veïns dels voltants l’utilitzin per fer les seves activitats i descongestionar altres parcs de l’àrea. L’indret també servirà per connectar la zona antiga del districte de Les Corts amb la part més propera de la Diagonal.\n1 La localització del parc\n2 Les instal·lacions del lloc\n3 L’empresa privada i els veïns es posen d’acord\nLa localització del parc\nEl lloc escollit per fer la construcció d’aquest nou parc ha sigut la zona que es troba entre els carrers de Numància, de Can Segalar, d’Anglesola i del Doctor Ibáñez. Aquest parc s’enfocarà, sobretot, a les persones que viuen properes a les instal·lacions, per a que puguin fer les seves activitats veïnals. O també, algunes activitats festives com ara fires, espectacles o celebracions.\nLes instal·lacions del lloc\nToni Coll, el conseller tècnic del districte de les Corts, va explicar que l’espai comptarà amb diverses àrees de jocs infantils per tal que en puguin fer ús els nens i nenes de les escoles que hi ha a prop. Per tant, serà un centre de joc per els més petits quan surtin d’estudiar. A part també de convertir-se en el lloc de trobada dels veïns dels voltants.\nL’empresa privada i els veïns es posen d’acord\nEls plans de l’urbanització han tingut accés els veïns, que han donat la seva aprovació a la construcció del parc, encara que voldrien algunes variants, com restar les zones de pavimentació per afegir més vegetació. Les obres es començaran aviat i s’estima que s’acabin de construir al final d’aquest any o a principis del següent.\nL’ajuntament ha comunicat que tota la construcció serà finançada per els promotors dels blocs d’habitatges privats de la zona, que se’n faran càrrec d’un cost de prop del milió d’euros en total, per afavorir l’estància dels veïns del barri.


Joves i Immigració: aspectes jurídics per a l’accés dels joves a la formació i al treball | Consell Comarcal del Maresme\nInici Joventut Servei comarcal de joventut Joves i Immigració: aspectes jurídics per a l’accés dels joves a la...\nJoves i Immigració: aspectes jurídics per a l’accés dels joves a la formació i al treball\nPer assistir-hi cal emplenar el formulari d’inscripció que trobareu,\nJornada adreçada a personal tècnic de l’administració i de les entitats, i a totes aquelles persones que estiguin interessades pel tema.\nL’advocat Albert Parés exposarà la realitat dels joves immigrants en allò que fa referència a l’accés a la formació i l’accés al treball, tot explicant com a marc de fons la llei d’estrangeria i el que aquesta permet i el que cal tenir en compte. L’objectiu de la xerrada és poder proporcionar informació detallada d’aquests aspectes als profescionals que treballen amb joves per afavorir la seva tasca orientadora i evitar confusions que afectin de manera directa la vida d’aquests.\nAdreça: Passeig del Callao s/n. 08301 Mataró\nArticle anteriorCurs: Pla Jurídic i Fiscal\nArticle següentEls productes de la terra del Maresme, aquest cap de setmana a Sant Andreu de Llavaneres


Un 60% de les empreses espanyoles preveu invertir en tecnologia a curt i mitjà termini - Diari de Girona\nUn 60% de les empreses espanyoles preveu invertir en tecnologia a curt i mitjà termini\nUn 70% dels empresaris espanyols considera la millora de la productivitat la seva principal prioritat. Creix un 29% la xifra de directius que preveu destinar més recursos a la investigació\nUn 60% de les empreses espanyoles preveu invertir en tecnologia a curt i mitjà termini madrid\nUn 60% dels empresaris espanyols de companyies de mida mitjana-gran (de 100 a 500 empleats) té previst realitzar inversions en tecnologia en el curt i mitjà termini, segons un estudi elaborat per Grant Thornton, que remarca que els directius espanyols són els més preocupats pels nivells de productivitat dels seus negocis. L'informe «International Business Report» de Grant Thornton, elaborat a partir de les opinions de 10.000 empresaris a tot el món, recull que el 70% dels empresaris espanyols considera la millora de la seva productivitat la seva principal prioritat per als propers 12 mesos, el major percentatge entre els 36 països analitzats.\nAquesta aposta per la productivitat explica l'increment de 35 punts en el segon trimestre en el percentatge d'empresaris que preveuen invertir en tecnologia, fins al 60%, superant àmpliament la mitjana de la Unió Europea (46%) i registrant la segona major dada després dels irlandesos (74%). En aquesta línia, l'estudi de Grant Thornton assenyala que el mateix passa en el cas de la inversió en R+D, ja que creix fins al 29% el nombre d'empresaris net que creu que incrementarà els recursos destinats a investigació.\nA més, augmenten també de manera significativa les previsions d'inversió en noves instal·lacions i maquinària. En concret, l'índex de Grant Thornton puja 16 punts i arriba al 58% net, el nivell més alt a Europa i només per darrere de Nigèria i Filipines en el conjunt del total de països analitzats.\nLa firma assenyala que l'aposta per la tecnologia es produeix en un context d'optimisme general entre els empresaris espanyols en relació amb el futur a mitjà termini de l'economia, ja que al primer semestre la confiança empresarial a Espanya va créixer 26 punts, sent els directius espanyols dels més optimistes de la Unió Europea.\nPer altra banda, els empresaris espanyols consultats es mostren més preocupats que fa sis mesos per l'escassetat de treballadors qualificats i l'impacte que pot tenir sobre el seu negoci en el futur proper. Un 31% net considera aquesta manca de personal qualificat un factor que pot frenar el desenvolupament de la seva activitat, 14 punts més que fa tres mesos i el màxim nivell assolit a la sèrie històrica.\nAquests nivells de preocupació s'acosten als de la mitjana global, on el 40% de les empreses consideren que l'escassetat de talent i mà d'obra qualificada és el principal obstacle per al seu creixement futur, per sobre del 25% registrat en el segon semestre de 2016.


Televisors i equips audiovisuals més eficients per al teu habitatge\nTria el teu televisor o equip audiovisual.\nDescobreix els televisors i equips audiovisuals adequats per a tu.\nQuin televisor compro si vull renovar l'actual?\nAquesta tasca s'ha tornat molt més complexa els darrers anys: resolució, curvatura, mida, disseny, tecnologia, consum... Són molts els factors que cal tenir en compte. Passa el mateix amb la resta d'equips audiovisuals.\n"El mode d'apagada en stand by, també coneguda en l’àmbit energètic com a consum fantasma, dispara el consum fins a un 15%."\nA continuació et donem alguns consells perquè puguis tenir en compte un ús i manteniment dels electrodomèstics d'acord amb l'estalvi econòmic i de consum energètic.\nFrigorífic: per estalviar energia descongela els aliments en el compartiment refrigerador ja que el frigorífic aprofitarà el fred d'aquests.\nRentadora: lava amb aigua freda o a baixa temperatura 35ºC. El 80% de l'energia que consumeix una rentadora s'empra a escalfar l'aigua!\nAssecadora: Abans d'utilitzar-la centrifuga la roba al màxim en la rentadora, el centrifugat consumeix molt menys energia que l'assecat.\nOrdinador: Apaga l'ordinador si preveus una absència superior a 30 minuts, si no és possible, almenys apaga la pantalla, ja que és el component que més consumeix.\nTelevisor: mantenir la TV, consoles, equips de música, carregadors, etc. encesos en manera "espera" consumeix fins a un 15% de l'energia que consumeix sent usats, així que és important apagar-los del tot.\nEls televisors es classifiquen en funció de diverses característiques:\nPel tipus de resolució:\nLa resolució és el nombre de píxels que es pot mostrar en una pantalla. N'hi ha de SUHD amb Quantum Dot, UHD, Full HD i HD.\nPer la mida de pantalla:\nLa mida ideal és la que guarda més bona relació entre la distància de visionament, l’angle de visualització i la resolució de la pantalla. Hi ha pantalles d'entre 19 i 70 polzades, aproximadament.\nPel tipus de pantalla:\nLa pantalla pot ser plana o corba. Les corbes són aconsellables per a habitacions de grans dimensions, on es poden posar plafons de més de 60 polzades.\nPel tipus de tecnologia:\nLa tecnologia del plafó és la captació i la reproducció del color. Es pot classificar en LCD, plasma, LRD-LCD i OLED.\nTingues molt en compte el consum. L'ús intensiu de la televisió fa que el seu consum sigui elevat. Busca l'etiquetatge d'eficiència energètica, que es divideix en diferents lletres i colors: des de l'A de color verd, per als televisors més eficients, fins a la D de color vermell, per als menys eficients.\nUn altre aspecte que cal tenir en compte a l'hora d'adquirir un televisor és que es pugui apagar del tot i no només des del mode stand by.\n"El televisor és el tercer aparell\nque consumeix més energia."\nCuida el teu televisor per allargar-ne la vida útil.\nNeteja'l de pols i brutícia.\nMantingues-lo allunyat de la humitat.\nEvita fonts de calor o la llum del sol directa.\nEls televisors són dels equips que més consumeixen a la llar, amb més d'un 12% de l'energia, uns 263 kWh. Els televisors LED consumeixen un 25% menys que els LCD, i fins a un 40% menys que els de plasma.\nEl mode d'apagada en stand by, també coneguda en l’àmbit energètic com a consum fantasma, dispara el consum fins a un 15%.\nNo utilitzis el televisor per escoltar música perquè dispares el consum elèctric.\nApaga'l si no l'estàs mirant.\nSi tota la família vol veure el mateix canal, feu-ho des del mateix aparell.\nEvita l'apagada amb el mode stand by.\nAltres equips audiovisuals\nEls equips audiovisuals s'utilitzen per a la reproducció, la visualització o l’enregistrament de so i imatges i es poden classificar en dos:\nEquips de pantalla:\nEquips de reproducció o visualització:\nSón dispositius capaços de reproduir o visualitzar imatges a través de pantalles, com videocàmeres o càmeres fotogràfiques o DVD.\nEls equips audiovisuals són responsables de gran part del consum energètic de la llar. Tingues molt en compte l’eficiència energètica a l'hora d'adquirir reproductors DVD, sistemes de cinema domèstic, equips de música o altres sistemes audiovisuals.\nCom els televisors, disposen d'etiquetatge d'eficiència energètica, que es divideix en diferents lletres i colors: des de l'A de color verd, per als aparells més eficients, fins a la D de color vermell, per als menys eficients.\n"Connecta els teus equips a bases múltiples amb interruptor per apagar-los tots alhora."\nCuida els equips audiovisuals per allargar-ne la vida útil.\nNeteja'ls de pols i brutícia.\nMantingues-los allunyats de la humitat.\n¿Quanta energia consumeix?\nEl consum dels equips audiovisuals depèn en gran mesura de la seva tecnologia i potència. Un equip de so mitjà pot consumir uns 100 W si l'utilitzem unes dues hores diàries al mes.\nMentrestant, aparells com videoconsoles o DVD poden consumir uns 60 W si els utilitzem quatre hores diàries al mes.\nApaga els aparells si no els estan utilitzant.\nSi tota la família vol escoltar la mateixa emissora, feu-ho des del mateix aparell.\nEvita l'apagada dels teus equips amb el mode de stand by.


Comprar Viña Cubillo Crianza 2010 a Uvinum\nEstalvia 2,54€! (-17%)\nNOTA DE TAST: Vista: Aquest vi Rioja presenta un intens color robí brillant. Nas: En nas Viña Cubillo Crianza 2010 es revela fresc i lleuger, amb notes de fruita madura, matisos especiats i fons de regalèssia. Boca: És un vi molt fresc malgrat la seva criança, ben balancejat i estructurat, de textura sedosa. Bona acidesa i llarg final. DENOMINACIÓ D'ORIGEN: Rioja VINYA: Cellers R. López de Heredia, Vinya Tondonia. RAÏMS: 65% Ull de llebre, 25% Garnatxa, i la resta Mazuelo i Graciano ENVELLIMENT: Envellit en bótes de roure francès i americà durant 3 anys, amb 2 trasbalsos per any. Pot ser conservat per 10 anys o més sota les condicions ideals de temperatura (14 ° C) i humitat (75-80%) constants. ELABORACIÓ: Aquest va ser un any excel·lent. La poca pluja en comparació amb anys anteriors i les baixes temperatures del mes de juny van produir una verema reduïda, que es va dur a terme des del 27 de setembre fins al 20 d'octubre, sota condicions climàtiques excepcionals, per assegurar una collita d'excel·lent qualitat. La seva criança es porta a terme per un període de 3 anys, i és clarificat de la manera tradicional amb clares d'ou, per després ser embotellat sense filtrar en ampolles bordeleses que accentuen el seu color. MARIDATGE: Acompanya perfectament tot tipus de llegums, tapes i entremesos variats, així com embotits, caça menor i bolets silvestres. TEMPERATURA DE SERVEI RECOMANADA: 18-20 ° C GRADUACIÓ ALCOHÒLICA: 13%\n2009,\t2008 i\tN/A\nSi et va agradar Viña Cubillo Crianza 2010, també pots gaudir de ...\nViña Cubillo Crianza 2010 (Garnacha, Graciano, Mazuelo i Tempranillo)\nVista: Aquest vi Rioja presenta un intens color robí brillant.\nNas: En nas Viña Cubillo Crianza 2010 es revela fresc i lleuger, amb notes de fruita madura, matisos especiats i fons de regalèssia.\nBoca: És un vi molt fresc malgrat la seva criança, ben balancejat i estructurat, de textura sedosa. Bona acidesa i llarg final.\nVINYA: Cellers R. López de Heredia, Vinya Tondonia.\nRAÏMS: 65% Ull de llebre, 25% Garnatxa, i la resta Mazuelo i Graciano\nENVELLIMENT: Envellit en bótes de roure francès i americà durant 3 anys, amb 2 trasbalsos per any. Pot ser conservat per 10 anys o més sota les condicions ideals de temperatura (14 ° C) i humitat (75-80%) constants.\nELABORACIÓ: Aquest va ser un any excel·lent. La poca pluja en comparació amb anys anteriors i les baixes temperatures del mes de juny van produir una verema reduïda, que es va dur a terme des del 27 de setembre fins al 20 d'octubre, sota condicions climàtiques excepcionals, per assegurar una collita d'excel·lent qualitat. La seva criança es porta a terme per un període de 3 anys, i és clarificat de la manera tradicional amb clares d'ou, per després ser embotellat sense filtrar en ampolles bordeleses que accentuen el seu color.\nMARIDATGE: Acompanya perfectament tot tipus de llegums, tapes i entremesos variats, així com embotits, caça menor i bolets silvestres.\nVeure totes les anyades del vi Viña Cubillo Crianza\nOpinió destacada sobre Viña Cubillo Crianza 2010\nCELLER: Cellers R. López de Heredia\nCriança de 36 mesos en bótes amb 2 trasbalsos a l'any.\nUn vi clàssic de la Rioja amb una excel·lent relació qualitat-preu.\nVarietats: Ull de llebre, Garnatxa negra, Graciano i Mazuelo\nMés comentaris sobre Viña Cubillo Crianza 2010\nPublicat el 14/06/19 a les 04.38\n- NOTA DE TAST: Picota amb rivets de color robí. Brillant. Bona llàgrima. Destaca la persistència de les aromes on la fruita negra madura apareix acompanyada de notes de tabac, regalèssia i bons...\nVeure més opinions sobre Viña Cubillo Crianza 2010 »\nOpinions sobre Viña Cubillo Crianza 2009\n- Vista: Rubí brillant.\n- Nas: Fresc i lleuger aroma a regalèssia amb textura consistent i aroma persistent.\n- Boca: Fi, fresc i persistent.\nVi Negre Criança, 3 anys d'envelliment sotmès a 2 trasbalsos per any\n- color robí clar i brillant amb aromes fresques de regalèssia.\n- En boca és suau, fresc i persistent.\nCerques relacionades sobre Viña Cubillo Crianza 2010\nSi vols comprar Viña Cubillo Crianza 2010, a Uvinum trobaràs els millors preus de Vi negre Rioja.


Els tècnics municipals ultimen el text amb les recomanacions dels informes sectorials per a impulsar l'aprovació definitiva\nGeneral 23 de octubre de 2021 Redacció\nL'Ajuntament de Castelló està ultimant el document del Pla General Estructural (PGE) que inclou les modificacions assenyalades en els últims informes sectorials per a elevar-ho a ple el mes vinent de novembre i remetre-ho després al Servei Territorial d'Urbanisme. Una tramitació per part del consistori que impulsa l'aprovació definitiva del PGE per part de la Comissió Territorial d'Urbanisme, prevista per al mes de desembre.\nAra com ara, els tècnics municipals estan finalitzant el document que s'elevarà a ple el mes vinent i que recollirà les observacions i recomanacions aportades per informes sectorials remesos per diferents administracions al Servei Territorial d'Urbanisme.\n“Els tècnics municipals d'Urbanisme estan treballant per a agilitzar al màxim la redacció del document que s'elevarà al ple amb les modificacions que introdueixen els informes sectorials, perquè després de la sessió plenària de l'Ajuntament, la Comissió Territorial d'Urbanisme puga aprovar definitivament el Pla General Estructural”, ha explicat l'alcaldessa, Amparo Marco. “Estem treballant perquè Castelló dispose com més prompte millor de l'ordenament urbanístic que necessita, que siga motor de la recuperació i de la reactivació social i econòmica de la ciutat, i contribuïsca a generar les oportunitats que els nostres veïns i veïnes necessiten”, ha recalcat Marco.\nEl regidor d'Urbanisme, José Luis López, ha apuntat que “mentre s'ultima el document de modificacions del Pla General Estructural, continuen arribant informes al Servei Territorial d'Urbanisme, com el de Ports, que s'ha rebut en els últims dies, i estem a l'espera del de Carreteres i de Costes”. López, a més, ha assegurat que de manera paral·lela, els tècnics municipals estan treballant en la resolució d'al·legacions al Pla d'Ordenació Detallada (POP).\nPer part seua, el segon tinent d'alcaldia, Ignasi Garcia, ha explicat que el nou Pla General “ens permetrà vertebrar la ciutat i cosir els barris perifèrics, per a construir una ciutat de drets i d'oportunitats”. L'edil ha destacat el compromís del govern en un urbanisme responsable, participatiu i que implica els veïns i la societat civil de Castelló. “El model de ciutat que construïm aposta per la cohesió territorial, prioritzant el benestar de les famílies i deixant arrere les desigualtats del passat que han perjudicat greument molts barris i molts sectors”, ha explicat Garcia. El regidor també ha posat l'exemple de la construcció d'escoles i l'ampliació de carrils-bici com a expressions d'un nou urbanisme integrador i sostenible.\n“Encarem l'última fase per a aconseguir per part de la Comissió Territorial d'Urbanisme l'aprovació del Pla General Estructural, un nou planejament que situa a Castelló en les avantguardes urbanístiques d'Europa, que posa fi a l'època d'especulació del PP, que contempla una projecció realista de creixement, que respon a les necessitats de la majoria de la població, i inclou una mirada verda, sostenible, racional i feminista”, ha assegurat el tercer tinent d'alcaldia, Fernando Navarro. “La ciutat comptarà amb una eina important per a fer front a la recuperació, posant els vímets per a impulsar la rehabilitació, les energies renovables, la reactivació agrària i la protecció del nostre territori”, ha afirmat.\nCastelló Ciutat Document Novembre Pla General Estructural ple Resolució urbanisme


Petrer repartix 73.200 euros en subvencions entre els clubs esportius locals – Ajuntament de Petrer\n> Regidories > Esports > Esports - Noticies > Petrer repartix 73.200 euros en subvencions entre els clubs esportius locals\nPublicada per Comunicación Ayto. de Petrer el 17 gener 2022 17 gener 2022\nUn total de 17 clubs s’han beneficiat d’estes subvencions davant dels 14 de l’any anterior\nL’Ajuntament de Petrer, a través de la Regidoria d’Esports, ha atorgat als diferents clubs esportius de la ciutat un total de 73.200 euros en subvencions, aprovades en la Junta de Govern local del passat dijous 13 de gener.\nD’esta manera, “continuem mostrant la nostra aposta ferma i compromesa amb l’esport local, perquè és el segon any consecutiu amb esta quantitat rècord, tenint en compte que comencem la legislatura amb un pressupost de 57.500 euros”, ha apuntat l’edil d’Esports, Patricia Martínez, la qual cosa suposa un augment d’un 27.3%.\nEs tracta d’una important línia d’ajudes en matèria esportiva que, en paraules de la regidora, “prima aquelles entitats que compten amb major nombre de gastos, tant en trasllats com en compra de material esportiu així com el major nombre de gastos federatius, cosa que suposa un gran reembossament per als clubs”.\nDes de l’inici de la vigent legislatura l’import de les subvencions esportives s’ha incrementat en prop d’un 30%. Un total de 17 clubs del municipi han resultat beneficiaris de la convocatòria de l’Ajuntament de Petrer davant dels 14 clubs esportius que es van presentar en la convocatòria anterior de 2020.\nClubs com el Santo Domingo Voleibol Petrer i Atletisme Capet han incrementat l’import rebut respecte a l’any anterior, amb 11.480 i 8.600 euros, respectivament. El Club Balonmano Hispanitas Petrer, amb una subvenció de 12.200 euros, i la Unión Deportiva Petrelense, amb 11.980,22 euros, continuen sent els dos clubs amb les subvencions més altes.\nAltres clubs que també han percebut importants ajudes, entre 3.000 i 7.000 euros, són el Centro Natación Petrer, el Club Triatlón Petrer, el Club de Tenis Petrer i el Club Waterpolo Petrer.\nLa resta de clubs, amb ajudes inferiors a 3.000 euros, són el Club Atletismo Petrer, el Club Ciclista Paco López, el Club Futbol Sala Petrer, el Club Frontenis Petrer, el Club Naturalswin Petrer, el Club Baloncesto Petrer, l’Asociación de Veteranos de Petrer, l’Escola de Pilota Vinalopó i el Club Petanca de Petrer.


“Espero que el Diari de Terrassa mantingui la llengua catalana”\nAnna Carol, presidenta local d'Òmnium\nEl dia 2 de juliol de l any passat em va telefonar el director del DdT, en Pedro Millán, per comunicar-me, com a presidenta d’Òmnium Terrassa, que a partir del dissabte d’aquella setmana o la setmana següent es publicaria el Diari íntegrament en català.\nLa meva reacció va ser de grata sorpresa i el vaig felicitar i li vaig desitjar molts encerts en la nova etapa que havien gosat iniciar. Quan vaig comunicar la notícia a la meva junta també van quedar sorpresos i, efectivament, el dissabte dia 6 de juliol el Diari ja era en català!\nUn editorial del mateix director, titulat “ Ara, en català”, explicava els motius de la decisió amb una justificació molt encertada. Feia anys que des d’OT, juntament amb altres entitats de la ciutat es reivindicava l’ús del català al Diari. El 2008 ja es redactà un manifest al respecte on més de 30 entitats s’hi van adherir i més de 10.000 socis el van signar.\nLa recent notícia de la fallida del Diari m’ha sabut greu. El DdT era un mitjà de referència a la ciutat. Qui més qui menys l ha fullejat fent un cafè, en una botiga o a casa per estar “ al dia” del que succeïa o havia succeït a Terrassa. Espero i desitjo que, sigui qui sigui que se’n faci càrrec, mantingui la llengua catalana en la seva totalitat després de tants anys de reivindicar-la i que segueixi sent un referent informatiu pels terrassencs i les terrassenques. Vivim moments d’incertesa social i econòmica i el Diari, com d’altres sectors, i molt especialment els vinculats a la cultura, se n’ha ressentit.


dimarts, 9 de desembre de 2014 13:38\nAlta participació catalana a la Copa d'Espanya de la Classe Europa\nRafal Reyes (CN Ibiza), Veith Nicklas (CN Ibiza) i Salvi Borrat (CN Estartit) conformen el podi en el RCN de Torrevieja, seu de la primera cita de la Copa d'Espanya de la classe Europa, després de tres intenses jornades i vuit proves completades, de les nou previstes. Laura Oliva (CM Torredembarra) s'adjudica el trofeu de campiona femenina absoluta i juvenil de la classe.\nL'última jornada va estar marcada per l'escàs vent, que tot i que a l'inici la seva intensitat era bona, amb uns 10 nusos d'intensitat sobre un eix del 315º (NW), va permetre al comitè tancar el dia amb tres proves havent d'anul·lar la quarta en quedar-se sense vent.\nEls que conformaven el podi provisional, fins al moment, es mostraven inquiets: Reyes es col·locava segon; Nicklas no superava la cinquena posició i Borrat es quedava a una posició per darrera de l'eivissenc.\nEl lliurament de trofeus es va celebrar a les instal·lacions del RCN Torrevieja en finalitzar la regata.\n3r Salvi Borrat (CN Estartit)\n5è Victor Morató (CN Port d'Aro)\n8a Laura Oliva (CM Torredembarra) i 1a femenina (abs. i juv.)\n9è Sergi Pérez (CN Estartit)\n12a Andrea Rabasa (CN el Balís)\n14è Carlos Manera (CN Llançà)\n16è Pau Blanch (CN Llançà)\n19è Oriol Piña (CN Estartit)\n20è Daniel Campoy (CN Port d'Aro)\n21è Marc Arrufat (CN el Balís)\n23a Marta Jiménez (CN Port d'Aro)\n25è Rafael Rabasa (CN el Balís)\n27è Marc Tello (CN el Balís)\n28a Marina Martínez (CN Port d'Aro)\n29è Isaac Vilà (CN Estartit)\n30è Mariano Gimeno (CN el Masnou)\n31a Nina Mir (CN el Masnou)\n32a Patricia Figuerola (CN Estartit)\n33è Marc Rubio (CN el Masnou)\n34a Lluïsa Puig (CN Estartit)\n35è Oriol Arrufat (CN el Balís)\n36è David Ordoñez (CV Blanes)\n37a Gal·la Rodiera (CN el Balís)\n38a Clàudia Rodés (CN el Balís)\n39è Yago Mañé (CN el Balís)\n40è Marc Rojo (CN Llançà)\n41è Ramon Ràmia (CN el Balís)\n42è Xavier Martínez (CN el Balís)\n43a Maria Pozo (CN Port d'Aro)\n44è Alejandro Oberle (CN el Masnou)\nTrobareu tots els resultats, aquí.\nLa flota Europa ja té la vista posada en la segona i última entrega de la Copa d'Espanya, cita que es durà a terme al llarg de la Setmana Santa al CN el Balís.


BonÀrea Corporació obté un benefici de 71,5 milions d'euros el 2019, un 12% més\nActualitzada 21/05/2020 a les 18:04\nEl grup alimentari de Guissona ha facturat 1.920 milions d'euros, ha invertit 94,3 milions i ja compta amb més de 500 supermercats\nbonÀrea Corporació ha obtingut durant el 2019 beneficis nets per valor de 71,5 milions d'euros, un 12% més que l'any anterior, i el cash flow net, s'ha situat en 111 milions, un 9% superior al 2018. La facturació del grup alimentari de Guissona (Segarra) ha incrementat un 5,7% més fins arribar als 1.920 milions. La partida d'inversions és la que més creix (34%) amb un total de 94,3 milions, una part dels quals han estat destinats a a la construcció del nou centre de producció d'Épila, a l'Aragó, les obres de qual segueixen el ritme previst, segons el grup. bonÀrea ha obert 23 nous supermercats fins arribar a un total de 509 establiments a finals d'any. Així mateix, hi ha hagut un increment de 169 llocs de treball i la xifra total de treballadors és de 5.304.\nL'activitat més important de bonÀrea Corporació és la venda d'alimentació humana, amb una facturació de 1.089 milions d'euros, un 5,2% més que l'exercici anterior. El principal canal de venda són les botigues bonÀrea, que han comercialitzat directament 857 milions, un 5,4% més. Al final de l'exercici 2019 el grup comptava amb 509 establiments, situats a Catalunya, Aragó, Castelló, València, Madrid, Guadalajara, Navarra, La Rioja i Andorra. Mitjançant els altres canals de distribució – Food Service (majoristes, detallistes i Cash&Carry) i exportació, el grup ha venut per valor de 232 milions, el que suposa un 4,7% que l'any anterior.\nPel que fa a pinsos, la producció anual de les 11 plantes d'alimentació animal del grup s'ha situat al voltant de les 1,32 tones, i la facturació d'aquesta activitat concreta ha pujat a 372 milions d'euros (un 2,6% més que al 2018).\nRespecte a l'enginyeria i l'energia, aquesta activitat del grup ha arribat als 392 milions, amb un creixement de, 9,5%. Una part destacada d'aquestes vendes és el subministrament de carburants a la xarxa de 55 gasolineres bonÀrea, que un any més han continuat situades entre les més econòmiques de l'Estat quant a preus.\nLa resta de la facturació, 67 milions, correspon a altres activitats de les quals en destaca la sanitat i els serveis agropecuaris.\nEl 2019 ha estat l'any en què la companyia ha fet més inversió amb un total de 94,3 milions d'euros, un 34% més que l'exercici anterior. Les principals inversions s'han destinat a l'obra civil, terrenys, maquinaria, instal·lacions i equipaments. Un d'aquests, el centre alimentari d'Épila, que ja s'ha començat a construir i les obres segueixen el ritme previst. També destaquen les inversions al centre alimentari de Guissona, amb la construcció d'una nova depuradora d'aigües que servirà per ampliar notablement la capacitat actual i l'ampliació de sales, la millora de maquinària i logística, així com la instal·lació fotovoltaica que proporciona 4 MW i que se suma a totes les mesures implantades fins al moment en aquest centre per aconseguir un estalvi energètic superior al 40%.\nA banda de l'obertura de 23 nous supermercats, el canal de venda en línia, amb els tres sistemes de recollida i entrega de botiga, box i domicili, ha instal·lat 9 nous Box online a diferents poblacions. Es tracta d'un sistema de consignes refrigerades que permeten recollir directament amb cotxe les comandes en línia que es poden fer a través del web. Així mateix, la companyia ha inaugurat 2 noves gasolineres, a Parets del Vallès i Onda. Actualment, bonÀrea disposa de 55 gasolineres.\nLa plantilla del grup alimentari ha augmentat en 169 treballadors de manera que a final de 2019, bonÀrea comptava de forma directa i subcontractada amb 5.304 empleats. Actualment, en tot el conjunt d'empreses que conformen bonÀrea Agrupa treballen 5.719 persones.\nLes vendes de bonÀrea Cooperativa han estat de 284 milions d'euros, amb un increment del 3,8%. Són derivades, principalment de ramaderia i aus criades a les explotacions dels socis que venen principalment a bonÀrea Corporació per a la seva posterior transformació i comercialització. El resultat net de 5,5 milions representa un creixement del 8,4% i la generació de recursos – cash flow - ha arribat als 6,6 milions, un 8% superiors al 2017. La plantilla se situa en 204 treballadors i les inversions anuals han arribat als 2 milions.\nLes produccions avícoles i ramaderes dels socis han estat de 36 milions de pollastres, 1,8 milions de gall d'indi, 3 milions de guatlles, 40 milions de dotzenes d'ous de consum, 776.000 porcs d'engreix, i 55.000 vedelles.\nRestriccions a la Junta General d'Accionistes 2020 per la covid-19\nLa propera Junta General d'Accionistes 2020 del grup alimentari, prevista per al 18 de juny, s'haurà de celebrar amb restriccions per la covid-19. Així, no es podrà garantir l'accés a la sala de reunions per la qual cosa s'ha demanat als accionistes que no hi assisteixin presencialment i només es permetrà que hi puguin ser les persones que necessàriament hi han d'assistir. La resta, hauran de seguir la junta per videoconferència.


Ibi rep la visita del director general d'Infraestructures Educatives - El Nostre Ciutat\nIbi rep la visita del director general d’Infraestructures Educatives\nAmb motiu de les obres en el CEIP Felicitat Bernabeu i el CEIP Pascual Pla i Beltrán\n28 novembre 2021 10:41\nIbi ha rebut visita del director d’Infraestructures Educatives de la Conselleria d’Educació, Víctor García i Tomás, concretament als CEIP Felicitat Bernabeu i Pascual Pla i Beltrán, les obres de reforma de la qual i millora es porten realitzant fa mesos i que, junt al CEIP Teixereta, compten amb una inversió, del Pla Edificant, d’entorn dels 9 milions d’euros. (4.008.624 euros del CEIP Felicitat Bernabeu, 3.569.084 euros del CEIP Pascual Pla i Beltrán i 1.387.044 euros del CEIP Teixereta.)\nJuant al director territorial, van ser presents en la visita, l’alcalde d’Ibi, Rafael Serralta; el tinent d’alcalde de Territori i Patrimoni, Santi Cózar; la regidor d’Educació, Nuria Guillem; l’equip facultatiu de les obres; els responsables de les empreses encarregades de les obres; l’aparellador municipal així com els directors i un representant de l’AMPA de tots dos centres.\nPel que es va poder valorar, les obres van a bon ritme i complint els terminis marcats. En paraules de Cózar: “Es tracta de dues importantíssimes obres en centres escolars les millores dels quals són molt substancials i, per tot el que estan suposant quant a coordinació perquè la vida dels centres seguisca, mentrestant, el seu curs normal, vull agrair l’estreta i necessària col·laboració de la direcció facultativa de les obres, l’equip directiu i les AMPAS de tots dos centres. Està sent un treball en equip i el resultat serà el de tres centres educatius modernitzats i adaptats als nous temps i les noves normatives, que oferiran qualitat i benestar a l’alumnat i professorat”.\nMuro ja gaudeix de nou de la Fireta\nLa Fireta de Sant Antoni s’adapta per a tornar als carrers de Muro\nRegistre a Ibi durant una operació contra el narcotràfic a la província


Maó – Illes Balears\nLa ciutat de Maó té els seus orígens a un promontori de la ribera sud, d’un dels ports naturals més extensos del món. Passejant pels seus carrers, descobrim els vestigis d’una història mil•lenària i el llegat de diverses civilitzacions. Si bé va ser baix la dominació anglesa del segle XVIII, quan arrel del nomenament de Maó com a capital de Menorca, es dugueren a terme molts dels canvis que avui en dia configuren la ciutat moderna.\nAls carrers del seu casc antic trobem els edificis més rellevants, com l’Ajuntament d’estil neogòtic o el Principal de Guardia amb la seva façana vermella, un edifici que originàriament era destinat al cos de guàrdia anglesa. Així com els principals edificis religiosos: Sant Francesc, El Carme o l’església de Santa Maria on s’hi troba un monumental orgue de gran qualitat instrumental de principis del segle XIX, amb el qual es celebren inoblidables concerts de música clàssica. El Museu de Menorca, ubicat a un antic convent franciscà de línies barroques, ens ofereix una visió de la realitat cultural de l’illa.\nEl centre de Maó en bona part està reservat als vianants, i és aquí on transcorre la major part de l’activitat comercial. Als seus empinats carrers, hi podem observar edificis modernistes com la casa Mir, o les cases senyorials del carrer Isabel II, vestigis d’una pròspera burgesia. Seguint el passeig pel centre, trobarem el Mercat de Peix, construït sobre un antic baluard del segle XVIII o el Claustre del Carme, on hi ha un mercat de productes típics artesanals.\nMaó compte amb diverses places i jardins, amb miradors des de on es gaudeixen espectaculars vistes a la mar, com el de la Plaça Miranda. El lloc més emblemàtic de la ciutat és el seu port, on al llarg d’un passeig marítim, que convida a fer llargues passejades, es troben una gran varietat de restaurants, cafeteries i petites botigues. Amb una longitud d’uns 5 km, en el port de Maó es poden fer excursions amb vaixell, a través de les quals no només descobrirem la ciutat des de la mar, si no que gaudirem d’un paisatge on s’intercalen natura i construccions, com les antigues fortificacions o vil•les històriques com la Golden Farm, que domina tota la badia i fou la residència del governador anglès Kane. A més dels illots; Illa del Rei i el Llatzeret amb un edifici de grans dimensions, actualment seu de jornades i congressos durant l’estiu. Originàriament era una instal•lació sanitària del segle XIX, on les persones i mercaderies provinents d’altres ports que podien estar infectades, eren obligades a passar-hi la quarantena.


Els polítics prometen pel 2022 el pla de reactivació econòmica que no han desenvolupat aquest any - Aquí Berguedà\nTots els grups del Consell Comarcal entonen el 'mea culpa' sobre l'incompliment del pacte amb els empresaris en un ple extraordinari gairebé monotemàtic\nMea culpa unànime dels polítics sobre la no execució de les primeres accions del pla de reactivació. Els 100.000 euros que al juliol es van reservar per al pla consensuat entre polítics i empresaris finalment aniran a parar a accions relacionades amb la promoció econòmica, però que no són del pla. Aquest dimecres, en sessió extraordinària, el ple del Consell Comarcal del Berguedà va aprovar una modificació del pressupost d’aquest any que desfà el moviment del juliol i certifica que el pla de reactivació, si comença, començarà el 2022. La modificació es va aprovar amb els vots a favor dels consellers de govern.\nDurant la primera part del ple, el president comarcal, Josep Lara, va matisar que el ple no era per posar diners a la bossa del pla de reactivació, de cara al 2022, sinó per aprofitar els 100.000 euros que es van apartar al juliol per tapar partides sobrevingudes i quadrar números ara que arribem a les últimes setmanes d’any. Lara va dir que “si no hi ha concreció en les accions que s’han d’executar, no podem començar a tirar-lo endavant”, unes paraules que més endavant se li van retreure des de la CUP: “Diem que no les hem aterrat. Però qui les ha d’aterrar, si no ho fem nosaltres? L’Esperit Sant?”.\nEl discurs inicial de Lara va calmar els ànims d’Esquerra, que va començar amb un discurs moderat i constructiu on, això sí, reclamava al govern propostes realistes, assumibles i, sobretot, que tots els actors polítics remin cap a la mateixa direcció. De fet, els republicans van explicar per primera vegada que, quan l’ACEB els va presentar la seva Visió, van elaborar un pla amb les seves propostes que mai han fet públic per intentar que tots els esforços se centrin en l’elaboració d’un pla conjunt entre empresaris i polítics. “L’acompanyarem en què això vagi endavant, si tothom va cap al mateix lloc”, va dir Moisès Masanas, adreçant-se directament al president.\nMés endavant, la CUP va avançar que votaria en contra de la modificació del pressupost, no perquè estigui en contra de quadrar números a finals d’any, sinó perquè el moviment certifica que no s’han complert els compromisos del ja batejat com a ‘Pacte de l’Estany Clar’. El conseller cupaire Ivan Sánchez va demanar que no s’esperi al 2022 per tornar a apartar 100.000 euros per al pla de reactivació i que ja es reservin aquest any i se’ls comenci a donar sortida. En aquest sentit, Sánchez va proposar que es treguin dels 4 milions i mig que queden dels diners que el Consell reservava per al tancament de l’abocador i que finalment no haurà d’utilitzar perquè l’acció serà finançada per l’Agència de Residus de Catalunya.\n“La comarca està per trencar-nos la cara amb qui sigui”\nTambé des de la CUP, Sebastià Prat va fer un dels parlaments més crítics de la sessió. Prat va retreure que la Visió de l’ACEB ja establia formes de funciona, les comissions executives: “Constituir-les no val diners. I tampoc s’ha fet”. El conseller cupaire va assegurar sentir “decepció” perquè, al seu entendre, “s’ha demostrat que no es feia una aposta pel pla de reactivació”. Prat també va afegir que “la comarca està per trencar-nos la cara amb qui sigui”, va recordar que la CUP s’ha esforçat a acostar posicions amb els empresaris malgrat la distància que històricament els ha separat, però va lamentar que, com a Consell, “no estem veient que la comarca és l’important”.\n“Ens fa la sensació que no es posen tots els ous en el mateix cistell”\nERC es va alinear bastant amb la CUP i va acabar amb un discurs, de Ramon Camps, que va apujar una mica el to de la sessió. Camps va retreure que “estem decidint una cosa entre tots i hi ha altres camins oberts”. El republicà va esmentar l’estratègia 2030 proposada pel PSC i va demanar al govern que faci moviments per recuperar la confiança dels de fora: “Ens fa la sensació que no es posen tots els ous en el mateix cistell. I que votem coses perquè, si no, ens renyaran”.\n“Treballem molt, però ens costa projectar-ho”\nDes del PSC, el vicepresident del Consell Comarcal, Abel Garcia va assegurar que no s’està anant en diferents línies i que s’està adaptant el projecte que va proposar ell mateix per encaixar-lo al pacte publicoprivat. “S’estan fent coses i ens comprometem a aterrar-les en un pressupost per al 2022 que sigui realista. Aquí treballem molt, però hi ha una crítica interna que fem entre tots i és que ens costa projectar-ho i explicar-ho moltes vegades”, va dir.\nEl conseller socialista va insistir que sí que hi creu i, tot i que va matisar que “el dia a dia també ha de tirar endavant”. Per això va recalcar que segueixen decidits a contractar un tècnic que s’encarregui de l’execució de les accions, malgrat que durant aquesta segona meitat del 2021 no s’hagi pogut tancar l’operació.\nEl “sí crític” del president de l’Agència de Desenvolupament\nNo és habitual que el PDeCAT prengui la paraula en un ple per elaborar el seu propi concurs. Ahir el president de l’Agència de Desenvolupament, Lluís Vall, ho va fer. Abans, des d’ERC se li va retreure les declaracions a l’Aquí Berguedà a mig juny en què assegurava que se sentia “més proper a la patronal d’empresaris que al govern del Consell Comarcal”.\nVall va explicar que votaria a favor “per responsabilitat amb altres partides”. Ara bé, va afegir que era “un sí crític” perquè no està d’acord amb la manera com s’havia plantejat la modificació: “No estem complint amb el pacte de la reactivació”. A banda, el president de l’ADB va demanar a tot el plenari que remi cap a la mateixa direcció perquè el 2022 hi pugui haver els diners que es necessiten: “Ho devem als berguedans. La política no pot fallar una altra vegada. I és important que ens ho prenguem tots seriosament”.\nLara diu que “hi posarà els diners que facin falta”, però pica la porta als ajuntaments\nEn la part final del ple, el president Lara va reiterar que, de cara al 2022, hi posarà “els diners que facin falta” i també els buscarà allà on calgui. Ara bé, Lara va insistir que hi haurà accions on els municipis també s’hauran de gratar la butxaca. L’alcalde de Gironella, David Font, ja va dir la setmana passada al Consell d’Alcaldes que això no seria un problema i que ells [Gironella] hi serien, i aquesta setmana els alcaldes de Berga i Saldes s’han pronunciat en la mateixa línia, però han demanat al govern comarcal que posi una marxa més.\nPer justificar que el govern creu en la promoció econòmica, Josep Lara també va recordar que hi ha 200.000 euros reservats per al polígon d’Olvan des de fa dos anys i que aquest any, en vista de l’època on som, és probable que tampoc es puguin gastar. L’afirmació tampoc va acabar de convèncer a l’oposició i, des d’ERC, Ramon Camps demanar-li que els posi en un altre lloc abans d’acabar l’any i que els reservi novament en el pressupost del 2022: “Em sembla esperpèntic. Si ja els tenim, els posem. És una cosa que vam votar tots”.\nLa darrera intervenció del debat va ser per a Antoni Chueca, de la CUP, que en mig minut va estirar les orelles a tot el ple: “Som vuit partits diferents, amb vuit ideologies diverses. Deixeu-vos d’ideologies i penseu en la comarca. La proposta de l’ACEB no és una proposta política, és una proposta de comarca”.\nPer cert que, durant tota la sessió (que va durar gairebé una hora, malgrat només tenir dos punts), entre el públic hi havia cares poc habituals. Hi van voler assistir membres de la junta de l’ACEB, encapçalats pel seu president, Josep Maria Serarols, i també el president de la Federació del Comerç Berguedà, Xavi Orcajo.


Título: L'APLICACIÓ GIRONINA CONTRA EL MOSQUIT TIGRE COMBATRÀ L'INSECTE EN ÀMBIT MUNDIAL\nTirada: 7478 Ejemplares\nDifusión: 5313 Ejemplares\nValor: 1152 €\nAutor: A. CARMONA GIRONA\nA. CARMONA GIRONA\n¿ L'aplicació gironina que lluita contra el mosquit tigre, Mosquito Alert, s'ha aliat amb l'Organització de les Nacions Unides per fer front a les malalties transmeses per insectes i liderarà una iniciativa global per unir els esforços de diversos projectes de ciència ciutadana de tot el món que treballen amb el mateix objectiu.\nL'aplicació, que va ser creada pel Centre d'Estudis Avançats de Blanes (CEAB-CSIC), el Creaf, l'Icrea i l'Obra Social la Caixa, promou des de fa tres anys la col·laboració entre ciutadans i científcs per detectar i fer seguiment del mosquit tigre -espècie transmissora de malalties com el Chikungunya, el dengue, el Zika-, així com la possible arribada del mosquit de la febre groga.\nAhir va engegar una nova aliança estratègica entre la plataforma de ciència ciutadana i la Divisió de Medi Ambient de les Nacions\nUnides. La iniciativa, que s'anomenarà Global Mosquito Alert, agrupa científcs i voluntaris de tot el món per seguir i controlar mosquits transmissors de malalties. Es calcula que cada any hi ha uns 500 milions de casos de patologies relacionades amb aquests insectes, i que causen 2,7 milions de morts, sobretot a l'Àfrica i l'Amèrica Llatina.\nLa Directora científca de la Divisió de Medi Ambient de l'ONU, Jacqueline McGlade, afrma que «Global Mosquito Alert oferirà, per primer cop, una plataforma compartida on la ciència ciutadana farà de pal de paller per la vigilància i el control de mosquits transmissors de malalties globals». «Serà una infraestructura única, oberta per tothom qui desitgi usar-la i que pot ser ampliada amb mòduls específcs, així com implementar-se a qualsevol escala per satisfer les necessitats de gestió a escales locals i globals»,\nAquesta iniciativa global evolucionarà com a una col·laboració entre les associacions de ciència ciutadana d'Europa, Austràlia i del Estats Units, a més de la comu\nnitat de ciència ciutadana del sudest asiàtic.\nEls components de Global Mosquito Alert compartiran la informació que generin amb els seus projectes de ciència ciutada\nna a través del portal Environmental Live, dissenyat i gestionat per l'ONU. Es tracta d'un portal online dinàmic que subministra dades en temps real de tot el món sobre el medi ambient. Aquesta informació està en accés obert i preparada per a treballar-hi des de l'àmbit científc però també apta pel públic general.\nTambé incorporarà informació de caràcter sanitari, com les mesures de la molèstia dels mosquits a través de l'experiència dels ciutadans. Per últim, també es posarà en comú informació científca com el seguiment d'espècies de mosquits usant les tècniques d'identifcació més recents basades en l'ADN.


El Juvenil A segella la permanència (0-0) – UE Sant Andreu\nEl Juvenil A segella la permanència (0-0)\nEl Juvenil A s’ha assegurat un any més la seva presència a la Divisió d’Honor. Les derrotes de l’Ebro i el Lleida Esportiu el divendres certificaven l’objectiu del Juvenil A aquesta temporada. L’equip de Rubén García va empatar a zero en la seva visita a l’Atlètic Balears tot i jugar en inferioritat numèrica des del minut trenta.\nEl Sant Andreu va saltar a la gespa de Son Malferit amb els deures fets. La permanència a la butxaca a falta de quatre jornades pel final exemplifica la gran temporada del Juvenil A. Després d’uns bons minuts inicials, amb superioritat andreuenca i una rematada al travesser de Carlos Martínez, els de Rubén García es van quedar amb deu homes a la mitja hora per l’expulsió d’Alberto per segona groga.\nAleshores l’Atlètic Balears va despertar, però la manca d’encert i contundència van afavorir que el Sant Andreu arribés viu al descans. Amb un home menys, els quadribarrats van defensar-se ben posicionats i van intentar sorprendre els mallorquins al contracop a la segona meitat. Finalment, el marcador no es va moure i el Juvenil A va sumar un bon punt.\nUn cop garantida la permanència a la Divisió d’Honor, l’objectiu del Sant Andreu és acabar en la sisena posició. Resten nou punts en joc i el Juvenil A és vuitè amb 35 punts, empatat amb el Nàstic. Només dos punts per sobre es troba el San Francisco, rival directe dels quadribarrats, que visitarà el diumenge vinent al Narcís Sala (16h).\nAt. Baleares (0): Pau, Martorell (Latorre, 75′), Patxi, Blay, Mikel, Dani, Flaquè, Perezagua (Rafa, 45′), Yaka, (Álex, 65′), Capellà i Canals (Josef, 45′).\nUE Sant Andreu (0): Fajardo, Ferran (Max, 60′), Almirall, Carlos García, Sierra, Niko, Juanan (Toldra, 60′), Juanjo, Carlos Martínez (José, 60′), Alberto i Iker (Joel, 67′).\nÁrbitro: Sr. Lara Ortega. Va amonestar Martorell (49′) i Mikel (85′) pels locals i Alberto (23′ i 30′) i Almirall (80′) pels visitants.\nIncidències: partit corresponent a la 27ª Jornada de la Divisió d’Honor (Grup III), disputat a l’estadi de Son Malferit.\nFotografia: Max Espigol


La propera edició del Palma Internacional Boat Show se celebrarà del 3 al 6 de juny\nLa pròxima edició del Palma International Boat Show se celebrarà del 3 al 6 de juny de 2021 al Moll Vell de Palma. Tot i que la fira ha hagut d'ajornar les dates previstes a causa de la pandèmia, els organitzadors han decidit iniciar la preparació del saló i apostar per una fira presencial que inauguri de nou la temporada nàutica.\nPer aconseguir un esdeveniment segur, l'organització de la fira nàutica ha preparat un protocol COVID que inclou un estricte control de l'aforament, que no podrà superar les 1.500 persones, així com control tèrmic de la temperatura i la venda d'entrades en línia per a evitar cues i aglomeracions. A més, hi haurà un equip que controlarà que tant expositors com visitants compleixin la normativa sanitària dins del recinte firal del Moll Vell.\nCal destacar que la fira, organitzada per l'Institut d'Innovació Empresarial (IDI) i Balearic Yacht Brokers Association (BYBA), es podrà celebrar sempre que Mallorca es trobi en un nivell de risc 3 o inferior. L'organització assegura que en cas que l'illa estigués en risc extrem i no es pogués dur a terme el saló nàutic, es retornarà l'import de la reserva d'espai als expositors, tal com ja es va fer l’any 2020.\nL'última edició del Palma International Boat Show va tenir lloc en 2019 i va congregar a 270 expositors al recinte firal del Moll Vell. L'any passat, la fira es va haver de cancel·lar per la pandèmia provocada per la COVID-19.\nPàgina carregada en 0.0175 segons. IDI versió 3.2.0-dev


El trasplantament d’òrgans és l’única via de recuperació per a algunes patologies. ATIDA reclama que es puguin fer donacions a l'hospital i més cobertura sanitària\nCarme Coromina i Víctor Torres estan més units després de l'experiència intensa que ella li donés un ronyó a ell.\nA Francesc Moreno la donació de medul·la de la germana li va salvar la vida.\nXavi Andorrà ha pogut tornar a jugar a futbol a l'Inter Escaldes on col·labora a més entrenant els infants.\nDaniel Somoza gaudeix de la nova oportunitat de viure.\nActualitzada 12/02/2018 a les 07:26\nSet-centes persones han certificat que volen ser donants i no hi ha normativa”, lamenta Víctor Torres, vocal de l’Associació de Trasplantats i Donants (Atida) que va néixer el 2015 anys per fer visible la realitat d’aquest col·lectiu i reclamar un marc legal per fer donacions i atendre les necessitats específiques del receptor i de qui altruistament l’ajuda i en molts casos li salva la vida. L’objectiu és tenir la Llei de drets i deures del pacient (Govern en té un esborrany) perquè es pugui donar “i no és una qüestió econòmica és ètica” i no hi veu inconvenients per fer-lo realitat. “La persona que hagi manifestat que vol donar quan estigui en mort cerebral certificada només s’ha de trucar a Barcelona o a França i en vint minuts estan aquí per tenir l’òrgan”, defensa Torres. I afegeix que “sabem que Espanya està d’acord, falta que administrativament sigui factible perquè tècnicament és possible” i demana una reflexió sobre la resposta dels veïns. “Espanya i França fa 30 anys que són solidaris amb Andorra, que menys que algun dia poder tornar algú a un receptor de fora”. Atida lluita també per la cobertura sanitària total per al donant “perquè donants vius són pocs, potser un a l’any, i la CASS s’estalvia diners en evitar la diàlisi” reclama Torres per puntualitzar que “es tracta que la gent no tingui burocràticament i econòmicament una càrrega, que només pensi a donar”.\nSENSIBILITZAR LA POBLACIÓ\nDes de l’experiència de trasplantat Xavi Andorrà demana “campanyes més mediàtiques per sensibilitzar. Hi ha molt per fer per poder donar, molt a nivell legislatiu i no hi ha prou impacte” i Daniel Somoza critica que “es desaprofiti l’oportunitat de salvar-li la vida a algú perquè els òrgans aquí perquè no es poden donar” i que Andorra “en les coses necessàries no sigui capdavantera, estem a anys llum”.\nVictor Torres i Carme Coromina\nTrasplantat i donant\nDesprés de 25 anys junts ens vam casar, el trasplantament ens va unir més”. És la conclusió de Víctor Torres i Carme Coromina arran del trasplantament d’un ronyó que ella li va donar el 2014 quan els quistes van bloquejar-li la funció renal. La patologia genètica se l’havien detectat als 30 anys amb l’advertència que caps als 40 s’agreujaria i caldria diàlisi o trasplantament. En arribar el moment, als 45 anys, la Carme li va dir al metge que comptés amb ella per fer donació en vida i el Víctor s’hi va oposar perquè “no volia que li passés res a ella perquè teníem una filla”. Els germans no eren compatibles i ell rebutjava que ella es fes les proves, “jo volia anar a diàlisi”, apunta, però la insistència de molta gent va fer que el Nadal del 2013 la Carme comprovés que podia ser la donant. “Tot va anar molt ràpid, em van cridar deu dies abans, es va fer el trasplantament al març i vam estar quatre setmanes a baix”, un període del qual Carme ressalta que “t’has de buscar la vida, per viure fora, per deixar la filla i necessites que algú et cuidi” perquè els dos estaven convalescents i per al que s’han de contemplar ajuts. Víctor Torres precisa que va afrontar el procés “amb l’obsessió d’arribar bé de cap i físicament pensant que no passarà res, molt positiu” i ella, sotmesa a proves psicològiques i a una declaració al notari per demostrar que no hi ha coaccions, es va convèncer que “els metges ho feien a diari” i ambdós guarden “molts bons records” de l’estada forçada a Barcelona.\nL’experiència que van viure va fer que mesos després els cridessin per parlar amb una parella d’Ordino que es trobava en el mateix cas “i ens va fer néixer, perquè vam explicar coses que no sabíem de com ho havíem viscut cadascú”, coincideixen “i vam veure que podíem ajudar a d’altres i així es va crear l’embrió d’Atida” per fer proselitisme, ajudar i assessorar a qui li diuen que s’ha de trasplantar i està sol.\nEl matrimoni es mostra “orgullós” mútuament del que han fet i fa una crida a conscienciar de la importància de les donacions i la necessitat d’explicar-lo perquè els familiars ho sàpiguen al moment trist que se n’ha d’autoritzar. “Cada persona pot donar vuit òrgans, teixits, pell, ... és un pas molt gran i la família sempre sabrà que servirà i seguirà vivint en un altre”, remarca el Víctor mentre la Carme afegeix que tothom està exposat a una situació crítica per la qual necessiti un trasplantament i “si hi ha un donant te’n surts”.\nTrasplantat de medul·la\nMalestar, cansament, botit de la panxa. Són els símptomes que van portar a Francesc Moreno al metge i en cap cas perquè pensés que “tenia una malaltia greu” com de seguida es va confirmar en alertar una ecografia que “tenia la melsa tres vegades més gran del que tocava”. Un limfoma molt agressiu era la causa de la presència de cèl·lules canceroses esteses pel cos i del diagnòstic que tenia una situació “molt complicada i hi havia poques opcions de curació”, rememora. La donació de medul·la de la germana va acabar sent la solució per vèncer el tumor i sortir-se’n gairebé contra tot pronòstic. Abans però es va sotmetre a sessions de quimioteràpia des del setembre del 2010 al març del 2011 quan “ja estava al límit legal i no em podien fer-ne més”, comenta el Francesc.\nEls metges ja li havien plantejat que la curació passava per un trasplantament al que els familiars estaven disposats a participar amb la donació “però els hi van dir que no es fessin les proves perquè no sabien si arribaria a estar en condicions de suportar-lo”. Quan es va esgotar la via de la quimioteràpia “les cèl·lules canceroses s’havien reduït un 80-90% però no acabava de fer net i l’alternativa era el trasplantament”, destaca el Francesc Moreno. La germana hi estava disposada a donar, era compatible i “va ser com si m’hagués tocat la loteria”. Van haver de passar “proves complicades a Barcelona”, un procés que va durar prop d’un mes. “Ella prenia medicació per tenir una sobreproducció de cèl·lules mare i quan arriba el punt que no hi caben, passen a la sang i es fa l’extracció amb un procès com la diàlisi”, assenyala el receptor.\nEl trasplantament no es va poder fer fins que el Clínic va tenir lliure “una habitació bombolla, aïllada sense bacteris on vaig estar un mes” amb moments molt durs, “jo li deia al metge ‘em moro’”, recorda amb un somriure. El procés consistia a “que et maten el sistema immunitari i quan no tens defenses et posen les cèl·lules mare que van de la sang a la medul·la, arrelen i fan el sistema immunitari”. Va sortir de l’hospital amb 40 quilos i molta medicació “perquè tot és estrany per al sistema immunitari i ho mata tot” i arrossega seqüeles de per vida importants, té un 35% d’invalidesa, i molestes “perquè t’han canviat la sang i quan has de fer un pegat no és el mateix”. Una realitat que no li fa oblidar que “el trasplantament m’ha salvat la vida i tots aquests problemes són la meva batalla. Estic content d’estar viu i aprecio la vida d’una altra manera, no només importa treballar per guanyar diners” i fa una crida a facilitar les donacions al país “perquè no té gaire lògica que no es puguin fer, estàs limitant la possibilitat de curació de molta gent”, reflexiona.\nTrasplantat de ronyó\nFa set mesos el futbolista Xavi Andorrà rebia al Clínic de Barcelona un ronyó del pare en el que considera “l’experiència de la meva vida, una experiència vital”. La intervenció del 13 de juliol era el final del camí d’una patologia disfunció renal que li van diagnosticar als 18 anys, ara en té 32, que “sempre porta al trasplantament, però no m’ho van dir fins fa un parell d’anys”. La vida saludable que tenia i la medicació van endarrerir el moment més greu però periòdicament “anava tenint episodis més crítics i havia d’ingressar a l’hospital”. El definitiu va ser el Nadal del 2016 quan els metges li van anunciar que “no tenia marxa enrere i a finals de gener vaig començar a fer diàlisi quatre hores tres dies per setmana”, el que li abocava a un trasplantament tot i que “em trobava estupendament però les analítiques deien que hi havia problemes”. Una situació que va canviar amb la diàlisi, “em trobava fatal i ja volia la solució”.\nEl següent pas és entrar a una llista a l’espera d’un òrgan. Però Xavi Andorrà precisa que va ser “un cas una mica particular perquè tenia la sort que familiars i amics es van oferir per donar i el meu pare es va fer l’estudi i era compatible, però no sempre és així, ens van dir que de parents un de cada tres és compatible” i recorda que fins que ho van saber “va ser un període d’incertesa, ho vaig viure més pels meus pares”. La intervenció dels dos i la recuperació va anar bé però al moment de l’alta les analítiques revelaven rebuig a l’òrgan, que va poder superar amb més dies d’ingrés al Clínic i medicació.\nXavi Andorrà assegura que els mesos de diàlisi i trasplantament “no tenia por però en un procés així tenia clar que t’has d’esperar que pugui passar el pitjor”, recorda que el pare va signar davant notari que assumia que hi havia riscos, i destaca que ell hi va fer front “amb un treball interior potent i quan vaig fer rebuig tenia clar que era una possibilitat que podia passar”. Aquells dies complicats han quedat enrere i ja ha pogut tornar a jugar mentre va recuperant la funció renal i pes dels dotze quilos que va perdre, amb medicació per sempre “28 pastilles diàries al principi” i sent molt conscient que “rebuig pot passar en qualsevol moment però si tens hàbits adequats i fas bondat pot anar bé” i que “la duració del ronyó que es dona és de 15-20 anys perquè el cos tot el que no sigui propi ho intenta rebutjar”. Sense oblidar però que “hi ha gent que li dura tota la vida”.\nUna experiència de la qual conclou que s’ha de trobar la manera per engrescar més la gent perquè es faci donant. “La població està molt poc sensibilitzada perquè no és freqüent com pot ser el càncer i li pot passar a qualsevol, tot-hom hi està exposat”, emfatitza.\nAl Daniel Somoza no li va agafar per sorpresa quan el metge li va anunciar que havia de fer diàlisi i esperar que arribés un donant per fer el trasplantament. “Tenia una malaltia hereditària del pare, la tenim quatre dels sis germans, quan me la van detectar tenia setze quists a cada ronyó i després ja n’eren incomptables”. Amb aquesta conscienciació i el precedent d’una germana trasplantada dos anys abans després d’estar-ne nou en diàlisi li va arribar el diagnòstic i reconeix que “és una cosa dolenta però m’ho vaig agafar bé”. El 19 de juliol del 2012 va entrar a la llista d’espera, “no podia ser ningú de la família perquè també ho tenien”, especifica, i “el procés d’espera a vegades va ser dur però sabia que trigaria més o menys però arribaria”. El 16 de juliol del 2015 a les tres de la tarda estava collint bolets a Pal quan va rebre una trucada demanant-li “si podia estar aquell dia a Barcelona i a les set ja estava en diàlisi al Clínic per fer la comparativa de sang”. El trasplantament “va ser molt ràpid i va anar bé. El donant havia mort d’aturada cardíaca i el ronyó estava dormit i va trigar a despertar i fins als 20 dies no va fer la funcionalitat completa”, exposa per remarcar que totes les revisions, que n’han de passar molt sovint, han anat bé i admetre que de “por sempre en tens però no em preocupo gaire, has de conviure amb això, amb el fet que hi pugui haver rebuig”.\nEl Daniel remarca que la generositat d’algú “al que li estic molt agraït” li permet portar amb 52 anys una vida molt normal “amb alguna limitació de menjar però no em prohibeixen gaires coses” tot i que va seguir la recomanació del metge i va canviar de feina i va deixar de ser cambrer per fer-se comercial. “Em va dir que tenia una oportunitat de viure bastant bé i que si continuava treballant tantes hores el ronyó en lloc de durar 20 anys em duraria 10 o 5 i ara estic més tranquil i amb menys estrès”, explica.\nEl Daniel Somoza no oblida, però, que qualsevol que es sotmet a un trasplantament pateix les mancances de cobertura de la CASS que hi ha en aquests casos. Troba que hi hauria d’haver ajut per a la persona que ha d’acompanyar el pacient, perquè són setmanes d’estada fora de casa “i hi ha gent que no s’ho pot permetre” i recorda que s’han de fer proves tres o quatres cops a l’any a Barcelona que suposen una despesa en desplaçaments i s’han de fer molts tràmits “per aconseguir que t’ho paguen, tants que prefereixo pagar jo”, recalca alhora que destaca que “he tingut sort amb la feina perquè els hi vaig dir que hauria de marxar per fer-me proves i no hi ha hagut cap problema”.\n#4 si i no\nEstic d'acord amb els transplantaments de viu a viu, com es el cas, que sí que es un acte de generositat. Respecte als transplants de cadaver, no crec que un mètode basat en la mort d'un coetani sigui un avenç, perque axó ha creat una problemàtica perversa que s'amaga a la gent i no surt als mitjans, però que fa esgarrifar, com ara trafic d'organs i assassinats de nens i persones en nombres altissims, tot una màfia internacional. La mort forma part de la vida, i tambè hem de saber acceptar quan arriba el moment.\nActes de gran generositat i estima. S'ha de tenir valentia i enteresa. Felicitats per gaudir d'aquesta noblesa que dona a la vida un altre sentit\nLa cara d'alegria i ganes de viure del Victor i la Carme,ho diu tot en aquesta fotografia.Endavant amb ATIDA.\n#1 Un de tants, trasplantat\nEs l'acte més gran d'estima que pot fer una persona a un altra, sobretot de donant viu sigui pare,mare,germá cònjugue,parella..no hi ha paraules per explicar bè el que representa,i quan estás a les portes de la mort per una necessitat de trasplantament.Tothom hauria de ser donant,i les llistes d'espera i sales de diàlisi haurien d'estar al minim,molt patiment s'evitaria.


Els cinemes Verdi estrenen Verdi Classics, un nou canal de televisió\nEmetrà més de cinquanta films setmanals, alguns dels quals en català · Ocupa l'espai de l'antic canal BOM Cine\nActualització: 23.11.2021 - 17:17\nEls cinemes Verdi de Gràcia (Barcelona) han arribat a un acord amb EDICA, l’empresa propietària del múltiplex on s’emeten 8tv, BarçaTV i Fibracat, per a estrenar Verdi Classics, un nou canal de televisió en obert especialitzat en cinema. Fins ara en aquesta freqüència emetia BOM Cine, un altre canal privat especialitzat en cinema que emet al País Valencià, Madrid, Andalusia i Múrcia. Tots els films s’emetran amb l’àudio disponible en versió original i amb doblatge, alguns dels quals en català. De fet, les emissions de Verdi Classics han començat avui mateix amb el film en català Els seductors (L’Arnacœur), protagonitzat per Romain Duris y Vanessa Paradis.\nCada dia de la setmana Verdi Classics programarà en horari de màxima audiència un film sense interrupcions de temàtiques diferents cada dia. Dilluns serà el dia de les joies del cinema europeu, com el film guanyador del premi Oscar Cinema paradís (Nuovo Cinema Paradiso). Dimarts emetran films de comèdia com El sopar dels idiotes (Le Dîner de cons). Dimecres, hi haurà cinema d’època, com Retorn a Howards End (Howards End) o Gosford Park. Dijous, serà dia dels autors imprescindibles, amb films com Hangmen Also Die!, de Fritz Lang, o Moulin Rouge de John Huston. Divendres emetran cinema familiar, com L’extraordinari viatge de T. S. Spivet (L’Extravagant voyage du jeune et prodigieux T. S. Spivet) o els films de Louis de Funès. Dissabte emetran films de temàtica relacionada amb l’actualitat o efemèrides, com Peeping Tom, que enguany fa seixanta anys de l’estrena als EUA. Per últim, la setmana s’acabarà amb cinema de viatges, acció i aventures, amb films com Ne le dis à personne o Mea culpa.\nEls cinemes Verdi ja van estrenar fa pocs mesos els canals Cines Verdi TV i Cinema feel good Vedi TV, disponibles a la plataforma Samsung TV Plus. Eduardo Escudero, responsable dels canals Verdi, ha celebrat l’estrena en una nota de premsa: “Pels cinemes Verdi, nascuts a Barcelona, és una gran satisfacció arribar a les llars amb un canal de televisió que ofereix una selecció de films difícils de trobar en altres ofertes televisives.”\nNicola Pedrazzoli, conseller delegat d’EDICA des d’aquest estiu després de la compra al Grup Godó, ha anunciat l’obertura del nou canal com un nou pas després de la renovació de 8tv: “En pocs més de dos mesos, des de l’inici de la nova gestió del múltiplex privat de Catalunya i de l’encesa de la nova programació de 8tv, s’ha aconseguit la fita de tancar un acord amb els cinemes Verdi que ens permet d’oferir als espectadors del múltiplex una oferta completa de cinema, que respon a dos objectius principals: programar grans films amb l’opció de veure-les en versió original i comptar cada dia amb el film de les 22.00 sense interrupcions. Amb aquestes dues característiques esperem consolidar un públic fidel a la programació i fidel a la marca de referència Verdi Classics.”


Plens Oberts - Cardedeu :: Aprovació inicial de la nova ordenança del mercat de venda no sedentària (mercat setmanal)\nAprovació inicial de la nova ordenança del mercat de venda no sedentària (mercat setmanal).\nL’actual Ordenança municipal reguladora de les Activitats comercials a la via pública aprovada al BOP al 19 de desembre de 2012 ha quedat obsoleta per les diferents regulacions d’àmbit autonòmic, estatal i europeu.\nEl Decret 162/2015, de 14 de juliol, de venda no sedentària en mercats de marxants va respondre a la voluntat de la Generalitat d’adaptar el marc jurídic de les activitats sotmeses a autorització prèvia a criteris comuns que garanteixin la seguretat jurídica dels actors.\nLa Llei 16/2015 de 21 de juliol de simplificació de l’activitat administrativa de l’Administració de la Generalitat i dels governs locals de Catalunya i d’impuls de l’activitat econòmica modifica la intervenció administrativa en la utilització de domini públic de les Activitats econòmiques.\nFinalment, la Diputació de Barcelona, mitjançant els serveis jurídics de la Gerència de Serveis de Comerç, ha redactat una Ordenança Tipus dels mercats de venda no sedentària per oferir-la als municipis de la demarcació de Barcelona.\nDirectiva 2006/123/CE del Parlament Europeu relativa als serveis en el mercat interior.\nAtesa la necessitat de redactar una nova Ordenança municipal reguladora de les Activitats comercials a la via pública (mercat setmanal) que s’adapti als canvis normatius vigents de rang superior autonòmic, estatal i europeu.\nEn data 16 de gener es va emetre l’informe tècnic el qual conclou informant favorablement a l’inici d’un procediment de tramitació de creació de la Comissió d’Estudi per a la redacció de l’avantprojecte d’una nova Ordenança Reguladora del Mercat de Venda no sedentària de Cardedeu (mercat setmanal).\nEn data 18 de gener de 2017 per decret d’alcaldia i núm. d’expedient 2017/251 es va resoldre la creació de la comissió d’estudi per a la redacció de l’avantprojecte d’una nova Ordenança Reguladora del Mercat de Venda no sedentària de Cardedeu (mercat setmanal).\nEn data 20 de gener de 2017, fent compliment del decret d’alcaldia 35/2017 es va constituir la comissió d’estudi per a la redacció de l’avantprojecte d’una nova Ordenança Reguladora del Mercat de Venda no sedentària de Cardedeu (mercat\nsetmanal) que que s’adapti als canvis normatius vigents de rang superior autonòmic, estatal i europeu i es va reunir posteriorment el 13, el 27 de febrer i el 9 de març de 2017 realitzant les corresponents actes de reunió que s’adjunten a l’expedient.\na) Els problemes que es pretenen solucionar amb la nova Ordenança municipal del mercat de venda no sedentària són els derivats de la desactualització normativa de l'ordenança actual que es pretenen solucionar amb la disposició d'una ordenança reguladora adaptada a la legislació vigent d'àmbit autonòmic, estatal i europeu.\nVistes les actes de reunions de la comissió d’estudi per a la redacció de l’avantprojecte d’una nova Ordenança Reguladora del Mercat de Venda no sedentària de Cardedeu (mercat setmanal) que que s’adapti als canvis normatius vigents de rang superior autonòmic, estatal i europeu. D’acord amb el que es va comentar i discutir en aquestes reunions, la nova ordenança reguladora del Mercat de Venda no Sedentària (mercat setmanal) diu:\n[ Veure nova ordenaça al document publicat per l'ajuntament ]\nPRIMER. - Aprovar inicialment el redactat de la nova Ordenança reguladora del Mercat de Venda no Sedentària (Mercat Setmanal) segons els acords adoptats per la comissió d’estudi l’Ordenança reguladora de la via pública del municipi de Cardedeu.


Alain Touraine | Debats d'Educació\nInici > Ponents > Alain Touraine\nAlain Touraine va néixer l'any 1925 a Hermanville-sur-Mer, França. Va fer estudis a les universitats de Colúmbia, Chicago i Harvard, i va ser investigador del Consell Nacional d'Investigació Francès fins a 1958. El 1956 va fundar el Centre de Recerca de Sociologia del Treball de la Universitat de Xile. El 1960 es va convertir en investigador senior de l'École Pratique des Hautes Études (actualment la prestigiosa Escola d'Alts Estudis de Ciències Socials de París), on va fundar el Centre d'Anàlisi i d'Intervenció Sociològiques (CADIS).\nMembre de diverses associacions de sociologia, Alain Touraine ha estat, principalment, president de la Societat Francesa de Sociologia, de 1968 a 1970, i vicepresident de l'Associació Internacional de Sociologia, de 1974 a 1978. Ha estat, a més, membre de l'Alt Consell per a la Integració (1994-96) i és membre del Consell d'Administració de la Maison de l'Amérique Latine. És membre estranger de nombroses acadèmies: l'Acadèmia Nord-americana de les Arts i les Ciències, l'Acadèmia Polonesa de Ciències, l'Acadèmia Europea, l'Acadèmia Mexicana de Ciències i l'Acadèmia Brasilera de Lletres.\nL'obra de Touraine es podria dividir en tres etapes. La primera, que es concentra en l'estudi del treball i la consciència dels treballadors, es basa en els estudis de camp fets a l'Amèrica Llatina. La segona es va ocupar dels moviments socials, en particular les revoltes del "maig francès" i els cops d'estat llatinoamericans. La tercera, en la qual encara treballa, estudia el paper del subjecte dins dels moviments socials.\nUn nou paradigma en educació\nÉcole Pratique des Hautes ÉtudesEl ponent al Catàleg Col·lectiu de les Universitats de CatalunyaEl ponent a Google


Ontinyent implantarà el reconeixement facial per garantir la seguretat del funcionariat durant el registre d'horari | Valencia Extra\nL’alcalde Jorge Rodríguez i la regidora de Personal mantenen una reunió amb els caps d’àrea dels diferents departaments per explicar el nou sistema de fitxatge\nL’Ajuntament d’Ontinyent implantarà el reconeixement facial per al registre d’horari del funcionariat. Així ho van exposar l’alcalde d’Ontinyent, Jorge Rodríguez i la regidora de Personal, Natàlia Enguix, aquest dimarts a una reunió amb els caps d’àrea dels diferents departaments.\nAquest nou sistema que ja està instal·lant-se als principals centres de treball i que inclou un procés de registre dels 300 treballadors i treballadores de la plantilla és, en paraules de la regidora Natàlia Enguix “un canvi molt important, però fonamental per continuar garantint la seguretat de tot el personal. Les conseqüències de la pandèmia de la Covid-19 s’estendran en el temps i això ens obliga a totes i tots a fer un major esforç per evitar contagis”.\nNo obstant això, fins que el sistema estiga completament instal·lat, el control d’horari es realitzarà a través de l’ordinador. Per a això, exposava Enguix s’empra el software Winplus “i, de manera molt senzilla, com si utilitzaren l’empremta dactilar” el funcionariat registrarà el seu horari. Un sistema que no s’eliminarà totalment perquè “mantindrem el teletreball mentre la situació sanitària continue. S’ha demostrat que a l’Ajuntament d’Ontinyent aquest sistema funciona, ja que les tasques administratives han continuat funcionant amb normalitat” el que és “imprescindible per dur a terme totes les ajudes i inversions previstes per continuar millorant la nostra ciutat i la vida dels ontinyentins i ontinyentines”, incidia la regidora.\nAixí mateix, l’actual dispositiu de control d’accés que compta amb funcions d’intel·ligència artificial es mantindrà. Aquest dispositiu cal recordar que permet saber la temperatura així com si porta mascareta la persona una vegada s’aproxima al dispositiu. En aquest sentit, la regidora manifestava que “tant el nou sistema de fitxatge com aquest dispositiu ens permet continuar millorant i adaptant la institució a les noves tecnologies i les necessitats que la realitat va marcant”. D’altra banda, en aquesta mateixa reunió també es va acordar mantenir els actuals grups bombolla i el teletreball que estan permetent, segons explicava la regidora “que el treball administratiu no s’haja vist interromput en cap moment” alhora que “garantim la seguretat de tot el personal i de la ciutadania que ve a l’Ajuntament a realitzar algun tràmit”.\nTot i això, la regidora animava a la ciutadania a utilitzar la seu electrònica (https://ontinyent.sedelectronica.es) perquè permet realitzar qualsevol tràmit des de casa encara que recalcava que “entenem que hi ha gent que prefereix acudir personalment a l’Ajuntament” i per això, el passat juliol es va implantar el sistema de cita prèvia a través de la web municipal (www.ontinyent.es). A la part dreta, la ciutadania podrà trobar un bàner web anomenat “Demana Hora” des del qual podrà seleccionar i triar la manera en què es vol ser atés, que pot ser presencial i/o telefònica en funció de cada cas.