Programacio cultural 2020 - Espai Joan Fuster\nProgramació cultural 2020\nHOMENATGE A JOSEP LOZANO\n40 anys de la novel·la Crim de Germania\nJosep Lozano, autor de Crim de Germania\nVíctor Labrado, escriptor i coordinador de La Veu del Llibres\nBreu concert de cloenda a càrrec de:\nÒscar Ebro Nebot, guitarrista\nDivendres 20 de novembre de 2020, a les 19h.\nJosep Franco amb Josep Gregori\nJosep Franco, escriptor\nJosep Gregori, editor\nDivendres, 27 de novembre de 2020, a les 19h.\nJ.Enric Estrela subdirector Institució Alfons el Magnànim-CVEI\nFrancesc Pérez Moragón, coordinador del llibre\nEnric Alforja, tècnic del Centre de Documentació Joan Fuster\nCristina Fuertes, fotógrafa\nDivendres 16 d’octubre de 2020, a les 19h.\nMIM: un assaig fotogràfic\nRaquel Tamarit Iranzo, secretària autonòmica de Cultura i Esport\nMiquel Àngel Pradilla, editor d’Onada Edicions\nFrancesc Vera, autor del llibre\nDivendres, 18 de setembre de 2020, a les 19h.\nJoan Carles Vázquez, regidor de Cultura\nEnric Alforja Carbonell, comissari\nDivendres 25 de setembre de 2020, a les 19h.\nEva Dènia, Cant i guitarra\nDivendres 6 de març de 2020, a les 19h.\nManuel Baixauli amb Joan Benesiu\nManuel Baixauli, escriptor\nDivendres 21 de febrer de 2020, a les 19h.\nLiteratura i mitjans de comunicació audiovisuals\nMaria Josep Poquet, periodista\nIrene Rodrigo, divulgadora literària\nMarta Meneu-Borja, divulgadora literària\nDivendres 7 de febrer de 2020, a les 19h.\n“El valencianisme de preguerra.\nMemòria privada de Nicolau Primitiu Gómez Serrano”\nAlaitz Zalbidea, autor del llibre Nicolau Primitiu Gómez Serrano\nMaite Simón, editora de PUV\nAlbert Gironas,professor d’Història Contemporània de la UV\nJosep Daniel Climent,professor col·laborador de la UOC\nDivendres 24 de gener de 2020, a les 19h.\nde l’Albufera de València,\nper Carles Sanchis Ibor (professor UPV).\namb la intervenció del professor Josep Santandreu.\nDivendres 31 de gener de 2020, a les 19h.


Norma de l’OMS i la UIT sobre els dispositius d’àudio - El Blog Social d'Audio[Packs]\nNorma de l’OMS i la UIT sobre els dispositius d’àudio\nAudioPacks el 29/09/2020\nL‘Organització Mundial de la Salut (OMS) estima el següent:\nAl voltant de 466 milions de persones a tot el món pateixen una pèrdua auditiva provocada per diverses causes. Es preveu que aquest nombre augmentarà si no es prenen mesures per moderar els factors de risc.\n1100 milions de joves a nivell mundial podrien estar en risc de patir pèrdua auditiva com a conseqüència de la males pràctiques d’escolta.\nMés de 43 milions de persones d’entre 12 i 35 anys pateixen una pèrdua auditiva discapacitant. Entre adolescents i joves de 12 a 35 anys de països de renda mitjana i alta, gairebé el 50% escolta nivells de so que no són segurs a través de dispositius d’àudio personals com ara reproductors de música MP3 i telèfons intel·ligents; l’augment de les vendes de telèfons intel·ligents és un alt indicador de risc potencial; i aproximadament el 40% estan exposats a possibles danys nivells de so a discoteques i bars nocturns.\nEl volum de sortida d’aquests dispositius de so, pot oscil·lar entre els 75 dB i 136 dB al seu volum màxim. L’informe de l’OMS recomana no utilitzar més d’una hora a un volum sota aquests dispositius.\nEn discoteques i bars nocturns, els nivells mitjans de soroll poden oscil·lar entre els 104 dB i 112 dB, i segons els paràmetres que marca l’OMS a partir dels 15 minuts ja no seria segur.\nEn base a aquestes dades, l’OMS va impulsar la iniciativa Make Listening Safe (Audició Responsable i Segura) per sensibilitzar del creixement de risc de pèrdua auditiva que suposa escoltar amb dispositius i sistemes d’àudio personals sense utilitzar bones praxis.\nCom part d’aquesta iniciativa, l’OMS i la Unió Internacional de Telecomunicacions (UIT) van per crear la norma internacional OMS-UIT H.870 relativa a la fabricació i l’ús de dispositius, per a que l’escolta sigui més segura. L’objectiu d’aquesta norma és reduir el risc de pèrdua auditiva entre els usuaris d’aquests productes.\nCaracterístiques dels dispositius d’àudio segurs\nAquesta norma recomana que els dispositius d’àudio personals incorporin:\nFunció de dosimetria: el risc de la pèrdua auditiva depèn del nivell (sonoritat), durada (període de temps) i freqüència d’exposició a sons forts. Els experts consideren que 85 decibels (dB) durant un màxim de 8 hores és el nivell màxim d’exposició sense riscos que l’ésser humà pot assumir.\nEls dispositius d’àudio disposaran d’una aplicació informàtica que controli el nivell i la durada de l’exposició de l’usuari al so.\nL’usuari podrà triar un dels dos modes o programes que representen el nivell acceptable de dosi de so que un individu pot rebre sense posar en risc la seva audició.\nMode 1 per a adults: 80 dB per una durada de 40 hores setmanals.\nMode 2 per a nens: 75 dB per una durada de 40 hores setmanals.\nInformació personalitzada en base els hàbits d’escolta de l’usuari. L’informarà sobre si està escoltant de manera segura o no, i li proporcionarà patrons per a millorar l’escolta en funció d’aquesta informació, creant un perfil personalitzat.\nOpcions automàtiques que reduiran el volum tant si l’usuari ha estat exposat a sons de volum alt durant massa temps, com de control parental.\nInformació general i assessorament als usuaris sobre hàbits d’escolta segura, tant per als dispositius d’àudio personals com per a altres activitats d’oci, així com sobre els riscos de pèrdua d’audició als quals es s’exposen els usuaris quan no segueixen aquestes pràctiques.\nPost anterior\tLa síndrome d'Usher\nPost següent\tLa tecnologia BrainHearing d'Oticon


Ja es poden veure els vídeos de la jornada «Educació superior en el món actual. Repensem la docència des de l’òptica d’avui» - Universitat de Barcelona\nInici > Notícies > Ja es poden veure els vídeos de la jornada «Educació superior en el món actual....\nJa es poden veure els vídeos de la jornada «Educació superior en el món actual. Repensem la docència des de l’òptica d’avui»\nJa es poden consultar a UBtv els enregistraments de les diferents sessions de la jornada de reflexió sobre la docència «Educació superior en el món actual. Repensem la docència des de l’òptica d’avui». Les diverses aportacions que ara queden recollides en format audiovisual van servir per iniciar, el passat juliol, un procés que té com a objectiu acordar un nou model docent per a la UB.\nConcretament, es poden visionar cinc vídeos, que també es troben al canal de Youtube de la UB:\nEl de la presentació de la jornada, a càrrec del rector Joan Guàrdia i la vicerectora de Política Docent, Conxita Amat.\nLa intervenció de Rafael Porlán, coordinador del Programa de Formació Docent del Professorat de la Universitat de Sevilla.\nLa sessió a càrrec de la catedràtica de la UB Maria Rosa Buxarrais, sobre la docència en línia durant l’estat d’alarma a la UB.\nLa ponència sobre transformació educativa i tendències en educació superior, a càrrec d’Eduard Vallory, president del Centre UNESCO de Catalunya (CATESCO) i membre del consell assessor de l’aliança universitària europea Eutopia.\nLa sessió titulada «Educació superior i responsabilitat social», un diàleg entre Javier Tejada, professor emèrit de la Facultat de Física de la UB, i Daniel Innerarity, catedràtic de Filosofia Política i Social de la Universitat del País Basc.


Euroclàssics: 10 El cas dels 3 porquets\nSALA DANTE – 14 de maig a les 12h\nEuroclàssics en la seva cinquena producció operística per a escolars (després de La Flauta Màgica, El barber de Sevilla, Les noces de Figaro i Hansel i Gretel ) se suma a l’equip de Disset Teatre, creadors de Les fades de la bella dorment (Premi al millor espectacle de titelles i objectes de la fira Feten 2011), que assumeixen la direcció de l’espectacle. Presentam una producció amb tres cantants acompanyats d’un piano en una òpera-faula cantada i parlada en català on els nins també intervindran activament dins l’espectacle. L’òpera va ser estrenada a la FIET de Vilafranca el desembre de 2012.\nHem actuat, entre altres als espais a: Teatre Principal de Maó, Espai can Ventosa d’Eivissa, Teatres Municipals Xesc Forteza i Mar i Terra de Palma, Sala Dante, Auditoris d’Alcúdia i sa Màniga, Teatre de Manacor, Teatre Lloseta, Teatre de Capdepera, Teatre d’Alaró, Trui Teatre, Auditori del Conservatori Superior de Balears i Castell de Bellver. Ha estat inclòs dins la Fira de teatre de Felanitx 2015, el cicle Viu la cultura 2014 de la conselleria d’Educació del Govern Balear, al cicle Cultura en Xarxa del Consell de Mallorca 2014 i 2015 i dins el cicle de teatre infantil Totimolt 2013-14 de l’Ajuntament de Palma. Enguany tenim actuacions programades al cicle Jardí Màgic del Consell de Mallorca, al Castell de Bellver pel dia internacional dels museus i a l’auditori cas Serres d’Eivissa dins el circuit TALENTIB de l’Institut d’estudis baleàrics.\nHa estat l‘èxit més gran en òpera familiar dels darrers anys a Balears fent gairebé 70 funcions en tres anys i l’han vista més de 13.000 espectadors amb actuacions arreu de les illes Balears.\nSilvia Fluixà – soprano\nPere Joan Costa – bariton\nNascut a Palma l’any 1965, compta amb una àmplia formació en arts escèniques, així com també de tipus musical i líric. Ha participat en nombrosos muntatges musicals i teatrals (Desbarats, Mort de Dama, La Passió, La meva Ismènia, King Arthur… ), així com també ha fet anuncis publicitaris i curtmetratges. Va formar part dels conjunts musicals Eclipse i Línea Contínua. També ha estat membre del cor de la Fundació del Teatre Principal de Palma dins la corda de tenor. Ha actuat a diverses Sarsueles com a solista (Gigantes y cabezudos, Los gavilanes, Doña Francisquita com a Cardona, El barberillo de Lavapiés com a Lamparilla, La tabernera del puerto… ) i cal destacar la seva feina com a cantautor i compositor de més de cent cançons tant en català com en castellà. Ha cantat el paper de Bartolo del Barber de Sevilla de G. Rossini i el paper del pare a Hansel i Gretel de Humperdinck en les adaptacions per a escolars d’Euroclàssics.\nFRANCESC BLANCO - piano. Nascut a Palma de Mallorca el 1970.Va començar els estudis de piano al Conservatori de Balears i el 1993 finalitzà el Grau Superior de piano amb les màximes qualificacions al Conservatori de València, després d’estudiar amb Emili Muriscot a Palma i amb Ramon Coll al Conservatori del Liceu de Barcelona. Posteriorment cursà estudis de perfeccionament amb Imre Rohmann durant dos anys al Mozarteum de Salzburg. Ha realitzat nombrosos concerts tant com a solista o en distintes agrupacions de cambra, posant esment els darrers anys al repertori per a piano a quatre mans i dos pianos actuant a les Illes Balears (Auditorium i Teatre Principal de Palma, solista a les temporades de l’Orquestra Simfònica de Balears en 1994, 1997 i 2000, i a gairebé tots els festivals de música clàssica de Balears: Festival d’Hivern, Concerts a l’Herba, Festival Internacional de Deià, Festival Internacional Antoni Lliteres, Festival Internacional d’Eivissa, Clásicos del Siglo XX de la Fundació March, Cel.la F. Chopin de Valldemossa, Serenates d’Estiu de Son Servera, Setmana de Música de Felanitx, Concerts de Primavera d’Inca), Catalunya (Auditori de Caja Madrid, Cripta Gaudí, Auditori d’Horta-Guinardó, Ajuntament i Mercat de Música de Vic) , Itàlia (Associació F. Chopin de Caserta i Gira per Umbria), Àustria (Mozarteum i Schloss Leopoldskron de Salzburg) i Alemanya (gira amb la Deutsch-Französische Kammerorquester), Festival de primavera de Sofia (Bulgaria), Festival Carniola i Festival Tartini d’Slovènia. Ha enregistrat per a Ràdio Nacional, Catalunya Música i TVE-Balears i com a integrant del duet Blanco-Cortès ha editat dos Compact-Disc. El primer per al segell ONA Digital, amb primers enregistraments mundials d’obres de Tintorer, Samper, Mas Porcel i Guinovart i el segon amb obres per a piano sol i la primera edició mundial de l’integral per a piano a quatre mans de F. Chopin per a segell Unió Músics. Ha enregistrat un CD amb primers enregistraments mundials de la música pianística de Pere Tintorer per a segell Unió Músics. La reedició de la discogràfica La ma de Guido el 2004 d’aquest CD va ser candidat al premi al millor intèrpret de música clàssica als “Premios de la música de la Academia de las Artes y las Ciencias de la música”. Ha actuat com a solista amb la Camerata “Sa Nostra”, Vlaamsee Academy, Orquestra Simfònica de Balears, Deutsch-Französische Kammerorquester i Kammerphillarmonie Baden-Württemberg, interpretant obres per a piano i orquestra de Bach, Mozart, Chopin, Saint-Saens, Poulenc i Bartok. Ha produït i participat a nombrosos concerts pedagògics: el 2001 “El carnaval dels animals” de C. Saint-Saëns. El 2004 el montatge de l’espectacle “Pere i el llop”de Prokofieff i des de 2006 les produccions d’òpera en català “La Flauta Màgica” i “Les noces de Figaro” de Mozart així com “El barber de Sevilla” de Rossini, “Hansel i Gretel” de Humperdicnck i “El cas dels 3 porquets” de Mozart han aconseguit un gran èxit entre els escolars de Balears. Ha guanyat diversos premis com a solista de piano i en música de cambra arreu de Balears. Ha treballat amb cantants com Ana María Sánchez, Enric Martínez-Castignani, Assumpta Mateu, Lluís Sintes, Vicenç Esteve, Maia Planas, Montse Melero, Ulrich Wand, Frédérique Sizaret, Josep Miquel Ribot, Fanny Marí, Tomeu Bibiloni, Joana Llabrés, Antonio Aragón, etc. En el terreny docent, ha estat professor de piano, de música de cambra i actualment d’acompanyament de cant del Conservatori Professional de Música de Mallorca des de 1996 i també profesor del Conservatori Superior de Música i Dansa de les illes Balears de 2005-09.


El Consell Insular i l’Associació de fabricants de calçat de Menorca han firmat un conveni de col·laboració per a l’any 2018\nEl Consell Insular i l’Associació de fabricants de calçat de Menorca han firmat avui a Ciutadella un conveni de col·laboració econòmica per donar suport a la promoció comercial de les empreses fabricants de calçat a Menorca. La quantitat aportada pel Consell Insular, a través d’aquest conveni, és de 70.000€.\nL’objectiu d’aquest conveni és donar suport al programa de promoció comercial de les empreses fabricants de calçat a Menorca i, així, recolzar les campanyes publicitàries i fomentar la presència del calçat en revistes i xarxes socials. Entre les actuacions previstes de l’Associació del calçat també es troba promocionar l’etiqueta de la marca de garantia avarca de Menorca.\nLa Presidenta del Consell Insular, Susana Mora, ha volgut remarcar la voluntat de l’equip de Govern del Consell en seguir potenciant la indústria del calçat de Menorca i aprofundir en la projecció a l’exterior de les empreses menorquines.\nPer la seva banda, el conseller d’Ocupació, Projecció Econòmica, Joventut i Esports, Miquel Company, ha explicat que amb aquests ajuts es vol apostar per un dels sectors industrials més importants per a Menorca i fomentar la dinamització de l’economia insular.


Notícies - Boehringer Ingelheim comença un assaig clínic de fase 2 per testar una teràpia per a pacients de covid-19 en estat greu\nL'empresa, amb seu a Sant Cugat, provarà un nou tractament amb l'objectiu de millorar les condicions dels hospitalitzats per coronavirus\nel 30/octubre Victor Cordoba Societat PDF\nLa farmacèutica Boehringer Ingelheim comença un assaig clínic de fase 2, que testarà una teràpia per a persones amb malaltia respiratòria greu derivada de la covid-19. L’empresa, amb seu a Sant Cugat del Vallès explica que el tractament pretén disminuir el risc i la gravetat de les complicacions respiratòries en els hospitalitzats per coronavirus.\nEls objectius de l’estudi són disminuir els danys pulmonars, reduir la necessitat d’assistència respiratòria i millorar la taxa de recuperació dels pacients. A més, si finalment aquest funciona, ajudarà a alleujar la càrrega d’hospitalitzacions.\nPel que fa a l’estudi en si, agafarà només malalts hospitalitzats i els subministrarà una dosi diària del medicament durant quatre setmanes. El criteri principal que determinarà l'eficàcia o no del tractament serà el percentatge de tractats que segueixin en vida sense necessitat d'assistència respiratòria. També es tindrà en compte la millora del pacient, la saturació d’oxigen i l’ingrés o no a l'UCI.


El regidor d’Educació exposa les seves reflexions sobre el curs escolar en un article – Celrà.cat\ncelrà.cat » General » El regidor d’Educació exposa les seves reflexions sobre el curs escolar en un article\nAmb l’inici del tercer trimestre del curs escolar 2019-2020 i davant de les propostes que ha fet la Generalitat per portar-lo a terme, el regidor d’Educació de l’Ajuntament de Celrà, Albert López, ha fet públic un article en què planteja reflexions sobre l’equitat educativa, la bretxa social i la bretxa digital.\nEn el text, titulat “Equitat és context i compromís col·lectiu”, exposa la impossibilitat de superar la bretxa social, en la situació actual, a base de tecnologia, i proposa que es doni el curs actual per acabat i que es dediquin els esforços a fer un acompanyament als infants i les famílies davant les dificultats que estem vivint.\nUs oferim el text íntegre de l’article a continuació:\nDavant les informacions canviants que ens arriben des del Departament d’Educació sobre el funcionament o no del tercer trimestre i la possibilitat que aquest es dugui a terme de forma no presencial i sigui avaluable (o no, tot és incert per ara), sorgeix la necessitat de reflexionar sobre dos aspectes que no veiem als mitjans de comunicació i que semblen ignorar o menystenir molts actors importants, no professionalitzats, que ara mateix prenen partit en les decisions i les accions en matèria educativa.\nEn primer lloc, és important posar l’accent en el significat de què forma i alimenta la bretxa social i quina relació té aquesta amb la bretxa digital.\nEntenem com a bretxa social, en l’àmbit educatiu, la desigualtat que hi ha entre el diferent alumnat en el terreny de les oportunitats i les possibilitats de desenvolupament. Aquesta desigualtat pot sorgir per diferents factors, que poden ser l’econòmic, el de caràcter social, el cultural o per Necessitats Específiques de Suport Educatiu (NESE) de l’infant, entre d’altres. Dins la bretxa social, per tant, ens trobem diferents causes lligades a múltiples diversitats. De forma intrínseca a la social, hi ha la bretxa digital, lligada a material tecnològic, connectivitat i capacitats de suport en els usos d’aquestes eines.\nLes dues darreres setmanes, veiem molta preocupació del Departament d’Educació per resoldre l’accés a les eines digitals i la connectivitat de les famílies com si aquesta fos l’arrel del problema estructural de l’equitat educativa. També podem veure ajuntaments amb iniciatives carregades de bona voluntat, que posen a disposició equips i xarxes wi-fi, amb la mateixa finalitat. Vagi per endavant que la intenció aquí no és jutjar els actes, sinó reflexionar sobre els seus efectes i valorar-ne les conseqüències a mitjà termini.\nÉs important remarcar que el Departament, en la seva obstinació per eliminar la bretxa digital en el seu sentit material, ha fet una càrrega de feina a docents i municipis impròpia del rigor amb què ha treballat les dues primeres setmanes de la crisi. Els ajuntaments sempre hi són per als seus veïns i veïnes i ajudaran en el que calgui; ho demostren cada dia amb mil exemples, però el Departament no pot pretendre que li facin la feina, i menys quan aquesta feina és fer real una connectivitat i un equipament digital a tota la població sense planificació ni recursos. De la mateixa manera, és dantesc demanar als centres educatius que responguin una enquesta per saber qui té i qui no té equipament tecnològic i connectivitat. Fer això ha estat un exemple del que no s’ha de fer si no volem generar més pressió a famílies i mestres en aquesta situació ja de per si estressant. És una informació que no tenen, que no es pot recollir amb garanties i que no ens aporta res amb relació a les possibilitats de treball. Només ens informa parcialment i sense garanties de la possibilitat, que no certesa, de rebre material. No que aquest es pugui utilitzar adequadament.\nUniversalitzar ara, a cop de pedaços i bona intenció, l’accés a internet i els equipaments mínims per poder-hi treballar amb mínimes condicions, no només no resol el problema de l’equitat sinó que justifica una continuïtat del curs de forma no presencial, com si la funció de les escoles i el professorat fos la de fer arribar materials i resoldre dubtes puntuals sobre les propostes.\nL’equitat és un valor que pretén oferir una marc d’igualtat d’oportunitats per a tots els infants i això té a veure amb el context, no amb les eines. De què serveix una tauleta a una família amb quatre fills que conviuen confinats en un pis de 60 metres quadrats? Tenim en compte que cada alumnat haurà d’atendre les propostes que rep des de l’escola? Tenim en compte la situació d’estrès familiar, intrínseca en el confinament? Tenim en compte la qualitat de l’acompanyament emocional i intel·lectual que poden donar les diverses realitats familiars? I les famílies nouvingudes analfabetes en la llengua d’acollida? I les que ho són en la llengua d’acollida i la d’origen? Què passa amb les famílies que han patit la propagació dels famosos ERTO? I les que directament s’han quedat sense feina indefinidament? I les que tenen parents malalts o estan passant per un dol traumàtic arran de la Covid-19 i no han pogut acomiadar el familiar mort? I les famílies que han de fer teletreball i compartir mitjans amb els infants que hauran de fer teleescola? I les famílies monoparentals amb més d’un fill? I els infants amb NESE de caràcter social? I els infants de les persones que treballen en serveis essencials i fan torns interminables? Tantes cases, tantes realitats i l’equitat hauria de procurar oferir respostes inclusives i anar excloent-ne els que no les necessiten. No oferir respostes orientades només per la classe mitjana autòctona i després anar posant múltiples pedaços via ajuntaments, SBAS, Aules obertes, etc.\nOferir material tecnològic per justificar una avaluació no presencial, amb tots els matisos que es puguin establir, és obrir la possibilitat que, des de les escoles, es pugui avançar matèria sense poder fer un acompanyament educatiu a les necessitats individuals de cada alumne; necessitats que no són només de caràcter cognitiu, sinó també emocional, relacional, motriu… i evidentment, també cognitives. Si en el dia a dia, a les escoles, la bretxa social no remet amb la multiplicitat de recursos que hi ha, sense molts d’aquests recursos i sense la relació humana, el contacte i el to de les paraules, els gestos de complicitat, les mirades d’aprovació i contenció, etc, el que podem suposar és que la bretxa social, no només seguirà el seu curs, custodiat per un sistema econòmic que necessita les desigualtats per sostenir-se, sinó que ho farà molt més àgilment, creixent sense control ni contenció i deixant els més necessitats de recursos més faltats de recursos. I qui a casa té menys acompanyament també serà qui tindrà menys eines per rebre el suport no presencial.\nResoldre la bretxa digital sense abordar la social és crear espais de creixement de la bretxa social a costa de la digital.\nExposada doncs la reflexió sobre la bretxa social i la digital i la relació entre ambdues, veient que una tauleta i connexió wi-fi només solucionen el repte de l’equitat a nivell mediàtic, seria oportú reflexionar sobre les conseqüències de no fer un curs presencial, de no avaluar un trimestre, sobre quines accions sí que poden ajudar les famílies i només poden fer-se des dels centres educatius.\nEn segon i últim terme, doncs, ens plantegem què passa si el tercer trimestre no comença i no s’avalua i si donem el curs per acabat. La resposta és que no passa res. En termes de desenvolupament dels infants, no només no els perjudica sinó que possibilita un espai de docència fonamentat en la relació, el vincle, la proposta en el sentit estricte de la paraula i l’acompanyament des de la perspectiva humana i no acadèmica, o no prioritàriament acadèmica. Que no s’avaluï, que es doni el curs per acabat i que no avancem matèria, no significa, per res del món, que no es treballi des dels claustres en xarxa amb tota la comunitat educativa dels municipis i dels barris, ans el contrari. El que permet és treballar en allò que realment és important sempre, però que es converteix en imprescindible en temps de crisi. Permet que la figura humanitzada dels i les mestres i de les funcions de l’escola que hem heretat des de F. Ferrer i Guàrdia, passant per Marta Mata, U. Bronfenbrenner, M. Montessori, L. Vigotsky, J. Piaget i tants i tantes altres defensors i defensores de la mirada humanista, racionalista i constructivista en què es basa el nostre model educatiu, es reforcin i es consolidin. Permet que la funció de cohesionar la societat i de generar ciutadania crítica i solidària sigui el pilar que ha de crear teixits i empaties sobre les quals dissenyar les solucions a la posterior crisi social i econòmica que sorgirà d’aquesta situació d’emergència sanitària.\nDeixar el contingut curricular de banda permet anteposar-hi l’alumnat i les seves famílies, permet que des de les escoles es pugui fer una tasca que alleugereixi la situació en l’àmbit domèstic, que orienti, que dialogui i proposi. Això sí que és possible, inclús sense accés a internet, treballant en xarxa amb els diferents actors i fent d’aquestes sinergies una llavor que no ha de desaparèixer posteriorment a la Covid-19. L’Educació 360, els antics plans de barri o d’entorn, els serveis educatius externs, les comunitats d’aprenentatge i molts projectes i intents de fer de l’escola quelcom més que un subministrador de materials didàctics, ara prenen més sentit que mai. Les escoles, ara, amb els infants a casa seva, poden ser el termòmetre i l’analgèsic perfecte per mesurar l’estat dels menors d’aquest país en termes de benestar i donar suport a les famílies. Aquí sí, els ajuntaments hi seran, complint amb les seves funcions més essencials, el benestar de la població dels seus municipis i ciutats, fent xarxa amb tots els serveis externs i amb els diversos actors educatius.\nDe la mateixa manera que el Departament de Salut ha agafat el control de residències de gent gran i de places d’hospitals privats i concertats, també el Departament d’Educació, ara, hauria d’agafar les regnes de la universalitat del dret a l’educació i la igualtat d’oportunitats i assumir les competències també en aquells centres de titularitat privada per garantir que aquesta perspectiva socioconstructivista i humanista que impregna i inspira el currículum dels 0 als 18 anys i més enllà es garanteixi a tothom per igual.\nO és que potser les escoles privades, amb concert o sense, pateixen per una falta d’avaluació que els deixi sense arguments de quantitat i rendiment davant les famílies per seguir cobrant-los la quota? Que potser la Generalitat té por de la quantitat de negocis privats que viuen de l’educació que poden caure per aquest motiu i el consegüent augment pressupostari a què això obligaria? Té alguna cosa a veure l’immens poder de l’església en moltes d’aquestes escoles privades? Són preguntes mal pensades que sorgeixen de la falta de comprensió dels arguments que porten al Departament d’Educació a insistir tossudament a fer d’aquest tercer trimestre un trimestre avaluable. No és comprensible que el Departament es dirigeixi als claustres com si fossin herois amb una missió a realitzar i que aquesta sigui la de fer escola no presencial per poder avaluar. Els i les mestres són persones, amb les seves famílies, com els treballadors i treballadores de l’àmbit sanitari, com els treballadors i treballadores d’empreses privades, essencials o no, i no vulgueu fer-los passar com herois i heroïnes de la mateixa manera que feu amb el personal sanitari, perquè no ho són, ni uns ni altres. En tot cas, el que són és víctimes de deu anys de retallades, de privatitzacions i de fer el joc a l’IBEX 35 amb els serveis públics.\nHumanitzem les solucions, dissenyem-les amb el benestar com a prioritat i sapiguem veure en aquesta crisi l’oportunitat d’identificar el que realment és important i el que no. Aprendre a dividir ara o d’aquí a sis mesos, no ho és; la velocitat lectora, tampoc; conèixer les etapes de la història primitiva, tampoc. En canvi, sentir que hi ha gent que t’acompanya, a qui pots demanar ajuda quan et cal, que et pot orientar professionalment, que et pot posar en contacte amb els teus companys… això sí que és important.\nAcabem el curs ara, reforcem les relacions i els vincles, estirem el fil dels interessos de l’alumnat a partir d’una comunicació personalitzada i oferim orientació i suport professionalitzat a les famílies. Quan ens tornem a trobar, això ens permetrà reconèixer-nos, expressar el que hem viscut, refer el fil dels processos d’aprenentatge que van quedar escapçats i tornar-hi amb més empenta i cohesió.\nL’equitat no és per ajudar els febles o damnificats per un sistema injust, l’equitat és un acte de justícia i ètica col·lectiva per fer bones les persones i sembrar l’esperança d’una societat més justa. És un compromís col·lectiu per avançar conjuntament com a societat, és l’aplicació pràctica de la màxima que diu que tots sols anem de pressa, però junts anem més lluny.\nAlbert López i Guàrdia\nRegidor d’Educació i Serveis Socials a l’Ajuntament de Celrà\n👉 Enllaç al text original en PDF


28 juliol 2021 08:59\nMarçal Isern | 25 abril 2018\nUna de les grans contribucions que l'Imperi Romà va fer a la civilització occidental, va consistir en la construcció d’unes enginyoses i extenses vies de comunicació que enllaçaven els territoris de l'Imperi amb la seva capital, la Roma Imperial, fet que popularitzà aquella màxima de «tots els camins porten a Roma». Aquestes rutes, primitives però efectives autovies, foren el primer intent seriós d’unir els diferents territoris Europeus sota el seu control, no tant pel bé dels seus habitants, sotmesos al poder de l’Imperi, sinó per facilitar els moviments de la seva milícia, les famoses Legions i afavorir el comerç entre les províncies i la capital, considerada durant segles, la capital del món civilitzat.\nAquesta majestuositat arribà al seu final quan les lluites intestines dins l’Imperi propiciaren la seva caiguda i desaparició. Però, tot i el punt i final de l’era dels Cèsars, el seu llegat no desaparegué i al llarg de la història fou reivindicat per engrandir la imatge de molts règims, entre ells el feixista Italià, que no dubtà en declarar-se’n hereu, s’apropià dels seus símbols i reclamà per a ell la seva grandesa. «Il Duce» Benitto Mussolini fou, durant el seu mandat, una mena de «Cèsar», senyor de la vida i la mort de milions d’éssers humans, que intentà sense èxit emular les conquestes de la Roma clàssica, submergint el seu país i els seus ciutadans en una sèrie de conflictes armats que, si bé no li proporcionaren la glòria eterna, li facilitaren la devoció dels seus súbdits.\nUn dels conflictes en què s’involucrà militarment va ser la guerra civil Espanyola, proporcionant armes, material bèl·lic i soldats a la causa del general Franco, cabdill dels exèrcits que, el juliol de 1936, s’havien aixecat en armes contra la democràcia Republicana. Nombroses foren les «heroiques» accions en les que participaren els integrants del Corpo di Truppe Volontarie, (CTV): els bombardejos que esmicolaren la resistència del Capità Bayo durant els mesos d’agost i setembre de 1936, els posteriors atacs contra població civil al llevant Espanyol o els indiscriminats bombardejos de Barcelona, que aniquilaren la vida d’homes, dones i infants, en una estratègia de terror físic i psicològic, emprat pels aliats de Franco com assaig per a la guerra total i mundial que havia de venir.\nEn memòria i reconeixement als serveis del CTV, el mes d’octubre de 1936, el tinent de Batle de la il·legal comissió gestora de l’Ajuntament de Palma, el militar Guillermo Cirerol Thomás, proposà que una important via de la capital Balear dugués el nom de l’immortal i imperial Roma. La Rambla, popular zona d’esbarjo dels seus habitants, fou rebatejada com «VIA ROMA» i ocupada militarment pels soldats, mariners i aviadors, que cada dia hi passejaven, eliminant així qualsevol rastre de l’habitual i innocent anar i venir dels veïnats de Palma.\nPer acabar del tot amb la normalitat d’una Mallorca en guerra, el març de 1937 hi foren instal·lades les estàtues de dos patricis, còpies provinents del fons del Cardenal Despuig, instal·lades sota l’atenta mirada d’una guàrdia permanent de «valerosos» Falangistes. Per completar l’escenografia Imperial, foren instal·lats dos «Làbars», símbols de la primitiva justícia que durant segles havia regit la societat Romana que, en un temps d’extrema perversió de la paraula justícia, esdevenien un insult més als milers d’empresonats per la seva defensa de la democràcia Republicana, que esperaven cada dia que s’obrissin les portes de la presó on restaven tancats, bé per dur-los a la tan desitjada llibertat o bé a les tan temudes tretes de matinada i a la fossa comuna de qualsevol cementeri.\nFa unes setmanes que el democràtic Ajuntament de Palma decidí canviar els noms d’un parell de vies de la capital Balear que, a dia d’avui, encara reten homenatge als somnis imperials de Mussolini, Hitler i Franco, els quals malgrat compartir ideologia i simbologia, desgraciadament no compartiren idèntic final. Per tot plegat, eliminar aquests ofensius anacronismes antidemocràtics no només es necessari, sinó que és d’obligat compliment, com acte de justícia envers les víctimes dels seus criminals règims i de desgreuge envers una ciutat i uns ciutadans que veren els seus carrers i places ocupats per les forces de les armes del feixisme.\nQuan es parla de fer justícia i de retornar honorabilitats a les víctimes, sobren les discussions i, sobretot, les estèrils polèmiques partidistes que només resten credibilitat a un Ajuntament que feu de la lluita contra la simbologia del feixisme un dels seus cavalls de batalla. Retornem d’una vegada per totes la ciutat a tots els ciutadans, que els carrers i places de la capital de tots els Balears honorin la democràcia i als seus màrtirs, no la dictadura i els seus botxins.


Risto el rondinaire: 50 anys de l'Assemblea.\nsa lluna 7 de novembre de 2021, a les 19:47\nCinquanta anys després, encara les coses no estan com toquen.\nBon vespre, Risto.\nRisto 9 de novembre de 2021, a les 21:49\nEfectivament sa lluna. 50 anys després cal continuar sumant i insistint.


Els alumnes d’Avantis preparen un regal de Nadal!\ndes., 22 '15\nDurant diverses setmanes han treballat en una manualitat per tal de poder tenir un detall nadalenc amb la seva família.\nIntroduïm les figures geomètriques a P-2\noct., 29 '15\nEls alumnes han treballat durant dues setmanes el cercle, aprenent a identificar-ho en elements típics de la tardor com castanyes o taronges.\nDibuixem ous de Pasqua amb xocolata\nEls alumnes de P-5 treballen aquest element propi de la tradició catalana, l’ou de Pasqua, experimentant amb xocolata desfeta.\nEls alumnes de p-1 desenvolupen les diferents intel·ligències a través d'una activitat pràctica i divertida que té com a element destacat la xocolata desfeta.\nConcentració, respiració i llibertat de moviments\nExplorant amb mocadors de colors i utilitzant la música i el ball, els alumnes de P-3 potencien la seva creativitat i capacitat de socialització.\nCreativitat, tècniques plàstiques i molta il·lusió per celebrar el Dia del Pare\nEls alumnes de tots els cursos d’Avantis han preparat aquesta festa elaborant una manualitat molt especial per al seu pare.


Fotografia :: De viatge a Venècia (cap els anys 90)\nAquesta va ser un viatge que vam fer, un parell d’anys després de casats que vam anar a Venècia, amb la gòndola i tot això. Hem anat a Venècia unes quantes vegades, sé que vaig anar una vegada sols, una altra vegada amb uns companys, i després vam anar amb la Maria i, la Clara, les nostres filles, que no havien anat mai. Me sembla que aquesta sí, vam anar nosaltres dos sols.\nTítol: De viatge a Venècia (cap els anys 90)\nDescripció: Aquesta va ser un viatge que vam fer, un parell d’anys després de casats que vam anar a Venècia, amb la gòndola i tot això. Hem anat a Venècia unes quantes vegades, sé que vaig anar una vegada sols, una altra vegada amb uns companys, i després vam anar amb la Maria i, la Clara, les nostres filles, que no havien anat mai. Me sembla que aquesta sí, vam anar nosaltres dos sols.\nNom del fitxer: Francisco_Medina008 copia.jpg\nEtiquetes: parella, viatges, oci, matrimoni\nComentaris de De viatge a Venècia (cap els anys 90)


Little Suite - Antonin Lille França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n15 Place De Bethune, Lille Centre, Lille, França, 59000 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Little Suite - Antonin\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Lille, Little Suite - Antonin és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Cinéma Majestic, Plaça de la República (Lille), Museu de Belles Arts.\nA Little Suite - Antonin, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, forn microones, renta vaixelles, articles de tocador per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Little Suite - Antonin no troba competidors en cap categoria.


Teatre dels Camps Elisis (Barcelona) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nTeatre dels Camps Elisis (Barcelona)\nEl Teatre dels Camps Elisis de Barcelona funcionà de 1860 a 1876 i formava part integrant dels jardins dels Camps Elisis, situats a l'illa de cases compresa entre els actuals carrers d'Aragó a Rosselló, i de Pau Claris a Passeig de Gràcia. El 1881, al seu lloc va aixecar-se el Teatre Líric-Sala Beethoven, que s'hi mantingué fins a 1900.\nFotografia dels Camps Elisis, amb els jardins i la muntanya russa, ca. 1870. Al fons, la ciutat de Barcelona.\n8 agost 1861\nCarrers d'Aragó, Rosselló, Pau Claris i Passeig de Gràcia\n41° 23′ 42″ N, 2° 09′ 50″ E / 41.395°N,2.16396944°E / 41.395; 2.16396944\n1 Els Camps Elisis\n2 El teatre\nEls Camps ElisisModifica\nEls Campos Elíseos --o els "Campos", com van anomenar-se col·loquialment-- van ser un dels jardins d'estiu que van sorgir cap a mitjan segle XIX a la vora del Passeig de Gràcia. Projectats per Josep Oriol Mestres, hi havia una sala per a balls i concerts, cafè, una fonda, una vaqueria, glorietes i estanys, una plaça per a espectacles, una muntanya russa i altres atraccions. Fins i tot, hi havia un servei de tartanes que hi conduïa des de les Rambles. Van obrir el 10 d'abril de 1853. Fins al 1858, bandes de música amenitzaven l'estada amb concerts. Decaigueren després del 1867, en part per la competència dels del Tívoli, i foren suprimits el 1873, restant-ne només el teatre.\nLes primeres representacions de caràcter teatral no començaren fins al 1860. L'empresa propietària, rivalitzant amb els Jardins del Tívoli, encarregà a Feliu Cagé la construcció d'una sala, coberta d'una tela, a la manera d'una tenda, i que va ser anomenat Salón de Verano. Era gran, ja que hi cabien fins a 500 parelles de ball, amb una galeria al voltant sostinguda per vint-i-quatre columnes de fusta; oferia espectacles lleugers amb dansa i música i començaren a fer-s'hi sarsueles i fragments d'òperes.\nEs construí un escenari a la sala, a càrrec de l'escenògraf Luccini, que s'inaugurà el 8 d'agost de 1861 amb l'òpera Crispino e la comare. L'èxit de les representacions obligà a transformar la sala de ball en teatre, conservant la decoració i la pintura de Cagé originals.\nEntre 1862 i 1874, va ser dirigit per Josep Anselm Clavé, que va reformar la sala, construint-ne el tercer escenari. L'embocadura va ampliar-se i s'hi feren llotges al voltant de la platea, a més de posar fileres de seients a la galeria. A més de la gestió, Clavé oferia concerts corals els matins del diumenge, fins a la seva mort el 1874.\nEl 1862, Clavé hi va dirigir la primera audició d'una obra de Wagner que es va fer a tot Espanya, el 16 de juliol: com a part d'un concert popular dels cors Euterpe, s'hi oferí la Marxa triomfal de Tannhäuser, amb gran èxit.\nEntre 1865 i 1868 va oferir òperes franceses els estius, entre elles l'estrena a Barcelona de La dame blanche de Boieldieu.\nEntre les obres de teatre que s'hi estrenaren (sobretot comèdies i sainets) hi ha: A boca tancada... d'Eduard Vidal i de Valenciano (1864), Ous del dia! i La vaquera de la piga rossa de Frederic Soler "Pitarra" (1864), Un poll ressuscitat de Marçal Busquets (1865) o La tornada d'en Titó de Francesc Camprodon (1864). El 1866 s'hi estrenà la sarsuela Maria! de Vidal i de Valenciano, amb música de Nicolau Manent.\nEL 1876 tancà el teatre. Adquirit per Evarist Arnús, hi edificà al seu lloc el Teatre Líric-Sala Beethoven, que obrí el 1881.\nBROTONS, Ròmul. Parcs d'atraccions de Barcelona des de 1853 fins a l'actualitat. Barcelona: Albertí Editor S.L., 2011, p. 17-32. ISBN 978-84-7246-091-1.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Teatre_dels_Camps_Elisis_(Barcelona)&oldid=21473511»\nLast edited on 11 jul 2019, at 11:27


Imagineu-vos que arribeu a una estança buida. Entreu per la porta i només veieu un llum al costat d'una butaca, i una petita tauleta. Un lloc perfecte per llegir. Però l'estança és buida, totes les parets estan plenes d'estanteries, però no contenen res, ni un sol llibre ni tant sols una revista. Però vosaltres teniu moltes ganes de llegir, quin greu que no sigui possible. Estanteries buides... sense llibres... quin malson...\nArreglem això. S'acosta Sant Jordi, i no podem deixar que aquestes estanteries quedin buides, omplim-les! Des d'avui fins llavors, aquest blog es converteix en un munt de lleixes buides deleroses de contenir llibres i més llibres. Quin o quins llibres regalareu per Sant Jordi? Quins llibres voleu que us regalin? Quins us auto-regalareu? Quins llibres recomanaríeu a algú que no sap què comprar? Nous, vells, prims, gruixuts, de tots els estils... Omplim les estanteries de recomanacions. Espero que em doneu bones idees, a mi i a tothom que pugui passar per aquí a inspirar-se si no saben encara què comprar. Animeu-vos, deixeu el vostre llibre a l'estanteria.\nAquest post va ser una idea de la Maria.\nmaria 18/4/10 23:12\nGràcies Xexu!Com sempre transformes les idees en or...\nM'atrau l'atenció el llibre d'en Xavier Bosch (Se sabrà tot),però el que tinc pensat comprar-me és un altre que ara no sé quin títol té.Espera vaig a buscar-lo i ja tornaré...\nbajoqueta 19/4/10 11:50\nala que no coneixia jo este blog! Ara mateix vaig a guardar-lo a favorits. Ho havia dit que faries un però no sabia que ja l'havies fet :)\nJo sempre faig una entrada sobre Sant Jordi recomanat llibres, però enguany estic una mica emparrada i no sé que hi ha de novetats ni que recomanar ni que em compraré... Si se m'acut alguna cosa ja tornaré...\nAh, per cert, i a mi em passa això de trobar una habitació amb lleixes buides i me moro :)\nJordi 19/4/10 11:51\nA la meva mare li demano "Africanus" d'en Santiago Posteguillo. L'any passat vaig demanar-li "Las legiones malditas" i em va agradar molt. Encara en quedarà un tercer, perquè és una trilogia.\nA la meva parella li he dit que em sorprengui... ;-)\nJo, com la Bajoqueta, no sé quines novetats hi ha!\nAh!! Quin pànic això de les lleixes buides!! No ho tornis a fer mai més!! Entre els pericos i tu m'esteu fent entrar en estat de shock!! ;-)\nAssumpta 19/4/10 18:25\nEstava preparant un comentari molt llarg, posant un munt de llibres molt diferents, de gèneres ben diversos i que considero que serien -en la meva opinió, clar- d’aquells que diríem “indispensables”, per omplir aquestes prestatgeries...\nPerò després he pensat que potser no volies això, sinó saber quins llibres compraríem aquest any nosaltres o ens regalarien. Doncs bé, en Josep Lluís vol El somni de Farringdon Road, d’Antoni Vives, jo vull Xocolata desfeta, de Joan-Lluís Lluís i, si arriba el pressupost, també compraríem, Tots els contes de Nadal, de Charles Dickens, (de tots dos per a tots dos) perquè jo m’he convertit en una fanàtica “dickensiana” i a en Josep Lluís també li agrada molt.\nCuriositat... sense tenir ni idea de res, buscant els tres llibres per Internet, m’he adonat que els tres són de la mateixa editorial: La Magrana!! Oi que és graciosa aquesta casualitat? ;-)\nI si hagués de recomanar un llibre que hagi llegit, sens dubte: Grans Esperances, de Dickens i La societat literària i de pastís de pela de patata de Guernsey, de Mary Ann Shaffer... que ja sé que no et fa massa gràcia però és molt maco, de veritat.\nkweilan 19/4/10 20:45\nEstic espessa aquest any i encara no tinc clar que compraré...a veure si demà passo per la meua llibreria per agafar idees.\nAnònim 19/4/10 23:16\nJo regalaria un volum que vaig veure fa temps a una llibreria: POESIA COMPLETA, de Miquel Martí i Pol. Editorial La Butxaca. Un gran tresor per un preu petit.\nMcAbeu 20/4/10 10:54\nJo tampoc tinc clar quin llibre compraré per Sant Jordi. Em fa gràcia el SE SABRÀ TOT de Xavier Bosch però m'agrada remenar per les parades i triar en aquell moment.\nneus 20/4/10 11:03\nsaps? avui dino amb dos llibreters... pot ser terrible! de fet sempre ho és, terrible de bo, és clar, sobretot quan em comencen a despotricar de les novetats que hi ha per Sant Jordi i és que a més de llibreters són lletraferits. Per això sóc tan reàcia a segons què, rebo una influència tremenda per part seva ... però ja m'agrada, no et pensis. I també he de dir que no els faig pas cas sempre, per sort meva i de la meva salut mental XD\nJa miraré de prendre nota del que duien i vinc a fer-te'n cinc cèntims.\nJo no regalaré cap llibre per la Diada. I no crec que me n'autoragali cap tampoc, encara m'ho he de rumiar.\nElfreelang 20/4/10 11:53\nUna lleixa buida quin espant! no ho sé tinc una bona pila encara per llegir..em fa gràcia un que ja ha dit l'Assumpta: Xocolata desfeta de Joan Lluis-lluís i de moment no he pensat més....de vegades actuo per impuls amb els llibres..si puc Ramblejar i tafanejar compro el que em fa gràcia ( amor a primera vista)\nsànset i utnoa 20/4/10 12:33\nNo et puc dir el llibre que regalaré, perquè el regalare a la Utnoa i és una sorpresa.\nNo sé quin llibre em regalarà ella, francament.\nPerò si n'he de recomanar algun usrecomanaré un clàssic que no havia llegit fins ara per mandra, i que val molt la pena (mig segle després manté la vigència): "Nosaltres, els valencians" de Joan Fuster.\nrits 20/4/10 22:30\nmmm, depen de tantes coses escollir un llibre per regalar, que et regalin o fins i tot autoregalar-me...\nDemà regalo "Bogeries de Brooklyn", fabulós (però no pas perquè sigui Sant Jordi, casualitats que es donen).\nUn d'actual que he llegit i està força bé, "Fi" de David Monteagudo, que avui he vist ja traduït al català. Entretingut i passa bé.\nQue em regalin, qualsevol llibre té el seu encant quan tel regalen. I autoregalat, fa poc em vaig comprar el darrer de l'Espinosa, però no sé, ja veurem si l'he encertada.\nAixò si, ara estic disfrutant de valent amb "Anna Karenina", un clàssic, que sempre són de bon regalar (just per contradir-me amb el que deia al post anterior).\nKudifamily 21/4/10 09:54\nJo espero que em regalin d'una vegada "2666" d'en Bolaño (quan vaig per buscar-lo, o no el tenen o n'acabo comprant sempre un altre...).\nPerò si em regalen "La casa del propòsit especial" de Boyne, o "Miracle a Llucmajor" de l'Alzamora, o "Maletes perdudes" de Puntí, o "Quatre germanes"... doncs no em queixaré, hehe\nI jo li regalaré al meu costellot "En efectiu o amb targeta" d'en Torrecilla/Basté, i o bé "Se sabrà tot" d'en Bosch, o bé "El genet nu" de Giné-Masdéu.\nAh, i "Tota una vida" de Grossman també m'atrau.\nmanuscrits 22/4/10 15:00\nParèntesi d'entrada: La situació que descrius dóna peu a un relat. I si qui entra és un llibreter? o un bibliòfil? o un arxiver? o... Tanco el parèntesi.\nOmplir les teves lleixes d'aquells llibres que altres llegiran, compraran, regalaran, rebran, és una proposta encantadora. Però jo, aquest any, no tinc clar, què regalar, què demanar, potser perquè un dels llibres que volia ja el tinc entre mans i estic a mitja lectura i m'he quedat com col.lapsada i amb la ment massa plena de títols com per decidir-me... però encara em queden unes hores, no? De moment em limito a llegir les propostes, suggeriments i idees dels altres, i demà decidiré... suposo ;)\nGerhart 22/4/10 17:09\nCaram, Xexu! Què poètic que estàs! Hi he entrat des de la comunitat perquè m'ha alarmat la buidor que transmetia l'absència d'imatge en el títol del post i -sorpresa!-. Ets un crack...\nA mi Sant Jordi m'està agafant una mica en pilotes. Es veu que és demà, i quasi no me n'he adonat. Torno a estar orfe de llibres, però m'espero a que passi la festa per si hi ha alguna sorpresa interessant...\nUs deixo amb una recomanació tan senzilla, com agradable:\nEl primer glop de cervesa i altres plaers minúsculs, de Philippe Delerm. És curtet, però està farcit de boniques descripcions que ens evoquen els detalls més petits, però alhora més rellevants de diverses situacions de la vida quotidiana.\nAssumpta 22/4/10 18:49\nBuaaaaaaa he anat a l'Abacus a encarregar els llibres per demà (tenim molt poquet temps per sortir a passejar demà, així que volia anar sobre segur) i el de Xocolata desfeta està esgotat... haurem de mirar a la Gaudí (jejeje llibreria amb un nom ben reusenc i que m'encanta) sinó, també hi ha la Galatea, però l'aire de la Gaudí és tan especial... ;-)\nAssumpta 23/4/10 00:42\nEt regalo una frase d'un llibre que em va agradar molt i te la dedico en el primer Sant Jordi d'aquest petit (per l'edat que té) blog teu de llibres:\n“Això és el que m’agrada de llegir: una petita cosa t’interessarà d’un llibre i aquella petita cosa et portarà a un altre llibre i una altra cosa d’aquest llibre et portarà a un tercer. És geomètricament progressiu, i tot sense un final a la vista, i per cap altra raó que el pur plaer."\nneus 27/4/10 11:45\nvinc tard per dir-te que els 'meus' dos llibreters lletraferits em van regalar un llibre cada un: 'Les nourritures terrestres' d'André Gide i 'Mentre la nit no arriba' de Josué Guimarães (traduïda per un dels dos llibreters). Evidentment el dia de Sant Jordi els hi vaig regalar una rosa a cada un, era el mínim que podia fer ;)\nSergi 27/4/10 17:14\nMolt bé gent, hem aconseguit omplir les estanteries buides amb molts llibres. De totes maneres, amb els que hem dit, la majoria de vosaltres i jo mateix ens estressaríem, per omplir l'habitació que descrivia en necessitaríem molts més!\nVeig que un dels triomfadors, a jutjar per les vegades que l'heu citat, ha estat 'Se sabrà tot' de Xavier Bosch, que jo desconeixia. Ja direu què tal, a veure si val la pena realment.\nUs vull agrair molt la vostra participació i totes les recomanacions. Tant de bo pugui ser un lloc de consulta per futures compres o adquisicions.\nEm queden per dir els llibres que he rebut jo, per sorpresa. La meva estimadíssima companya de despatx i malalta de lectura fins a límits insospitats m'ha regalat 'El salze cec i la dona adormida' de Murakami, i en Gerhart, comentarista habitual d'aquest blog i millor persona m'ha regalat 'Si una nit d'hivern un viatger' de Italo Calvino. Els dos seran convenientment llegits i ressenyats quan els arribi el moment.\nRita 27/4/10 19:40\nArribo tard, però us deixo els meus:\nL'illa de l'última veritat de Flavia Company\nNovel·la d'escacs d'Stefan Zweig\nAmores contrariados de Colette\ni finalment La màscara del rei Artur de la Pilar Rahola


Enguany, Santa Coloma de Farners celebra el seu 47è Cros, el més antic de les comarques gironines i el segon amb més història a nivell català\nL’atleta olímpica, Esther Guerrero, del New Ballance retorna a les proves del Circuit Gironí de Cros amb la seva participació aquest diumenge a Santa Coloma\nLa capital de la Selva acollirà la tercera prova del calendari gironí de Cros, la 47a edició de la prova fa que sigui la més antiga de les que es celebren a les comarques de Girona i la segona amb més història a nivell català. El principal reclam d’enguany és la participació confirmada de l’atleta olímpica, Esther Guerrero, del New Balance que retorna així a les proves del Circuit Gironí de Cros, del que sempre ha dit que és un motor de promoció de l’atletisme al territori i que en el seu cas va ser cabdal per la seva introducció a la competició. També hi serà l’atleta del CA Lloret-La Selva, Bouda Sabally, que després de la seva quarta posició al Campionat de Catalunya per clubs espera fer un bon paper a Santa Coloma de Farners.\nEls organitzadors de la cursa, el Consell Esportiu de la Selva, esperen una participació de l’entorn del miler d’atletes que disputaran les diferents curses des de les 09:30 hores del matí i fins a les 13:00 hores del migdia. El circuit s’instal·larà al voltant del pavelló dels Saioners i a prop del Parc de Sant Salvador,un entorn ideal per a la pràctica de l’especialitat del cros. Aquestes jornades compten amb la participació d’atletes de totes les edats, des de pre-benjamí sub8 fins a veterans, vinguts d’arreu de la geografia catalana.\nAquesta prova forma part del 30è Gran Premi Consell Comarcal de la Selva – XVII Trofeu Diputació de Girona, que enguany consta de set proves que han de portar els atletes per diferents indrets de la geografia gironina.\nEl cap de setmana del 14 de novembre serà Girona que pren el relleu de Santa Coloma de Farners per celebrar la 23a edició del seu Cros. A aquest, el segueixen Sant Hilari Sacalm, el 21 de novembre; Vidreres del 12 de desembre; Banyoles, el 19 de desembre i Caldes de Malavella, el 23 de gener de 2022, que enguany clou la temporada amb la celebració del Campionat Gironí de Cros.\nFoto: Cros d'Olot 2021


Logis Hôtel Castel Mouisson Barbentane França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 10 allotjaments a Barbentane.\nQuartier Castel Mouisson. - Chemin Sous Les Roches., Barbentane, Barbentane, França, 13570 - Veure al mapa\nMés informació sobre Logis Hôtel Castel Mouisson\nAl visitar Barbentane, vosté es sentirà com a casa a Logis Hôtel Castel Mouisson, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLogis Hôtel Castel Mouisson també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Barbentane. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior, parc infantil, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Logis Hôtel Castel Mouisson la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Barbentane.\nAllotjaments a Barbentane


query_builder 5 setembre 2011 17:17\nMés de 6.000 estudiants comencen demà les proves d'accés a la universitat (PAU) del mes de setembre\nEls exàmens es faran demà dia 6, el dia 7 i el dia 8 de setembre\nUn total de 6.144 estudiants (5.672 l’any passat) s’han matriculat de les proves d’accés a la universitat (PAU) del mes de setembre. Els exàmens es faran demà dia 6, el dia 7 i el dia 8. Dels 6.144 inscrits, 3.370 són dones i 2.774 són homes. Per demarcacions, 4.661 estudiants faran els exàmens a Barcelona, 489 a Girona, 378 a Lleida i 616 a Tarragona.\nUna majoria d’estudiants, 3.906 (el 63,5%), es presenta a les proves de la fase general i a algun dels exàmens de la fase específica. 635 joves faran les 5 proves de la fase general i 1.603 faran només exàmens de la fase específica.\n3.948 estudiants que es presenten a les PAU de setembre han fet la matrícula ordinària. Un total de 306 persones es presenten per millorar nota, 283 ho fan després de suspendre en anteriors convocatòries, i 432 són estudiants procedents de Cicles Formatius de Grau Superior.\nEls estudiants coneixeran el resultat de les proves a partir del 22 de setembre per internet al portal http://www.gencat.cat/universitatsirecerca. En la convocatòria de juny de les PAU es van presentar 29.712 estudiants i va superar les proves un 94,54%. La nota mitjana obtinguda pels alumnes va ser de 6,305.\nComunicat PAU setembre


Augmenten el correu brossa i el phishing - FÒRUM.ad\nAugmenten el correu brossa i el phishing\nOn: 16/03/17 11:23\nEl correu electrònic no és un lloc segur. Així ho confirmen les dades llançades per Kaspersky Lab a un nou informe sobre spam i phishing al 2016. Segons aquest, el volum de correu brossa créixer en l’últim any fins a representar més del 50 per cent dels correus que rebem diàriament. Els principals països emissors d’aquest tipus de correus són Estats Units, que envia el 58,31 per cent del total, seguit per Vietnam i Índia.\nUn 15,29 per cent dels usuaris reconeixen a més que van ser víctimes d’atacs phishing, mentre que les xifres es tornen molt més elevades en el cas de les organitzacions financeres. Aquí veiem com aquestes reconeixen haver estat atacades en un 47,48 per cent.\nSi ens fixem en els moments de l’any en què més comuns han estat aquest tipus d’atacs, ens trobem que durant els Jocs Olímpics de Rio, el nombre d’intents d’estafes va augmentar de forma considerable. Els delinqüents aprofiten més la situació internacional per perpetrar les seves malifetes. D’aquesta manera, la guerra de Síria o la inestable situació en països com Nigèria, van ser la coartada perfecta per al phishing. Els delinqüents van aprofitar la conjuntura per fer-se passar per activistes d’ONGs així intentant rebre donacions de les víctimes.\nL’informe conclou que pel 2017 no sembla que aquest tipus d’activitats decaiguin. Vivim en un món inestable i com a conseqüència les nostres xarxes reprodueixen a la perfecció aquesta inestabilitat. Així, amb tota probabilitat, comenta l’informe, 2017 serà un nou any de record per a les activitats il·legals a internet.\nPrevious Post: Mor l’excònsol major d’Andorra la Vella Joan Samarra Vila\nNext Post: L’oferta d’estudis superiors d’Andorra es presentarà al Saló de l’Ensenyament de Barcelona


El desafiament d’una Lliga molt competida - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesEl desafiament d’una Lliga molt competida\nEl desafiament d’una Lliga molt competida\nwww.fcbarcelona.cat - 16/01/2017 | 20:26\nEl Barça de Luis Enrique afronta el repte de remuntar en la segona volta del campionat per assolir el tercer títol domèstic de manera consecutiva\nEls jugadors del Barça s'abracen en un dels cinc gols marcats al Las Palmas | MIGUEL RUIZ - FCB\nLa Lliga és a punt d’arribar al seu equador i el FC Barcelona té el desafiament d’intentar assolir la remuntada. És la primera temporada amb Luis Enrique a la banqueta que els blaugranes se situen en el tercer lloc de la classificació amb 38 punts. Això sí, només un i dos punts per sota del segon, el Sevilla i el primer, el Reial Madrid, que té un partit pendent. Aquesta classificació es dóna després que el conjunt andalús superés els blancs al Sánchez Pizjuán aquest diumenge passat (2-1). Tot i que és la primera vegada en 12 temporades que els blaugranes afronten l’assalt al primer lloc de la classificació des de la tercera plaça, el cert és que el primer curs amb el tècnic asturià a la banqueta els blaugranes van aconseguir remuntar i conquerir el títol de Lliga.\nAleshores, el Barça se situava segon classificat a quatre punts del líder, que era el Reial Madrid. Una immensa segona volta de l’equip de Luis Enrique va permetre al Barça guanyar la 23a Lliga de la seva història vencent al Vicente Calderón en la penúltima jornada (0-1). Aquell equip va fer 53 punts de 60 possibles. Una remuntada que ha de servir de precedent per intentar aixecar la tercera Lliga consecutiva. Aquell curs, a més, va ser històric amb la conquesta del triplet.\nSi ens fixem en els números de la última dècada, els blaugranes se situaven en aquest punt de la competició fins a sis vegades com a líder, mentre que en tres ho feien des de la segona. Ara, els blaugranes són tercers i assumeixen el desafiament d’una Lliga molt competida. La victòria del Sevilla davant el Reial Madrid ha servit perquè el conjunt de Sampaoli presenti la seva candidatura en la lluita pel títol i s’uneixi, de moment, a Barça i Reial Madrid. En la quarta plaça, a quatre dels blaugranes se situa l’Atlètic de Madrid. Un equip que cal també tenir en compte fins al final. A continuació, detallem el calendari de les properes cinc jornades de Lliga dels primers tres classificats.\n19 Màlaga Osasuna Eibar\n20 R.Societat Espanyol Betis\n21 Celta Vila-real Athletic Club\n22 Osasuna Las Palmas Alabès\n*En negreta, els partits com a local.\nL’exigent calendari del mes de gener\nL’espectacle de Messi durant els entrenaments


Una de les principals finalitats del programari educatiu és aconseguir representar un determinat coneixement. Per tal que l’usuari del programa es pugui crear la seva pròpia representació mental del concepte, fan servir el màxim nombre d’elements i d'estratègies comunicatives.\nSovint les fonts originals de la informació són molt riques en detalls, tant que és impossible arribar-los a reproduir en la seva totalitat. Qualsevol tipus de representació que intenta substituir els diferents tipus d’informacions és més esquemàtica que en la vida real. Generalment, els diferents tipus d’elements se solen combinar amb la finalitat de presentar una versió esquemàtica, simplificada, dels materials o situacions que es volen representar, pot ser per economia d’espai, pot ser que el que es pretengui sigui oferir una realitat en la qual es destaquin els aspectes rellevants amb la intenció que siguin més fàcilment recordats.\nProbablement aquesta sigui una de les especificitats dels nous materials: aconseguir, mitjançant aquesta esquematització/connexió de dades percebudes a través dels diferents sentits, transmetre idees, coneixements, sensacions i experiències que d'una altra manera no es podrien traspassar.\nEls diferents tipus d’elements multimèdia es combinen per a representar objectes o esdeveniments, que poden ser reals però també poden ser ficció. En aquest tipus d’entorn, tant es poden reproduir objectes i espais que puguin pertànyer a la vida real, com crear objectes i espais que hagin estat fruit de la imaginació i creació de la ment d'una persona, amb tot tipus d'efectes i de detalls, com podrien ser els entorns virtuals fantàstics (productes de síntesi digital).\nLa participació activa dels usuaris és fonamental En un estudi fet per la UNESCO (Nérici, 1973) es concloïa que les persones retenen el 10% del que veuen, el 20% del que escolten, el 50% del que veuen i escolten, i el 80% del que veuen, escolten i fan. Si el programari actual integra elements visuals, auditius i manipulatius, facilitant recursos que impliquen la intervenció del màxim nombre de sentits i la participació activa dels usuaris (interactivitat), en la majoria dels casos intencional,\nEs pot esperar que esdevinguin eines útils per a l’aprenentatge?\nQuin tipus de potencialitats didàctiques es podrien atribuir a aquest tipus de recursos?\nQuins tipus d’interaccions poden generar?


Laura Rosel, nova directora d'Ara Llibres - Diari de Sabadell\nLa periodista Laura Rosel, en una imatge d'arxiu / ACN\nLa sabadellenca Laura Rosel ha estat nomenada directora d'Ara Llibres. Segons ha informat la mateixa editorial en un comunicat, Rosel compaginarà el nou càrrec amb la tasca periodística, que actualment duu a terme com a presentadora del programa 'Catalunya Vespre' a Catalunya Ràdio.\n"Es tracta d’un lloc de nova creació que contribuirà a consolidar Ara Llibres com l’editorial de no-ficció líder en català", assenyala l'editorial en el comunicat, en què apunta que Joan Carles Girbés continuarà al capdavant de la direcció editorial dels segells editorials de Som, que inclouen Amsterdam en ficció; Ara Llibres en no-ficció; i la Bernat Metge en l’àmbit dels clàssics.\nAra Llibres va néixer el 2002 amb la voluntat d'innovar en el sector editorial en llengua catalana i captar i potenciar el talent. La incorporació de Laura Rosel "permetrà seguir obrint nous camins i fer propostes editorials que estiguin al centre del debat públic, que generin opinió, que plantegin preguntes o que aportin solucions i que abasten el màxim de temes d’interès possible", afegeix l'editorial en el comunicat.\nLaura Rosel (Sabadell, 1980) va ser editora d’informatius a Ràdio Sabadell des del 2003 fins al 2007, any en què es va incorporar com a editora i presentadora de diversos programes de RAC1 i 8TV. El 2018 va presentar el programa de TV3 'Preguntes freqüents'. Des d’aquesta tardor copresenta el programa 'Catalunya nit' de Catalunya Ràdio. Escriu entrevistes quinzenals amb personalitats d’actualitat per al diari 'Ara'.\nTemes:Ara Llibres, Catalunya Radio, Laura Rosel, periodisme


CLASSES DE VALENCIÀ: de juny 2021\nOne Health (una sola salut) o com assolir una salut òptima per a les persones, els animals i el planeta\nEl concepte d'“Una sola salut” (en anglès, One health) va introduir-se entrat l'any 2000 per poder-nos referir a una noció ben coneguda des de fa més d'un segle: la salut humana i la sanitat animal són interdependents i estan vinculades als ecosistemes en què coexisteixen.\nLa salut humana i la sanitat animal són interdependents i estan vinculades als ecosistemes en què coexisteixen\nMés específicament, el concepte de One health es defineix com "els esforços de col·laboració de múltiples disciplines (personal mèdic, veterinari, investigador, etc.) que treballen de manera local, nacional i global per assolir una salut òptima per a les persones, els animals i el nostre medi ambient".\nLa importància d'aquest concepte en els darrers anys és causada pels canvis que s'han produït en les interaccions entre persones, animals, plantes i medi ambient.\nTres fets destacables d'aquests canvis són:\n1. El creixement de la població humana i la seva expansió a noves àrees geogràfiques\nA conseqüència d'això, moltes persones viuen en un contacte molt estret amb animals salvatges i domèstics. Encara que aquests animals tinguin un paper molt important en les nostres vides, aquest contacte més estret fa que augmentin les possibilitats que les malalties dels animals passin a les persones. És el que coneixem com a zoonosi. Així, animals i humans compartim prop de 300 malalties. Ja fa temps que sabem que tenir en consideració la sanitat animal és fonamental per al manteniment de la salut pública. Així, segons l'Organització Mundial de Sanitat Animal (OIE), un 60% de les malalties infeccioses humanes conegudes són d'origen animal (animals domèstics o salvatges). Passa el mateix amb el 75% dels agents patògens causants de malalties infeccioses emergents de l'ésser humà.\n2. El planeta experimenta canvis climàtics i en l'ús que es fa de la terra que comporta desforestació i un augment de la ramaderia intensiva\nAquests canvis en les condicions ambientals i els hàbitats poden també afavorir el pas de malalties dels animals a les persones. La ramaderia intensiva s'ha relacionat amb un impacte negatiu sobre el medi ambient i la seguretat humana global, ja que segons l'Organització de les Nacions Unides per a l'Alimentació i l'Agricultura (FAO), la ramaderia genera més gasos causants de l'efecte hivernacle que el sector del transport. Aquesta ramaderia intensiva comporta desforestació, un elevat consum d'aigua i contaminació del sòl per mitjà de la femta (expulsió d'antibiòtics i altres residus) i de l'amoníac provinent dels pinsos que es consumeixen. A més, l'abús d'antibiòtics en animals i l'aparició de zoonosi representen un greu problema per a la salut humana. La desforestació té molts efectes negatius per al medi ambient. Un dels impactes més notoris és la pèrdua de l'hàbitat de milions d'espècies. Així, aquestes espècies busquen nous nínxols cada vegada més a prop de les persones, entren en contacte amb ells i augmenten així el risc de zoonosi.\n3. Moviment global de persones, animals i aliments\nDe resultes del creixement accelerat dels viatges internacionals en les últimes dècades, les malalties i els vectors de transmissió poden dispersar-se ràpidament a través de les fronteres a escala global. En un món cada vegada més interconnectat i interdependent, el brot d'una malaltia infecciosa en un país podria convertir-se de ple en una situació d'emergència sanitària alarmant per al món sencer (per exemple, la COVID-19).\nUn contacte més gran amb animals salvatges i domèstics comporta que hi hagi més possibilitats que malalties d'animals passin a les persones. Els canvis en les condicions ambientals i els hàbitats poden també afavorir-ho. D'altra banda, com a resultat del ràpid augment dels viatges internacionals en les últimes dècades, les malalties i vectors de transmissió es poden dispersar ràpidament a través de les fronteres a nivell mundial.\nUn contacte més gran amb animals salvatges i domèstics comporta que hi hagi més possibilitats que les malalties dels animals passin a les persones\nEn resum, tots aquests canvis han afavorit la transmissió de malalties entre animals i persones, ja que han aparegut noves oportunitats de contacte entre humans, animals i medi ambient.\nPok Rie / Pexels\nLes àrees en les quals l'enfocament de "One health" és especialment necessari són la innocuïtat dels aliments, el control de zoonosi i la lluita contra la resistència als antibiòtics.\nUna solució integral per a la resistència antimicrobiana\nEn el cas de la resistència antimicrobiana, se sap bé que, en la majoria dels casos, els antimicrobians usats en veterinària i en salut humana pertanyen a les mateixes famílies i comparteixen mecanismes d'acció similars, i això incrementa els riscos de transmissió de bacteris resistents entre l'ésser humà i els animals per mitjà de la cadena alimentària o altres vies de contacte (excrements, contacte directe, etc.). És molt preocupant que alguns dels antimicrobians que s'utilitzen àmpliament en animals són els que es preserven per als casos més difícils en la clínica humana, com la colistina, per als quals s'han detectat mecanismes de resistència transferibles en bacteris d'origen humà i animal disseminats per nombrosos països de diferents continents.\nÉs molt preocupant que alguns dels antimicrobians que s'utilitzen àmpliament en animals són els que es preserven per als casos més difícils en la clínica humana, com la colistina\nUna de les pràctiques que ha generat l'increment i la dispersió de la resistència als antimicrobians ha estat l'ús massiu d'aquests compostos des de mitjan segle XX com a "promotors del creixement" per optimitzar el guany de pes. De la mateixa manera, també s'han fet servir els antibiòtics en animals com a agents preventius de la malaltia. Tot això ha portat a la selecció de bacteris resistents en els animals que arriben a l'humà a través de la cadena alimentària.\nEn conclusió, cal urgentment promoure aquest enfocament transdisciplinari per millorar la salut de les persones, els animals i el medi ambient. Cal "una sola salut".\nMONEDA DIGITAL I QUINES SÓN LES MÉS RENDIBLES EL 2021\nEl 2021 es presenta com l’any de la recuperació, tot i que les incerteses segueixen presents. Per això, molts inversors estan buscant noves alternatives d’inversió i una de les més interessants és la d’invertir en moneda digital, que són uns actius que des de la seva creació han experimentat una gran revaloració i, segons els experts van tenint una tendència alcista. En aquest article us expliquem què és una moneda digital, com funciona, com invertir, en quina moneda digital invertir i quines són les millors en aquest 2021.\nA més, ara hi ha cursos organitzats per Estratègies d’Inversió per aprendre a invertir en bitcoin i moneda digital.\nQuè són les monedes digitals\nEs tracta d’una moneda digital, no física, que utilitza la criptografia per assegurar i gestionar les transaccions, a més de per crear noves divises.\nAquesta explicació del que és una criptodivisa inclou les dues característiques més importants d’aquestes monedes electròniques. La primera és que no compta amb un suport físic. És a dir, no hi ha bitllets ni monedes com sí que n’hi ha d’euros, dòlars o lliures. Les monedes digitals són virtuals i encara que es poden emmagatzemar en dispositius físics (moneders com discs durs o memòries USB) no tenen representació física.\nLa segona és que es fa servir la criptografia per crear noves unitats, el que a efectes pràctics implica que no depèn de cap govern o país. Amb les monedes virtuals no hi ha un organisme o Govern central encarregat de crear noves divises i ficar més diners al mercat. A tall d’exemple, Bitcoin utilitza la tecnologia cadena de blocs per regular la creació de noves unitats. A més, en aquest cas, el nombre de monedes disponibles està limitat, cosa que no sempre es repeteix amb altres criptodivises.\nTipus de moneda digital\nDash, Ethereum, Ripple, Litecoin… Hi ha moltes monedes virtuals més enllà del famós bitcoin. De fet, avui en dia el nombre de monedes virtuals supera àmpliament les 8.000 a tot el món.\nEl que diferencia els tipus de moneda digital és la tecnologia que utilitzen d’una banda i la seva filosofia per un altre. Per entendre-ho millor, la majoria de monedes virtuals utilitzen la tecnologia blockchain, però amb certs canvis que les poden fer més ràpides en processar transaccions, per exemple. A més, també hi ha divises que fan servir fórmules totalment diferents.\nMoneda digital nova\nEl món de les monedes virtuals mai s’atura i gairebé cada dia sorgeixen noves propostes, conegudes com a altcoins o alternatives coins en referència al fet que es tracta d’alternatives a bitcoins\nEn què moneda digital invertir?\nGuanyar monedes amb moneda digital és possible, però cal saber per quina apostar i com fer-ho. En aquest sentit hi ha diferents formes d’invertir en criptodivises des del trading amb moneda digital fins a la mineria de monedes virtuals. Triar bé l’actiu i la forma d’explotació és clau, sobretot quan són tan volàtils i tenen tant risc.\nEl sector de la tecnologia és un dels que més s’han impulsat. Tota aquesta situació ha fet que es disparin les vendes en línia, l’ús de plataformes de repartiment de menjar a domicili, per veure sèries i pel·lícules, etc. Això ha provocat que les grans tecnològiques hagin tingut un fort rebot en borsa situant-se la categoria RV Sector Tecnologia entre les que millor es comporten des de principi d'any.\nEls ciutadans que ho desitgin ja poden demanar el passaport Covid europeu, anomenat oficialment Certificat Digital UE Covid. El ple del Parlament Europeu ha donat llum verda a aquesta iniciativa i l'ha aprovat amb 546 vots a favor, 93 en contra i 51 abstencions. Entrarà en vigor l'1 de juliol, però ja funciona en fase de proves.\nCatalunya s'ha afegit, des d'aquest dimarts, a la prova pilot per emetre aquest certificat que facilita la mobilitat dins de la Unió Europea. Una fase de proves en què hi participen, de moment, 9 països comunitaris: Espanya, Grècia, Alemanya, Dinamarca, Croàcia, República Txeca, Bulgària, Polònia i Lituània.\nL'expedeixen les comunitats autònomes, en format digital o en paper, i té validesa a tota la UE durant un any (fins al juliol del 2022).\nA Catalunya, es demana a través del web LamevaSalut.\nDurant els primers dies el certificat estarà accessible en versió digital i s'obtindrà a través del web de La Meva Salut. Properament estarà també disponible a les aplicacions mòbils i en altres formats.\nCal acreditar-se amb el DNI o la targeta sanitària i entrar dins l'apartat "Informes i Resultats". Des d'allà es pot accedir a la pàgina "Certificat digital Covid UE" per demanar-lo, si es compleixen les condicions.\nTambé es pot demanar a través del web del ministeri de Sanitat.\nQuè és el Certificat Digital UE Covid?\nÉs una acreditació que facilita viatjar per la Unió Europea durant la pandèmia en condicions de seguretat i evitant tràmits. També se l'ha anomenat Certificat Verd o Passaport Covid\nCertificat europeu Covid expedit a Suïssa (REUTERS/ DENIS BALIBOUSE)\nAcredita que s'ha passat la Covid en els últims 6 mesos (i com a mínim fa més de 14 dies), s'ha rebut alguna de les vacunes homologades per l'EMA (la pauta completa) o s'ha donat negatiu en un test d'antígens en les últimes 48 hores o una PCR en les últimes 72 hores. Els països membres poden variar aquest marge de 48/72 hores en les proves.\nDe moment, les vacunes homologades per l'EMA són Pfizer, Moderna, AstraZeneca i Janssen. Els països membres que ho vulguin també poden acceptar altres vacunes homologades per l'OMS.\nCues per vacunar-se a la Fira de Barcelona, aquest dilluns (ACN/Laura Fíguls)\nNo, és voluntari. Permet agilitzar els tràmits de control sanitari durant viatges dins de l'espai Schengen (FAST CONTROL o control ràpid) i no haver de complir algunes mesures addicionals de prevenció (com les quarantenes o test suplementaris), però no es pot impedir la llibertat de moviments a la UE per no tenir-lo.\nEls estats membres han acordat no imposar restriccions addicionals a qui el tingui "tret que sigui necessari i proporcionat per salvaguardar la salut pública".\nEn el cas d'Espanya, el que sí que és obligatori per viatjar o per entrar al país, si no es té el passaport Covid, és omplir un formulari de control sanitari a través de la web www.spth.gob.es o de l'aplicació Spain Travel Health –SpTH–.\nA partir de quina edat cal una acreditació sanitària?\nEn principi, a partir dels 6 anys. La Comissió Europea ha proposat que els menors de 6 anys estiguin exempts, no només del certificat europeu, sinó també d'haver de fer-se PCR o test d'antígens.\nEn el cas de la resta de menors, caldrà que es facin una PCR o test d'antígens, però s'estalviaran la quarantena els fills de les persones que no estiguin obligades a fer-ne, per exemple perquè ja tinguin la pauta completa de la vacuna.\nAmb el certificat europeu es podran evitar cues en el control sanitari (ACN/Aleix Freixas)\nNo, és gratuït. El que sí que s'ha de pagar cadascú és el test d'antígens o PCR, que no estan finançats amb fons públics.\nEs tracta d'un codi QR que acredita que s'està immunitzat contra la malaltia, que es tenen anticossos o que s'ha donat negatiu en un test o PCR. També conté un segell digital que en garanteix l'autenticitat.\nLa policia o les aerolínies poden comprovar la informació amb una aplicació mòbil de verificació. Les dades per obtenir-lo les facilita Salut (o Sanitat si és el cas) per garantir-ne la fiabilitat i no es poden conservar en cap base de dades. Es recomana portar-lo al mòbil, però també se'n pot demanar una còpia en paper.\nEn quina llengua s'emet?\nEn la llengua oficial de cada estat membre i en anglès. En el cas de les comunitats autònomes, també en la llengua oficial, és a dir, a Catalunya, en català.\nSí. Oficialment, el certificat entra en vigor l'1 de juliol però alguns estats membres (9 a dia d'avui) ja l'emeten i l'accepten en una prova pilot, des del dilluns 7 de juny.\nA Espanya ja es pot obtenir al País Valencià, Navarra, Aragó, Extremadura, Andalusia i, des d'aquest 8 de juny, també a Catalunya.\nEs pot viatjar a Espanya des de qualsevol país?\nSí, també des de països o zones de risc de SARS-CoV-2, sempre que s'aportin els documents sanitaris obligatoris que acreditin que no es té la malaltia i s'està immunitzat (certificat de vacunació, certificat d'haver passat la malaltia o test/PCR negatiu).\nLa UE proposa revisar el mapa de risc i canviar-ne els llindars, per adaptar-los a la millora general de la situació pandèmica gràcies a l'avenç de la vacunació.\nServirà per alguna cosa més que per viatjar?\nBrussel·les ha obert la porta a la possibilitat que el certificat pugui servir per a alguna cosa més que per viatjar, com ara l'accés a concerts o altres esdeveniments, si les legislacions nacionals dels països membres ho autoritzen.\nQuines són les condicions per viatjar ara?\nEl govern espanyol ha flexibilitzat, aquest dilluns, les condicions per viatjar a Espanya. S'hi pot venir des de qualsevol país, també des de les zones de risc de Covid, però en aquest cas s'ha d'acreditar que no es té la malaltia, ja s'ha passat o s'està vacunat.\nA tots els passatgers que arribin per via aèria o marítima se'ls pren la temperatura i han de passar "un control visual sobre el seu estat". També hauran d'haver omplert un formulari de control sanitari abans del viatge, que els permetrà obtenir un codi QR que garanteix que no tenen la Covid o que estan immunitzats. El formulari es pot trobar al web www.spth.gob.es o a l'aplicació Spain Travel Health (SpTH) i també el necessiten aquells passatgers de vols internacionals en trànsit per Espanya.\nLes persones que vinguin de l'Índia, Sud-àfrica o el Brasil han de passar una quarantena, en compliment de l'ordre SND/413/2021 de l'1 de maig publicada al BOE.\nEls viatgers de la Unió Europea que tinguin el nou Certificat Digital UE Covid ja no els caldrà fer aquest tràmit i podran moure's lliurement presentant només el codi QR de l'anomenat passaport Covid europeu. També als ciutadans que venen d'Espanya i volen viatjar a qualsevol país comunitari.\nEls menors de 6 anys no necessiten cap acreditació.\nPer viatjar des d'Espanya a qualsevol altre país del món, cal consultar les condicions que imposa de la zona de destí als viatgers provinents de l'estat espanyol.\na 6/24/2021 08:35:00 p. m. Enviat per salrire 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: Orals, Redaccions\nLa Policia investiga una presumpta violació en grup a una jove a València


Comentari 15-08-2018 – Bisbat de Tortosa\nInici/Comentaris Bíblics/Comentari 15-08-2018\nSolemnitat ASSUMPCIÓ DE LA MARE DE DÉU\nAp 11,19a; 12,1-6a.10ab L’Apocalipsi anima els cristians a resistir davant l’opressor que vol allunyar-los de la fidelitat a Crist. El missatge d’Ap és d’esperança amb 7 “macarismes” (benaurances) 1,3;14,13;16,15;19,9;20,6;22,7.14.\nQuan la darrera 7ª trompeta ha anunciat la victòria de Déu (11,15-19), segueix presentant el drama de la lluita històrica entre Déu i la Bèstia, tot i conèixer el desenllaç final: la victòria definitiva de l’Anyell (Crist), on té paper destacat el Poble de Déu simbolitzat per una dona (representant del Poble de Déu) amb corona de dotze estrelles (Dotze tribus de l’Antiga Alianza i Dotze apòstols de la Nova). Esperava un fill que ha de governar les nacions (el Messies) al qual un gran drac rogent (Satanàs) volia devorar en néixer.\nLa dona (Poble de Déu) va fugir al desert, lloc de prova que Déu vol per comprovar l’autenticitat de les promeses de fidelitat a l’Aliança (Dt 8,2); i també lloc de refugi en el camí vers la Terra Promesa on segons la teologia exodal el Poble de Déu és guiat (núvol) i alimentat per Déu (mannà).\nLa litúrgia, amb molts Pares de l’Església, considera la dona d’Ap 12 com a figura de la Mare del Messies.\n1Cor 15,20-27a 1Cor conclou el cp. 15 -dedicat a la resurrecció de Crist i del cristià- amb un himne d’acció de gràcies a Déu per la Resurrecció, victòria definitiva sobre la mort que supera el concepte grec de “immortalitat de l’ànima” (una part de l’ésser humà).\nSi el subjecte de la lluita per la fidelitat a Déu és l’home sencer, també l’home sencer (cos i ànima) és el destinat a compartir la victòria de Déu sobre el pecat i la mort.\nReafirma l’article bàsic del Credo “Crist ha ressuscitat d’entre els morts”, però afegint una precisió: “el primer d’entre tots els qui han mort”. Així destaca la comunió indefectible del cristià amb Crist, ressuscitat no com l’únic sinó com el primer per una relació de unió intrínseca.\nCadascun al moment que li correspon: més que etapes successives, Pau distingeix diversos moments lògics d’un únic fet complexiu: a) el passat de la Resurrecció de Crist; b) el present del seu senyoriu incipient i progressiu; c) el futur del seu Regne fet ja plenament realitzat.\nQuan ell destituirà tota mena de sobirania, autoritat o poder: forces demoníaques que s’han posat al lloc que només li correspon a Déu –el cel-. Per això, abans de la victòria final del Fill de l’Home, el sol s’enfosquirà, la lluna no farà claror, les estrelles cauran del cel (Is 13,10-11; Mc 13,24-26)\nLc 1,39-56 L’evangeli de la infància (Lc 1-2) duu missatge teològic més que informacions de història. La Visitació (1,39s) fa de conclusió a l’Anunciació (1,26s).\nEl primer que fa l’esclava del Senyor, que tindrà un fill al qui anomenaran Fill de l’Altíssim, és anar-se’n decididament a casa de Zacaries provocant l’encontre explícit de les 2 mares i l’implícit dels 2 fills en ambient de lloança que porta al Magnificat.\nLes primeres paraules d’Elisabet, plena de l’Esperit Sant, marquen el to: “Ets beneïda entre totes les dones”. Per què? “Perquè és beneït el fruit de les teves entranyes”.\nLa resposta de Maria no s’adreça a Elisabet sinó directament a Déu amb el Magnificat, himne singular del què s’ha dit que té lletra d’A.T. però música de N.T.\nMaria canta/celebra/proclama la grandesa del Senyor.\nEls verbs magnificar, glorificar o santificar, amb Déu com a complement directe, no tenen sentit causatiu i factitiu sinó declaratiu o celebratiu: Déu no “el fem gran ni sant”.\nPerquè ha mirat la petitesa de la seva serventa: la història bíblica de salvació mostra la constant predilecció de Déu pels petits que reconeixen ser-ho i es confien en el Senyor.\nLes obres del seu braç són potents: quines obres formen el programa de Jesús, assumit per Maria?\na) dispersar els de cor altiu i derrocar els poderosos del soli perquè no es pot construir el Regne de Déu sense destruir el regne del Maligne (Lc 4,34b);\nb) exalçar els humils i omplir de béns els pobres fent que, segons les Benaurances, siguin de debò feliços ja a la terra, els pobres, afamats, assedegats, malalts..\nc) protegir el Poble escollit perquè col·labori amb Déu en la construcció d’un Regne universal i etern, de veritat i de vida, de santedat i de gràcia, de justícia d’amor i de pau.


Hôtel des Trois Rois Le Locle Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"Great location in the heart of Le Locle city, friendly staff..."\nRue du Temple 29, Le Locle, Le Locle, Suïssa - Veure al mapa\nMés informació sobre Hôtel des Trois Rois\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Le Locle, Hôtel des Trois Rois és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a Aeroport Les Eplatures donen a aquest hotel un encant especial.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hôtel des Trois Rois és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, mini bar, telèfon, aparell de televisió per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent pesca, parc infantil. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hôtel des Trois Rois.


Les cèl·lules fotovoltaiques estan encapsulades amb vidre reforçat i diverses capes de material plàstic. Posteriorment, tot aquest conjunt es reforça formant un marc exterior amb perfils metàl·lics d'alumini.\nEls panells solars fotovoltaics que s'utilitzen en l'actualitat estan formats de la següent estructura:\nLa coberta frontal del panell fotovoltaic té una funció principalment protectora ja que pateix l'acció dels agents atmosfèrics. S'utilitza el vidre temperat amb baix contingut en ferro, ja que presenta una bona protecció contra els impactes i és molt bon transmissor de la radiació solar.\nSi bé cal la presència de la coberta per a protegir les cèl·lules fotovoltaiques, depenent de la qualitat del vidre protector pot fer baixar el rencimiento del panell solar.\nLes capes encapsades són les encarregades de protegir les cèl·lules solars i els seus contactes. Els materials emprats (etil-vinil-acetilè o EVA) proporcionen una excel·lent transmissió a la radiació solar, així com una nul·la degradació davant les radiacions ultraviolades.\nL'EVA és un copolímer termoplàstic d'etilè i acetat de vinil, que actua com a aïllant tèrmic i transparent per deixar passar els raigs solars fins a les cèl·lules fotovoltaiques. Aporta cohesió al conjunt del panell en omplir el volum existent entre les cobertes frontal i posterior, esmorteint així les vibracions i impactes que es poden produir.\nEls problemes més importants que presenten els copolímers com l'EVA són la seva excessiva plasticitat (quan s'estiren, no recuperen la seva posició original), gran adherència a la pols, el que provoca una disminució en la transmissivitat a la radiació solar, i la seva baixa vida útil, que sol condicionar la vida útil de tot el mòdul.\nAltres característiques que presenten aquests copolímers són:\nBona resistència al clima i als agents químics.\nFàcil de pegar\nNo és tóxicoreciclable\nEl marc de suport és la part que dóna robustesa mecànica al conjunt. El marc de suport d'un panell solar permet la seva inserció en estructures que agruparan mòduls.\nEl marc, normalment, és d'alumini encara que també pot ser de otors materials. De totes maneres, és important que es construeixi amb un material resistent a les diferents situacions climatològiques.\nLa seva missió de la protecció posterior del panell fotovoltaic consisteix, fonamentalment, en protegir contra els agents atmosfèrics, exercint una barrera infranquejable contra la humitat. Normalment, s'utilitzen materials 24 acrílics, Tedlar o EVA. Sovint són de color blanc, ja que això afavoreix el rendiment del panell a causa del reflex que produeix en les cèl·lules.\nEl Tedlar, també conegut com PVF, polyvinyl fluorid, o (CH2CHF) núm. El Tedlar o PVF és un polímer termoplàstic, estructuralment similar al PVC (polyvinyl chloride). Té una baixa inflamabilitat, baixa permeabilitat als vapors i una excel·lent resistència al desgast per les condicions atmosfèriques.\nDe la caixa de connexions elèctriques surten dos cables, un de positiu i l'altre negatiu. És el lloc per on es dóna una continuïtat en el circuit elèctric.\nAlguns mòduls fotovoltaics tenen una presa de terra, que s'haurà d'utilitzar en instal·lacions de potència elevada.\nLes cèl·lules fotovoltaiques són els elements més importants del panell fotovoltaic. Es tracta d'uns dispositius semiconductors capaços de generar electricitat a partir de la radiació solar.\nEn el procés de fabricació del panell fotovoltaic, un cop muntades les connexions elèctriques, es passa un control de qualitat molt estricte, ja que no podem oblidar que estan exposats durant molts anys a la intempèrie en condicions des d'un calor extrema fins freds glaceres, vent, humitat, etc.\nÚltima revisió: 15 de febrer de 2018


ACN El restaurant Eleven Madison Park de Nova York s'ha erigit com a millor restaurant del món, segons la revista 'Restaurant', que escull els 50 establiments gastronòmics més selectes del planeta. El Celler de Can Roca de Girona ha reculat una posició i se situa en tercer lloc. L'establiment liderat pels tres germans Roca ha coronat la llista els anys 2013 i 2015. De fet, des del 2009 no ha baixat del cinquè lloc. El pòdium el completa l'Osteria Francescana de Modena, que l'any passat coronava la llista. Els premis s'han donat a conèixer durant la gala que organitza la revista britànica i que, enguany, s'ha fet per primer cop a Melbourne (Austràlia). El restaurant Disfrutar de Barcelona també ha rebut el premi a la millor nova entrada, ocupant el número 55. Un total de 1.040 experts de tot el món configuren el veredicte, que es manté escrupolosament en secret fins al moment de la gala. Com en altres ocasions, l'establiment gironí ha rebut un premi especial en el decurs de la gala, en aquesta ocasió, el de millor servei de sala. Anteriorment, ha rebut la distinció del millor pastisser i el de millor xef.


Etiqueta: "centres d'investigació" (3)\nI Jornada Instituts UB: L’exploració (i explotació) de l’espaifísicaCatalà14 jul. 2021437La jornada comença tractant un projecte espacial molt pròxim: l’estratègia NewSpace de Catalunya, un exemple de com l’espai ja forma part del nostre dia a dia. Després, els instituts de recerca de la UB ens donaran una visió multidisciplinària de l’espai: els problemes pràctics de l’exploració espacial, la ciència que se’n deriva, com afecta la ...\nPresentació sobre els instituts de recerca de la UBeconomia i empresaCatalà7 jul. 2021425El professor Albert Díaz, coordinador dels Instituts de Recerca UB, ens fa aquesta presentació. Els instituts de recerca de la UB promouen i duen a terme activitats de recerca interdisciplinària i especialitzada en diversos camps de la ciència, la tecnologia, les ciències socials, les humanitats i les arts. Tots fan una recerca competitiva, duen a terme projectes d’innovació i promouen ...\n10 anys de l'Observatori a l'Institut de Recerca de l'AiguageologiaCastellà22 nov. 20132292María Jesús Montoro Chiner, catedràtica de Dret Administratiu de la Facultat de Dret de la UB i directora de l'Institut de Recerca de l'Aigua, ens presenta la Jornada que el 15 de novembre de 2013 s'organitza i que es desenvoluparà en sessions de matí i tarda, amb exposicions que no sobrepassaran els 15 minuts. Les llengües de la jornada seran l'anglès, el castellà i el català ...


Urgències informàtiques, estem per tu!\n 972 776 589  629 131 722  972 776 589\n 629 131 722 Servei tècnic informàtic\nPolítica de Cookies Tipus de 'cookies' utilitzades Aquesta web utilitza 'cookies' temporals de sessió i 'cookies' permanents. Les 'cookies' de sessió s’emmagatzemen dades, únicament mentre l'usuari accedeix a la web, i les 'cookies' permanents, s’emmagatzemen les dades en el terminal o disc dur de l’equip, perquè siguin accedits i utilitzats en més d'una sessió. Segons la finalitat per a la qual es tractin les dades obtingudes a través de les 'cookies', el web pot utilitzar: Cookies tècniques Són aquelles que permeten a l'usuari la navegació a través de la pàgina web o aplicació i la utilització de les diferents opcions o serveis que en ella existeixen. Per exemple, controlar el trànsit i la comunicació de dades, identificar la sessió, accedir a les parts web d'accés restringit, recordar els elements que integren una comanda, realitzar la sol·licitud d'inscripció o participació en un esdeveniment, utilitzar elements de seguretat durant la navegació i emmagatzemar continguts per a la difusió de vídeos o so. Cookies de personalització Són aquelles que permeten a l'usuari accedir al servei amb algunes característiques de caràcter general predefinides en el seu terminal o que el propi usuari defineixi. Per exemple, el idioma, el tipus de navegador mitjançant el qual accedeix al servei, el disseny de continguts seleccionat, geolocalització del terminal i la configuració regional des de on s'accedeix al servei. Cookies publicitàries Són aquelles que permeten la gestió eficaç dels espais publicitaris que s'han inclòs a la pàgina web o aplicació des de la qual es presta el servei. Permeten adequar el contingut de la publicitat perquè aquesta sigui rellevant per a l'usuari i per evitar mostrar anuncis que l'usuari ja hagi vist. Cookies d'anàlisi estadística Són aquelles que permeten fer el seguiment i anàlisi del comportament dels usuaris en els llocs web. La informació recollida mitjançant aquest tipus de 'cookies' s'utilitza en el mesurament de l'activitat dels llocs web, aplicació o plataforma i per a l'elaboració de perfils de navegació dels usuaris d'aquests llocs, per tal d'introduir millores en el servei en funció de les dades d'ús que fan els usuaris. Cookies de tercers En algunes pàgines web es poden instal·lar cookies de tercers que permeten gestionar i millorar els serveis oferts. Com per exemple, serveis estadístics de Google Analytics i Comscore. Com administrar 'cookies' al navegador? L'usuari té l'opció de permetre, bloquejar o eliminar les 'cookies' instal·lades en el seu equip mitjançant la configuració de les opcions del navegador en el vostre terminal: Per ajustar els permisos relacionats amb les 'cookies' al navegador Google Chrome: •\tFer clic al menú situat a la barra d'eines.\n•\tFer clic al menú situat a la barra d'eines.\n•\tSeleccionar Configuració.\n•\tFer clic a Mostar opcions avançades.\n•\tA la secció 'Privacitat' fer clic al botó Configuració de contingut.\n•\tA la secció de cookies es poden configurar les opcions. Més informació sobre Google Chrome Per ajustar els permisos relacionats amb les 'cookies' al navegador Mozilla Firefox:\n•\tA la part superior de la finestra del Firefox fer clic al menú Eines.\n•\tSeleccionar Opcions.\n•\tSeleccionar el panell Privadesa.\n•\tEn l'opció Firefox podrà triar Utilitza una configuració personalitzada per a l'historial per a configurar les opcions. Més informació sobre Mozilla Firefox Per ajustar els permisos relacionats amb les 'cookies' al navegador Internet Explorer 9:\n•\tA la part superior de la finestra d'Internet Explorer fer clic al menú Eines.\n•\tSeleccionar la pestanya de Seguretat i utilitzar l'opció Eliminar el historial de navegació per eliminar les 'cookies'. Activar la casella de cookies i, a continuació, fer clic a Elimina.\n•\tSeleccionar la pestanya de Seguretat i accedir a Configuració. Moure el control lliscant totalment cap amunt per bloquejar totes les 'cookies' o totalment cap avall per permetre totes les 'cookies'. Després d'això, fer clic a Acceptar. Més informació sobre Internet Explorer En cas de bloquejar l'ús de 'cookies' al teu navegador és possible que alguns serveis o funcionalitats de la pàgina web no estiguin disponibles. En alguns navegadors es poden configurar regles específiques per administrar 'cookies' per lloc web, el que ofereix un control més precís sobre la privacitat. Això vol dir que es pot desactivar 'cookies' de tots els llocs excepte d'aquells en els quals es confiï.