Màster en Direcció i Gestió d'Empreses (MBA) | Fundació URV\nLEADERSHIP (88 hores lectives)\n1.1.1 Introducció al lideratge.\n1.1.2 Autoconeixement (qüestionaris de Belbin, Myers-Briggs, i Clifton StrengthsFinder).\n1.1.3 Teories del lideratge basades en comportaments (Kouzes & Posner, Gene Klann, Inventari de les Competències Emocionals, etc.).\n1.1.4 Revisió dels comportaments de lideratge. Plans de desenvolupament personal.\n1.1.5 Lideratge i el Model EFQM d'Excel·lència.\n1.1.6 Principis rectors: missió, visió i valors. Integritat. Actuar com a models de referència. Comunicar la direcció.\n1.1.7 Gestió dels grups d'interès externs. Responsabilitat social corporativa.\n1.1.8 Creació d'una cultura d'apoderament.\n1.1.9 Creació d'una cultura de reconeixement i celebració.\n1.1.10 Creació d'una cultura de millora contínua i innovació.\n1.2.1 Lideratge i gestió del canvi en el Model EFQM d'Excel·lència.\n1.2.2 La resposta dels éssers humans al canvi.\n1.2.3 Metodologies de gestió del canvi.\n1.3.1 Lideratge i estratègia en el Model EFQM d'Excel·lència.\n1.3.2 Metodologies de gestió estratègica: Hoshin Kanri i Balanced Scorecard.\n1.4.1 El model mental del líder emprenedor: cognitive ambidexterity.\n1.4.2 De la idea a la innovació.\n1.4.3 Una nova visió del món: sostenibilitat i responsabilitat social, mediambiental i econòmica.\n1. Desenvolupar la consciència d'un mateix mitjançant l'articulació de les pròpies aspiracions i la identificació sistemàtica de les fortaleses i debilitats en relació amb aquestes aspiracions.\n2. Assumir la direcció del seu futur professional i crear plans de desenvolupament personal.\n3. Aprendre a facilitar les activitats 1 i 2 amb els membres del seu equip.\n4. Identificar i entendre l'impacte de les forces de l'entorn en una organització, incloent-hi: temes globals, sistemes legals, demografia, aspectes ètics, temes socials i canvis tecnològics.\n5. Aplicar la capacitat de lideratge transformacional i els coneixements de gestió estratègica per a identificar, impulsar i gestionar el canvi organitzacional.\n6. Entendre i aplicar el model de pensament i acció del lideratge emprenedor.\nORGANIZATIONAL EFFECTIVENESS (80 hores lectives)\n2.1 Models d'Excel·lència en la Gestió.\n2.1.1 Concepte d'autoavaluació organitzacional.\n2.1.2 Models d'excel·lència en la gestió.\n2.1.3 Model EFQM d'Excel·lència.\n2.2 Disseny i Comportament Organitzacional.\n2.2.1 Què és una organització i reptes principals.\n2.2.2 Com funciona l'organització per generar efectivitat.\n2.2.3 Els quatre reptes del disseny organitzacional.\n2.2.4 Les principals configuracions organitzacionals.\n2.2.5 Disseny de la cultura organitzacional.\n2.2.6 Disseny de la tecnologia i les competències.\n2.2.7 Disseny de l'estratègia per augmentar la competitivitat.\n2.3 Gestió de Processos.\n2.3.1 Identificació (8Ms) i Disseny de processos en les organitzacions (Rummler/Brache).\n2.3.2 Propietaris dels processos i equips auto-dirigits.\n2.3.3 Indicadors del rendiment dels processos.\n2.3.4 Estàndard ISO 9000 i el seu alineament amb la gestió de processos.\n2.3.5 Revisió de processos: benchmarking.\n2.3.6 Identificació de la millora mitjançant la metodologia de «Sintomatització» dels processos actuals.\n2.3.7 Identificació i metodologia de disseny de processos ideals (CMM).\n2.4 Gestió de la Millora.\n2.4.1 Gestió de projectes (de millora contínua o dràstica).\n2.4.2 Matriu de priorització del porta foli d'una organització.\n2.4.3 Etapes i eines en les diferents fases del projecte.\n2.4.4 Metodologia per a projectes de millora contínua: metodologia 6 sigma orientada a la reducció sistemàtica de defectes.\n2.4.5 Metodologia per a projectes de transformació (millores dràstiques): reenginyeria de processos.\n1. Crear el sistema de gestió de qualsevol tipus d'organització, prenent com a base de disseny el Model EFQM d'Excel·lència i estàndards internacionals com poden ser els estàndards ISO.\n1.1 Dissenyar i alinear l'estructura de l'organització per facilitar la implantació de la seva política i estratègia.\n1.2 Dissenyar i construir un sistema de gestió de processos per a qualsevol tipus d'organització.\n1.3 Establir una propietat clara dels processos.\n1.4 Crear un procés per al desenvolupament, desplegament i actualització de la política i estratègia.\n1.5 Crear un procés per al govern efectiu de l'organització.\n1.6 Crear un procés per a la mesura, la revisió i la millora dels resultats clau.\n1.7 Crear un procés o processos per estimular, identificar, planificar i implantar millores en els enfocaments dels criteris agents, per exemple a través de la creativitat, la innovació i activitats d'aprenentatge.\n2. Analitzar el sistema de gestió de qualsevol organització i l'entorn en el qual aquesta opera i avaluar-ne el grau d'excel·lència de la seva gestió, identificant punts forts i àrees de millora.\nMÀRQUETING (80 hores lectives)\n3.1 Màrqueting Estratègic.\n3.1.1 Màrqueting i vendes en l'estratègia d'empresa.\n3.1.2 El pla de Màrqueting.\n3.1.3 Sistema d'Informació de Màrqueting.\n3.1.4 Segmentació i posicionament.\n3.2 Màrqueting Mix.\n3.2.2 Preu, valor i low cost.\n3.2.3 Canal de distribució.\n3.2.6 Màrqueting relacional.\n3.3 Màrqueting Digital.\n3.3.1 Web 1.0: El lloc web. Usabilitat, disseny, contingut i tecnologies.\n3.3.2 SEO, SEM i Web Analytics.\n3.3.3 Web 2.0: Xarxes socials. Social Media Marketing.\n3.4 Globalització dels Mercats.\n3.4.1 L'entorn internacional.\n3.4.2 Criteris per la selecció de Mercats.\n3.4.3 Forma d'Implantació.\n3.4.4 Pla de Màrqueting Internacional.\n3.4.5 Organització del Departament de Màrqueting.\n1. Reconèixer la importància del màrqueting per al rendiment general d'una empresa.\n2. Analitzar una situació donada i identificar aspectes que cal millorar.\n2.1 Aplicar el pensament crític, lògic i creatiu, demostrant capacitat d'innovació.\n2.2 Proposar noves idees, oportunitats o solucions a problemes i/o processos coneguts.\n3. Descriure i explicar les funcions d'un director de màrqueting.\n3.1 Redactar projectes de gestió de l'àrea de comercialització i màrqueting que reflecteixin la competència per identificar i aprofitar oportunitats de negoci.\n3.2 Ser capaç de dissenyar un pla de comunicació eficaç.\n4. Gestionar la informació i el coneixement.\n4.1 Localitzar i accedir a la informació de manera eficaç i eficient.\n4.2 Utilitzar la informació comprenent les implicacions econòmiques, legals, socials i ètiques de l'accés a la informació i el seu ús.\nPERSONES (84 hores lectives)\n4.1 Direcció Estratègica de Recursos Humans.\n4.1.1 Introducció a la gestió estratègica de Recursos Humans.\n4.1.2 Planificació estratègica de recursos humans.\n4.1.3 Competències en el lloc de treball i gestió del talent.\n4.2. High-Commitment Practices.\n4.2.1 Reclutament, selecció i socialització.\n4.2.2 Avaluació de l'acompliment.\n4.2.3 Formació i desenvolupament.\n4.2.4 Compensació i retribució.\n4.2.5 La desvinculació laboral.\n4.2.6 Gestió internacional de Recursos Humans.\n4.2.7 Prevenció de riscos laborals.\n4.3 Habilitats Directives.\n4.3.1 Direcció d'equips d'alt rendiment i Team Charter.\n4.3.2 Gestió de la diversitat en un equip.\n4.3.3 Gestió de reunions.\n4.3.5 Gestió del temps.\n4.3.6 Gestió de conflictes i tècniques de negociació.\n4.3.8 Presentacions orals zen.\n1. Entendre què és un sistema de gestió per competències.\n2. Dissenyar un sistema de gestió per competències coherent amb els objectius estratègics i que serveixi de guia per totes les polítiques de recursos humans de l'organització.\n3. Dissenyar i implantar les polítiques de recursos humans des d'una perspectiva estratègica, alineades amb l'estratègia empresarial i coherent amb el model de gestió per competències.\n4. Liderar el procés de dotació de recursos humans basat en competències, i entendre la planificació com a eina clau del procés.\n5. Saber utilitzar les diferents metodologies treballades durant les sessions per tal d'aconseguir les persones necessàries i amb les competències adequades per a cada lloc de treball.\n6. Dissenyar processos de formació que es corresponguin amb les necessitats formatives de l'organització, adequats i útils que tinguin com a referència les competències bàsiques que cada lloc de treball precisa.\n7. Dissenyar processos de desenvolupament del personal que facilitin el creixement organitzatiu, coherents amb les necessitats de l'organització i que tinguin en compte les expectatives de les persones que hi treballen i les competències requerides per l'empresa.\n8. Determinar les eines avaluadores de les diferents polítiques i processos que permetin la millora contínua del sistema.\n9. Dissenyar polítiques retributives que estimulen el rendiment i el compromís dels empleats.\n10. Conèixer els principals problemes laborals que tenen lloc en una organització i saber com afrontar-los.\n11. Ser capaç de gestionar la diversitat dintre de les organitzacions, convertintla en una fortalesa de les mateixes, que contribueixi a aconseguir els objectius organitzatius.\n12. Crear, gestionar i liderar eficientment equips d'alt rendiment, aplicant una adequada gestió de competències.\n13. Saber gestionar el temps per millorar l'eficiència dels equips i de les reunions de treball.\n14. Ser capaç d'identificar, resoldre i prevenir conflictes en l'àmbit laboral.\nOPERACIONS I LOGÍSTICA ( 8 hores lectives)\n5.1 Estratègia d'Operacions.\n5.1.1 Decisions estratègiques, tàctiques i operatives en l'àmbit de la Direcció d'Operacions.\n5.1.2 Disseny i millora de processos. Productivitat.\n5.1.3 Decisions de capacitat.\n5.1.4 Decisions de localització.\n5.1.5 Decisions de distribució en planta.\n5.1.6 Planificació i programació de la producció.\n5.2.1 Conceptes bàsics de Lean Manufacturing.\n5.2.2 JIT, Jidoka i Kaizen (estandardització i millora contínua).\n5.2.3 El SMED i la reducció de la mida de lot.\n5.2.4 La planificació PULL: anivellament de la producció (Heijunka); flexibilitat del personal (Shojinka), el Kanban i els senyals PULL.\n5.2.5 Value Stream Maping ( VSM ).\n5.3 Supply - Chain Management.\n5.3.1 Introducció a la logística integral.\n5.3.2 La planificació de les necessitats de materials: MRP.\n5.3.3 Aprovisionament i compres.\n5.3.4 Gestió d'existències.\n5.3.5 Gestió de magatzems i gestió de comandes.\n5.3.6 Distribució física i gestió del transport.\n1. Analitzar i entendre el marcat caràcter estratègic de la direcció d'operacions i les implicacions en l'estratègia i rendiment global de l'empresa.\n2. Analitzar i entendre les relacions i les implicacions de les decisions de l'àrea d'operacions en la resta d'àrees funcionals d'una empresa o organització.\n3. Analitzar i entendre la importància de la gestió de la cadena logística com a font d'avantatge competitiu.\n4. Capacitar a l'estudiant per a desenvolupar les funcions relacionades amb l'àrea d'operacions i la gestió de la cadena de subministres de qualsevol empresa u organització.\n5. Capacitar a l'estudiant per a dissenyar, avaluar i millorar l'estratègia d'operacions de qualsevol organització com a font d'avantatge competitiu.\n6. Capacitar a l'estudiant per a dissenyar, avaluar, identificar oportunitats de millora i optimitzar els sistemes productius de qualsevol organització que permetin la millora continua i l'augment de la productivitat.\n7. Capacitar a l'estudiant per a utilitzar diferents tècniques i metodologies per a detectar, analitzar i prendre decisions estratègiques i operatives enfront dels problemes de l'àrea d'operacions en un entorn cada cop més complex i inestable.\n8. Capacitar a l'estudiant per garantir la confiabilitat dels processos i complir amb les exigències dels clients.\n9. Utilitzar els conceptes bàsics i el vocabulari propis de l'àrea d'operacions de forma adequada.\nFINANCES EMPRESARIALS (128 hores lectives)\n6.1. Sistema Financer i Mercats.\n6.1.1. Sistema i mercats financers.\n6.1.2. Mercats i actius monetaris.\n6.1.3. Mercats de capitals: renda fixa i renda variable.\n6.2 Matemàtiques de les Operacions Financeres.\n6.2.1 Conceptes introductoris: capital, operació i preus financers.\n6.2.2 Règims financers.\n6.2.3 Interès compost.\n6.2.4 Rendes i préstecs.\n6.3 Comptabilitat Financera.\n6.3.1 Comptabilitat i el marc legal.\n6.3.2 El patrimoni.\n6.3.3 El cicle comptable.\n6.3.4 Existències, comptes a pagar i a cobrar.\n6.3.6 El resultat i l'impost sobre beneficis.\n6.4 Comptabilitat de Gestió.\n6.4.1 Comptabilitat de costos i de gestió.\n6.4.2 Anàlisi i classificació dels costos.\n6.4.3 El cost dels factors.\n6.4.4 Models de costos.\n6.5 Anàlisi dels Estats Financers.\n6.5.1 Estats financers. Concepte i interpretació.\n6.5.2 Elaboració dels estats financers.\n6.5.3 Eines i tècniques d'anàlisi.\n6.5.4 Anàlisi patrimonial, financer i econòmic.\n6.6 Direcció Financera.\n6.6.1 Gestió del cicle a curt termini.\n6.6.2 El cicle a llarg termini i la gestió del creixement.\n6.6.3 Finances operatives.\n6.6.4 Anàlisi i valoració d'inversions.\n6.7 Finançament i Emprenedoria.\n6.7.1 Finançament mitjançant productes bancaris.\n6.7.2 Finançament per start-ups.\n1. Conèixer el patrimoni de la unitat econòmica i identificar-lo en el projecte d'empresa, així com, conèixer els principis comptables i les normes de valoració aplicables a la gestió empresarial.\n2. Elaborar informació sobre el cost dels productes o serveis i la composició analítica del resultat amb la finalitat de donar suport al procés de presa de decisions.\n3. Conèixer i interpretar correctament els estats comptables per tal de saber obtenir els punts forts i les àrees de millora des dels punts de vista econòmic i financer de l'empresa.\n4. Estudi i aplicació dels instruments de valoració necessaris per a l'anàlisi de les operacions financeres de finançament.\n5. Procurar les eines necessàries per poder prendre decisions d'inversió a l'empresa. Conèixer en profunditat els criteris clàssics de valoració i selecció d'inversions VAN, TIR i pay-back.\n6. Conèixer les relacions entre banc i empresa i els productes de finançament bancaris.\n7. Proporcionar les eines i els coneixements necessaris per implementar un sistema integrat de planificació i control: la gestió financera empresarial guiada per pressupostos.\nENTORN REGULATORI, LEGAL I ECONÒMIC (52 hores lectives)\n7.1.1 Els mercats i les fallades del mercat.\n7.1.3 La política monetària.\n7.1.4 La política canviària.\n7.1.5 La política d'oferta.\n7.1.6 Les relacions econòmiques en un entorn global.\n7.2. Aspectes Legals i l'emprenedor.\n7.2.1 La forma legal de l'activitat empresarial: la Societat mercantil.\n7.2.2 Els béns intangibles i els signes distintius de l'empresa.\n7.2.3 La contractació empresarial: externalització i internacionalització.\n7.2.4 L'activitat de l'empresa a Internet.\n7.2.5 Protecció de dades.\n7.3 Gestió i Planificació Tributària.\n7.3.1 Societat / empresari o professional: operacions nacionals.\n7.3.2 Societat / empresari o professional: operacions internacionals.\n7.3.3 Procediments tributaris.\n7.3.4 Optimització d'estructures.\n1. Saber explicar el funcionament de l'economia tant a nivell macroeconòmic com microeconòmic.\n2. Dominar els mètodes i instruments bàsics per a l'anàlisi de l'entorn econòmic.\n3. Saber aplicar un pensament crític i lògic en l'avaluació de les polítiques públiques.\n4. Ser capaç de cercar, analitzar i interpretar informació quantitativa i qualitativa de caràcter econòmic, rellevant per a la presa de decisions empresarials i econòmiques.\n5. Entendre, interpretar i utilitzar les fonts tributàries, internes, europees, internacionals i comparades.\n6. Identificar i resoldre problemes tributaris des d¿una perspectiva empresarial integradora.\n7. Introduir, des del punt de vista legal, les formes en que es pot desenvolupar l'activitat empresarial, coneixent les tipologies de societats, les característiques, els principals trets diferencials i el funcionament dels tipus de societat més usuals. Conèixer el procés de constitució d'una societat de capital.\n8. Introduir els diferents tipus d'actius intangibles de l'empresa, així com el valor i la importància de la "marca"· en l'activitat empresarial. Conèixer les formes de protecció de la "marca".\n9. Introduir la noció de contracte i la seva gestió, els principals tipus de contractes, els problemes més freqüents en la contractació internacional, així com introduir els mètodes de resolució de controvèrsies en els negocis.\n10. Conèixer l'entorn legal de l'activitat empresarial a internet, en especial introduir el mon de la propietat intel·lectual i de la protecció de les dades personals.\nDeixar molt clar que no es tracta d'un projecte final de màster.\nEl projecte de l'MBA es basa en la metodologia de l'Aprenentatge Basat en el Projecte i els estudiants van treballant sobre el seu projecte des del primer dia de classe de l'MBA.\n1. Integrar nous coneixements amb l'aprenentatge i experiències previs.\n2. Conèixer i entendre les organitzacions i els seus grups d'interès, el context extern en el qual operen i com són gestionades des d'una perspectiva sostenible i a llarg termini.\n3. Integrar els coneixements d'una àmplia gamma de matèries gerencials per entendre i abordar situacions complexes de manera holística.\n4. Ser capaç d'analitzar, sintetitzar i resoldre problemes empresarials complexos i poc estructurats.\n5. Desenvolupar habilitats de consultoria i aplicar mètodes de recerca empresarial.\n6. Emetre judicis sensats amb dades incompletes i comunicar conclusions deforma clara a una varietat d'audiències.


Aina Rossell. Grau d'Educació Infantil: Wikis\nA la classe de Gestió del dia 5 d'octubre hem parlat de què són els wikis.\nUs enllaço aquest vídeo on ho explica molt bé a més de posar exemples que trobo bastant clars.\nUn exemple d'una pàgina web per planificar esdeveniments es el Doodle\nUn altre exemple de pàgina web es la slidshare que serveix per penjar treballs, power-points, àlbums de fotos... així si el vols ensenyar no cal que l'enviis a tothom sinó que el pots penjar en aquesta web.\nValors dels wikis\nD'acord amb Reneé Fountain els valors pedagògics dels wikis són els següents:\n- Els Wikis són democràtics: permeten crear i editar qualsevol pàgina en un lloc web\ni fomenten l'ús democràtic i promouen la redacció\n- Incorporen la noció de contingut dinàmic en contínua actualització: Al\nactualitzar-se tan rapidament permet que pugui estar permanentment en actualització\n- La tecnologia Wiki promou l'escriptura: La manca i limitació d'imatges permet crear\nmés atenció en l'escriptura.\n- Faciliten l'autoria distribuïda de documents públics\n- Amplifiquen la interacció: Es recuperen alguns dels trets del llenguatge oral\ni també maximitzen els avantatges de la paraula escrita.\n- Promouen la negociació: Els fòrums eduquen en el debat obert, l'argumentació i\n- Faciliten l'edició col·laborativa i oberta: Les modificacions de la persona que ha\neditat queden explícites, es pot seguir perfectament l'evolució del debat.\n- Generen patrimoni cultural col·lectiu durable: Penjar treballs de classe\nque només acostumant a veure professors no motiva, però el fet de penjar-los a\ninternet i tenir un públic real fa que seigui més motivador per els alumnes.\n- Promouen el voluntariat: El professorat ha de buscar mecanismes per valorar\n- Els Wikis i l'anonimat responsable.\nUs enllaço aquests valors que han estat extrets del blog d'en Jordi Vivancos en l'apartat pedagogia dels wikis.\nQue podem fer a l'escola amb un wiki\n1- Millorar els apunts d'un company i així facilitar-ho per tothom.\n2- Penjar els teus apunts.\n3- Explicar contes o bé enllaçar-los\n4- Tenir un wiki envés d'un bloc i així a més de ser compartit pot ser actualitzat\n5- Hi ha algunes escoles que tenen la seva pàgina web amb un wiki.\nPublicat per aina a 4:39\nPresentació de Power-point\nPràctica Gimp. Imatge digital\nvaloració treball viquipèdia\nConceptes bàsics de la imatge digital\nTreball de Seminari\ndiferencies entre un blog i un wiki\nCom gestionar la informació, principis bàsics


Sànchez, Junqueras i Cuixart denuncien el seu «judici polític» - Diari de Girona\nSànchez, Junqueras i Cuixart denuncien el seu «judici polític»\nL'expresident de l'ANC retreu a Pablo Llarena que sigui «jutge i víctima» mentre el vicepresident de la Generalitat reitera que no es va gastar diner públic en l'1-O · Les defenses dels tres processats carreguen contra la «vulneració» de drets fonamentals i polítics\nacn / ddg 17.04.2018 | 07:36\nLes defenses d'Oriol Junqueras, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart van denunciar que la causa que instrueix el jutge del Tribunal Suprem Pablo Llarena té «una orientació política» per «criminalitzar» la ideologia independentista i que s'estan «vulnerant drets fonamentals». «S'està criminalitzant tota una ideologia i un moviment pacífic que defensa una idea plenament legal, que es va defensar durant molts anys i que només avui s'està criminalitzant per primera vegada per eliminar-la del mapa polític», va dir l'advocat de Junqueras, Andreu van den Eynde. L'advocada de Cuixart, Marina Roig, va afegir que també s'estan «criminalitzant drets fonamentals» com la «mobilització ciutadana o la prostesta pacífica», mentre l'advocat de Sànchez, Jordi Pina, va afegir que el seu client lamenta que el jutge li està «vulnerant els seus drets polítics».\nEls tres advocats van comparèixer conjuntament davant la premsa després de les declaracions indagatòries dels seus clients davant Llarena, que els va comunicar formalment el processament. Segons Van den Eynde aquesta causa «té una orientació política» i busca «criminalitzar a tota una ideologia i un moviment pacífic que està defensant una idea que és plenament legal, l'independentisme, per primera vegada per eliminar-la del mapa polític». «Aquesta instrumentalització del procés evita la necessària solució política d'un conflicte polític, i a més es manifesta en el procediment a través d'una vulneració reiterada de drets fonamentals», va dir.\nA més, segons Van den Eynde, aquest procediment «lamina» drets bàsics com el de la previsiblitat de la llei, el de preparar una defensa efectiva i els drets polítics els encausats. Més quan el propi govern espanyol ha admès que no es va gastar divers públics en la preparació del referèndum: Oriol Junqueras, va recordar «coincideix amb Montoro i Rajoy que no s'ha gastat ni un cèntim en l'organització del referèndum».\nL'advocat de Sànchez, Jordi Pina, també va explicar que el seu client denuncia la vulneració dels seus drets polítics. «Avui tenia oportunitat de dir-li a al cara que considerava que ell estava vulnerant els seus drets polítics, que anava en contra de la resolució que havia dictat el comitè de drets humans de nacions unides, i li volia fer palès la situació».\nSegons Pina, Sànchez va fer menció i va citar literalment una frase de l'última interlocutòria on Llarena fa servir la primera persona del plural. El número dos de Junts per Catalunya va afirmar que de la interpretació de la frase posava de manifest que Llarena era «jutge i víctima» alhora i que, referint-se a ell com a part integrant de la primera persona del plural, «tenia dubtes sobre necessària objectivitat del jutge».\nSegons Pina, el reguitzell de resolucions judicials acaben posant de manifest que «no estem obtenint un judici just». «Hi ha hagut determinats aspectes en resolucions que ja directament parlen més d'ideologies».


Catalunya veu com van arribant, dia rere dia, refugiats ucraïnesos. | Europa Press\nUn total de 151 de menors ucraïnesos han arribat a Catalunya sense tutors legals | El Govern ja ha creat un circuit d'urgència\nper Blai Melgar / ACN 15/03/2022 14:35h\nLa guerra a Ucraïna ha agafat tothom d'imprevist. La situació humanitària causada per la invasió russa és insostenible i són molts els ucraïnesos que han optat per marxar a contracor de la seva terra. Molts, de fet, han arribat en bloc; però altres, malauradament, han arribat completament sols i desemparats.\nAvui en dia, el Govern xifra en 151 els menors ucraïnesos que han arribat a Catalunya sense tutors legals. Des de l’inici de la guerra, es comptabilitza que unes 5.900 persones que han arribat al país, d’aquestes 300 són infants o joves ja escolaritzats.\nRússia força els ucraïnesos a marxar del seu país. | EP\nEl Govern pren una decisió: un circuit d'urgència\nPer fer front a la situació dels menors no tutelats, l’executiu ha aprovat aquest dimarts la creació d’un circuit d’urgència. L’entrada i gestió inicial dels seus expedients es farà a través de la Direcció General d’Atenció a la Infància i l’Adolescència (DGAIA).\nAquest òrgan farà una primera valoració i un estudi provisional de la família d’emergència.\nLa tutela, per la Generalitat\nUn cop superat aquest pas, elaborarà una resolució de desemparament preventiu i guarda provisional en família d’emergència de caràcter humanitari i extraordinari derivada del conflicte bèl·lic d’Ucraïna.\nLa DGAIA és qui assumeix la tutela i n’atorga la guarda provisional a la família d’acollida. L’Institut Català de l’Acolliment i l’Adopció formalitzarà l’acollida i en farà el seguiment.\nEl Departament també gestionarà la targeta sanitària i l'escolarització dels infants i adolescents durant la seva estada al país.\nObjectiu: no deixar-los desemparats\nD’altra banda, també s’ha elaborat un model d’informe per notificar la situació d’infants i adolescents ucraïnesos sense tutors dels quals calgui regularitzar la situació d’acolliment.\nD’aquest imprès se n’ha fet la corresponent difusió a diversos estaments, entre els quals es troben els departaments de Salut i Educació, el cos dels Mossos d'Esquadra o serveis socials.\nCol·laboració amb el consolat d'Ucraïna\nAixí mateix, i en relació amb el Consolat General d’Ucraïna, es mantindrà la col·laboració necessària i habitual per a la gestió i tramitació de la documentació dels menors d’edat que així ho requereixin.\nJa sigui perquè arriben al nostre país sense documentació, per haver-la deixat al país d’origen ateses les presses que genera la fugida d’una guerra, bé perquè no en tenen, o qualsevol tràmit o comunicació administrativa.\nLa DGAIA comunicarà al Consolat totes les resolucions que es dictin a efectes de protecció relatives a infants i adolescents provinents d’Ucraïna.\nEn el supòsit que sigui localitzat un infant o adolescent no acompanyat indocumentat i del qual la minoria d’edat no es pugui establir amb seguretat, els cossos i forces de seguretat de l’Estat, han de posar el fet en coneixement immediat del Ministeri Fiscal.\nAnar a portada Última hora Actualitat Última hora Refugiats Última hora Rússia\nLa bombona de butà també puja de preu i serà més cara que mai a Espanya\nImportant avís sobre la vacuna catalana anti-covid: supera la de Pfizer


Escrito el 30 de Mayo de 2015 en catalán con un tamaño de 5,13 KB\nPaisatge de lEstaque\nTela; 81cm x 65 cm.\nKuntsmuseum, a Berna\nDurant un estiu a l’Estaque, Braque, influït per una mostra antològica de Cézanne, començà a pintar descomponent la realitat per tornar-la a compondre des d’un punt de vista que contenia diverses visions d’un mateix element.\nS’intenten definir a través de la línia i el color les qualitats permanents de les coses. El clarobscur ha practicament desaparegut.. La perspectiva no obeeix les normes habituals. Un blau verdós únic accentua la irrealitat de l’obra on fins i tot hi manca una font lluminosa externa. La tècnica a base de pinzellades menudes fa vibrar la superfície. El cubisme analític es defineix per la paleta apagada, dominada pels tons marrons, grisos i verds foscos.\nA la serie de paisatges de l’Estaque, Braque, va reduir l’estructura arquitectònica a prismes rectangulars i recorregué a l’ombrejat per plasmar el volum, de manera que els objectes tenen una aparença plana i alhora tridimensional. En aquesta línia, les cases, la natura estan representades mitjançant figures poliedriques. El resultat son volums semblants als del cristall de quars que se superposen sense perdre la indivdualitat. El quadre resultant és un mon sense horitzó que transmet una sensació d’ordre.\nBraque, que s’havia iniciat en la pintura amb un estil pròxim al fauvisme, ja en paisatge de l’Estaque anul·la l’emotivitat i els colors exaltats que desapareixen de l’obra per tal de donar pas a una composició radicalment oposada: racional. En paisatge de l’Estaque la gamma cromàtica ja presenta, com en la resta de l’obra, característiques del cubisme: intensa reducció de la gamma cromàtica i ús de només dues gammes de color, una de càlida amb ocres i grocs i una de freda amb grisos verdosos. Aquesta reducció del color i l’ús exclusiu d’aquesta dues gammes seran característiques emblemàtiques dels cubistes, i s’aniran accentuant encara més en obres posteriors. En aquesta època, Braque pensava que les sensacions especials que el tenien obsedit eren una nosa les Senyoretes del carrer d’Avinyó (1907) i paisatge de l’Estaque (1908) van ser les dues obre que van iniciar el llenguatge cubista. Així com l’art primitiu africà i l’escultura ibèrica van influir en l’obra de Picassó, Cézanne és el referent pròxim de l’obra de Braque.\nÓli sobre tela\nLa seva obra Composició IV mostra una sèrie de línees. Colors i formes sense cap relació amb la realitat exterior. El llenç. Dominat per colors molt vius, expressa un estat emocional. Cada color comunica un sentiment. Els colors sorgeixen en belles barreges de límits completament inversemblants. Tot és com una explosió de focs artificials, no hi ha ni la més remota idea de paral·lelisme, ni de simetria, i per descomptat és gairebé impossible trobar una lleugera similitud amb qualsevol tipus de pintura figurativa. L'artista necessita exterioritzar una necessitat interna, i ho fa mitjançant l'abstracció. Busca un art espiritual. Imaginatiu, intuïtiu. El quadre és una realitat autònoma sense connexió amb la naturalesa.\nKandinsky va anar el iniciador d'una nova tendència atística. L'abstracció, que només a partir de la Segona Guerra Mundial s'estendrà per Europa i EUA La seva pintura eruptiva i lírica també prefigura el dibuix informal dels anys cinquanta, i la seva nova experiència influirà en la història de l'art a l'alliberar al color de la servitud de l'objecte. Kandinsky considera els colors i les formes en si mateixos com els mitjans més purs per a l'expressió pictòrica d'una emoció. Per a arribar a aquesta essència de l'art, es va situar, com la música, davant una sèrie de formes immaterials. Per a això va necessitar buscar el ritme, la construcció abstracta, el dinamisme del color. Les obres d'aquesta època, que, en contrast amb l'evolució posterior cap a una abstracció més geomètrica, se solen denominar el seu “període dramàtic”. Conserven moltes vegades ressonàncies figuratives que es relacionen encara amb els seus primers temes de llegendes, amb genets, muntanyes, batalles i temes religiosos.\nKandinsky concebia la pintura com un art capaç de reproduir la comunicació, basat en la musica i la seva harmonia: el color i el to havien de convertir-se en cadència musical, els quadres havien de crear acords cromàtics qu produïssin en l’espectador sentiments d’equilibri i dissonància.\nles senyoretes d'avinyó fitxa tecnica fitxa tècnica composició IV kandinsky comentari de Paisatge de l'Estaque fitxa la composicio iv de wassily kandinsky Paisatge de l’Estaque 1908 paisatge esta que braque PAISATGE A L'ESTAQUE FITXA història de l'art kandinsky paisatge- kandinsky WASSILY KADINSKY tecnica fitxa tecnica les senyoretes del carrer d'avinyo tipus figures poliedriques tècniques en la pintura de kandinsky paisatge de l'estaque, prismes rectangulars PAISATGE DE L'ESTAQUE HISTORIA DE L'ART paisatge de l'estaque, george tipus de composicio de l'art de paisatge de l'estaque paisatge braque de l'estaque paisatge estaque braque estil fitxa tècnica paisatge a l'estaque quadres de braque vasili kandinsky un fitxa tecnic paisatge a l'estaque comentari art tema Paisatge de l’Estaque, tecnica estil kandinsky paisatge de l'estaque kuntsmuseum Paisatge de l'estaque composición IV kandinsky comentario Paisatge de l'Estaque Braque cronologías kandinsky


1515-1515 no és CUPiCUA. - Castell de somnis de Francesc Aguilar\n1515-1515 no és CUPiCUA.\nEmpat a l’assemblea de les CUP el dia abans dels sants innocents i quatre dies abans de la grossa de cap d’any. Mags i endevins van pronosticar un competidor a Herodes . Per evitar el futur i protegir la seva cadira va produir la massacre que conmemora el 28 de desembre el cristianisme.\nPerò… quin Herodes ni quin nen mort? Que no ens pengin la llufa!\nQue no ens la pengin!\nNo sé si el número 1515 pot contenir alguna màgia o augur, ni si l’empat en vots amb aquest nombre total de 1515 vots contra 1515 a la tercera votació és molt improbable estadísticament. Sí que crec que aquí mana més la màgia que la ciència.\nAqui tenim un exemple de la Viquipèdia d’un quadrat màgic:\nUn quadrat màgic és la disposició d’una sèrie de nombres enters en una taula quadrada o matriu de forma que la suma dels nombres per columnes, files i diagonals sigui la mateixa, la constant màgica. Usualment, els nombres emprats per a omplir les caselles són consecutius de l’1 a n², essent n el nombre de columnes i files del quadrat.\nFora bromes. Crec seriosament que en aquestes alçades l’assumpte de la investidura del número 4 de junts pel sí exigeix la interpretació per cabalistes, pitagòrics i d’altres numeròlegs d’aquest hermetisme hiperdemocràtic. Cal ara, abans del dia 4 de gener de 2016, la superació del racionalisme il·lustrat de politòlegs i doctors i tammateix desxifrar la cabalística cupaire en claus correctes allunyades d’esoterismes.\nAra és l’hora en que ens cal aprofundir els fenòmens de l’alquimia luriànica que amaren les decisions de les classes populars o si més no de l’esquerra anticapitalista de la societat catalana. Només així podrem assolir la independència de Catalunya aviat i amb èxit.\nAixò és més difícil que la loteria de Carlos Fabra.


Una mà estesa a l'Església perseguida - Arquebisbat de Barcelona\nUna mà estesa a l’Església perseguida\nL'associació francesa humanitària 'SOS Chrétiens d'Orient' estèn a Itàlia la iniciativa d'ajut als que pateixen les guerres i l’integrisme a Terra Santa\nAquesta setmana des de Rome Reports ens informen sobre l’ajut a l’Església perseguida d’Orient. Entre les diferents entitats dedicades a donar suport als que pateixen la persecució, destaca l’associació humanitària francesa SOS Chrétiens d’Orient.\nSOS Chrétiens d’Orient va néixer a París el 2013. Des de 2014, més de 1.400 voluntaris s’han bolcat per ajudar aquells que pateixen les conseqüències de les guerres i l’integrisme a Terra Santa. Actualment, ha obert una delegació a Itàlia, estenent així la seva iniciativa.\n“En el 2015 ja teniem onze missions i més de 800 accions”, explica el president de SOS Chrétiens d’Orient, Charles de Meyer. SOS cristians “van al rescat de persones en perill, però específicament afavoreixen projectes a llarg termini”. “El nostre propòsit és permetre als cristians orientals construir un futur en la seva pròpia terra”, asegura Meyer.\nLes bases de l’entitat se centren en: ajuda material, reconstrucció i restaurar la convivència ferida. Aquests són, segons els seus fundadors, els pilars del treball de l’associació. Tal com explica el president de SOS Chrétiens d’Orient, “l’objectiu és imposar un model europeu allí sinó demostrar-los que la seva sort ens importa, que volem viure a prop seu”. “També créixer amb ells, perquè els cristians d’Orient ens ajuden molt més del que nosaltres els hem ajudat”, afegeix.\nEntre els diferents projectes destaca la restauració de la fortificació coneguda com el Krak dels Cavallers, una fortalesa construida pels Creuats. També, petits projectes, com el suport a Hussam que li ha permés reobrir el forn de pa que tenia i que havia estat debastat pel Daesh.\n“Quan ajudem els cristians en realitat no ajuda només als cristians”, explica Sebastiano Caputo representant de l’associació a Itàlia. “Ajudem a tota la població civil perquè quan s’obre un hospital o es reconstrueix un col·legi no es demana la partida de baptisme a ningú”. “Ajudem a tot el món!”, exclama. “Mirant-los ens veiem reflectits en ells i podem redescobrir una identitat cristiana que Occident ha perdut completament, afegeix Caputo.


Empreses | Team Building |\nTriï una activitat única i original per al seu equip\nComptem amb 3 habitacions idèntiques amb capacitat per jugar-hi 21 persones al mateix temps i fins a 42 en dues tandes seguides.\nQuè succeeix durant una sessió en Mystery Escape?\nUna sessió dura 1h30 amb un briefing de 15 minuts, 1 hora de joc i 15 minuts per compartir l’experiència entre els participants.\nA més, d’acord a les seves necessitats, oferim els següents serveis complementaris:\n– Catering per a participants.\n– Centre de Control de Mystery Escape.\n– Sessió de coaching amb professionals experts en la gestió d’equips de treball.\nDesenvolupament de l’activitat en un joc a les 18:00:\n– 17h45: Arribada dels jugadors, la formació d’equips i briefing.\n– 18:00: Inici del joc.\n– 19h00: Final del joc, reunions informatives i foto de grup.\n– 19h15: Final de l’activitat.\nTambé brindem la possibilitat de fer ús exclusiu del local per a un còctel de benvinguda.\nBenvinguda i joc en castellà o català\nAnglès o francès sota demanda\nPer a més informació i pressupost personalitzat sense compromís, preguem completi el formulari de contacte a la dreta de la pàgina.\nBusca una activitat per motivar, incrementar l’entusiasme, estimular l’energia del seu equip, desenvolupar tant l’esperit de cooperació com la competència i millorar els seus objectius corporatius d’una manera innovadora i refrescant?\nJugar com a empresa a Mystery Escape és ideal per augmentar el pensament lateral i la creativitat, així com per entrenar el treball en equip. El nostre joc ha estat dissenyat específicament per ser part dels seus seminaris, reunions, sessions estratègiques de cohesió, formació o altres esdeveniments corporatius.\nA més, contribueix a millorar la cohesió de l’equip, demostrar el poder del treball cooperatiu, habilitar la comunicació transversal i el desenvolupament personal, fomentant al mateix temps un ambient de participació i diversió.\nObservació d’equips des del Centre de Control de Mystery Escape\nQuè millor manera per entendre i estimular el desenvolupament del seu equip que participar en una activitat de solució de problemes fascinant i divertida? Mentrestant, podrà observar la confiança existent, la comunicació dins del seu equip, així com els aspectes de la gestió del temps, planificació i execució. Tot en una sola sessió de joc!\nMystery Escape ofereix al manager de l’equip la possibilitat d’accedir al seu Centre de Control, ideal per a l’observació propera de l’actuació de l’equip. També podran accedir coach, instructors o formadors de les empreses per observar de forma activa al seu equip durant tot el joc.\nA petició, Mystery Escape pot organitzar sessions d’entrenament a mida per a equips, en diferents idiomes i amb coach certificats. Tots els coach professionals tenen una experiència mínima de quinze anys, amb un ampli àmbit d’acció en diversos sectors i àrees funcionals.\nEls nostres professionals certificats, basen les seves sessions de coaching en un ampli repertori de recursos i experiències que aporten valor estratègic per a executius i empreses.\nNo obstant això, les preferències d’estil i compatibilitat juguen un paper rellevant en l’èxit del procés de coaching. Per tant, és important que l’entrenador i el client puguin establir una relació directa per definir els objectius i l’enfocament desitjats durant la sessió d’entrenament.\nElls van confiar en nosaltres\nPER A INFORMACIÓ SOBRE OFERTES PROFESSIONALS, POT CONTACTAR-NOS DIRECTAMENT A TRAVÉS DEL CORREU ELECTRÒNIC\nElls parlen de nosaltres


[Derogat per la Llei 2/2005, de 4 d'abril, de contractes d'integració (DOGC núm. 4362, de 04-04-2005, p. 9342)]\nCapítol I. Del registre de Contractes d'integració Art. 1-11\nCapítol II. De la comissió de seguiment dels Contractes d'integració Art. 12-13\nCapítol III. Dels beneficis amb relació a les activitats que són objecte de contracte d'integració Art. 14-15\nAtès el que estableix la disposició final de la Llei 24/1984, de 28 de novembre, de Contractes d'Integració, i amb l'estricta finalitat de desenvolupar reglamentàriament els aspectes administratius d'una llei que és fonamentalment civil, a proposta del Conseller d'Agricultura, Ramaderia i Pesca i d'acord amb el Consell Executiu,\nPrimer.- S'aprova el Reglament per al desplegament de la llei de Contractes d'Integració, el text del qual es publica annex.\nPrimera.- Aquest Decret entrarà en vigor el mateix dia que sigui publicat al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nSegona.- S'autoritza el Conseller d'Agricultura, Ramaderia i Pesca perquè dicti les normes que calguin per al desplegament, l'eficàcia i l'execució del present Decret.\nBarcelona, 18 de febrer de 1985\nReglament per al desplegament de la Llei d'Integració\nDel Registre de Contractes d'Integració\nPrimer.- Es crea, al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca de la Generalitat de Catalunya, el Registre de Contractes d'Integració.\nSegon.- El Registre, sota la dependència immediata de la Secretaria General del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, estarà a càrrec dels Serveis Territorials de l'esmentat Departament.\nLa demarcació de cada Registre serà la corresponent a l'àmbit territorial d'aquells serveis.\nTercer.- El Registre tindrà com a finalitat la inscripció i el dipòsit dels documents públics o privats en què constin o puguin constar els contractes susceptibles de ser qualificats com d'integració, segons el Capítol I de la Llei que els regula, així com dels documents formalitzadors d'actes amb incidència sobre els esmentats contractes d'acord amb el que disposa la Llei.\nQuart.- Al Registre s'inscriuran o, si s'escau, s'anotaran:\na) Els documents públics o privats que formalitzin contractes d'integració.\nb) Els documents que formalitzin les eventuals pròrrogues contractuals.\nc) Els documents que formalitzin els acords o els supòsits de subrogació contractual, prevista a l'apartat b) de l'article 12 de la Llei.\nd) Els documents que constitueixin formularis o models de contractes-tipus d'integració.\nCinquè.- La inscripció dels contractes d'integració no és obligatòria. Nogensmenys, constituirà un requisit necessari per a l'obtenció dels beneficis que l'Administració de la Generalitat concedeixi.\nSisè.- La inscripció al Registre fa públics els actes registrats, però no afecta llur validesa ni els efectes jurídics que els siguin propis, els quals operen al marge del Registre.\nSetè.- L'enregistrament dels documents que formalitzin els contractes d'integració i els actes que hi tinguin relació i que compleixin els requisits legals, és preceptiu per a l'Administració. Es produirà, a sol·licitud de l'integrat, l'integrador o d'ambdós, i contra la denegació de la inscripció es podran interposar els recursos corresponents.\nVuitè.- El Registre de contractes d'integració és únic i s'organitza amb els instruments següents:\na) Un llibre d'inscripcions, en el qual es produiran els assentaments previstos per la llei i per aquest Reglament.\nb) Un arxiu, en el qual es dipositaran l'exemplar del contracte o els documents que es presentin.\nc) Un fitxer dividit en dues seccions: l'una dedicada als integradors, i l'altra, als integrats.\nNovè.- 1. Per fer la sol·licitud d'inscripció, s'ompliran uns impresos normalitzats que estaran a disposició dels interessats en els Serveis Territorials del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca del lloc on estigui situada l'explotació.\n2. La instància, adreçada al Secretari General del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca s'haurà d'acompanyar amb un exemplar o una còpia del contracte d'integració o bé del document objecte d'inscripció.\n3. Quan la sol·licitud d'inscripció, la faci alguna persona que ja hagi obtingut la inscripció d'un contracte-tipus, no caldrà que acompanyi la còpia del contracte, sempre que el seu contingut típic sigui idèntic i que es facilitin les dades corresponents.\nDesè.- Les dades del Registre de contractes d'integració seran públiques. Els particulars que acreditin, a judici de la Secretaria General del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, un interès legítim per conèixer-les podran demanar certificació del contingut registral referida als contractes, als béns i a la durada de la vigència dels contractes.\nOnzè.- La Secretaria General del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca resoldrà sobre les sol·licituds d'inscripció en el termini màxim d'un mes des de la seva presentació, i ho notificarà als interessats.\nSi no es produeix l'esmentada resolució s'entendrà que la inscripció s'ha fet efectiva.\nContra la denegació de qualsevol inscripció al Registre, els interessats podran recórrer en alçada davant el Conseller d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.\nI contra les resolucions del Conseller, es podrà presentar recurs, en tot cas, davant la jurisdicció contenciosa administrativa.\nDe la Comissió de seguiment dels contractes d'integració\nDotzè.- Es crea, en el si del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, una comissió de seguiment dels contractes d'integració.\nAquesta Comissió estarà presidida pel Secretari General del Departament i un membre per cadascuna de les organitzacions sindicals agràries, degudament legalitzades, que desenvolupin les seves activitats vitals en el territori de Catalunya.\nTretzè.- La Comissió de seguiment dels contractes d'integració recollirà les dades estadístiques derivades del Registre de contractes d'integració i fomentarà els estudis adients per elaborar els diferents contractes-tipus per a cada varietat d'integració.\nTambé estudiarà la possibilitat d'estendre la tècnica de la integració a altres activitats del sector agrari que no siguin les ramaderes.\nA aquest efecte, elevarà anualment una Memòria al Conseller del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.\nDels beneficis amb relació a les activitats que són objecte de contracte d'integració\nCatorzè.- El Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca farà constar a les disposicions que instrumentin línies d'ajut d'aquest Departament a les produccions que poden ser objecte de contractes d'integració, el requisit, per als possibles beneficiaris, d'haver registrat els corresponents contractes d'integració.\nQuinzè.- En les sol·licituds d'ajut al Departament, els peticionaris faran constar la seva condició d'integrat o d'integrador, si s'escau, i les dades d'inscripció del contracte d'integració al Registre o, quan n'estiguin mancats, les acompanyaran amb una còpia de la instància per a l'enregistrament.\nL'atorgament de les subvencions o ajuts del Departament restarà subjecte al compliment d'aquest requisit pels sol·licitants i a l'enregistrament efectiu del contracte d'integració, si s'escau, en el cas que no s'hagi produït anteriorment.


Les Botigues Museu és un projecte museogràfic per donar a conèixer la història de l’antic comerç a partir de l’ambientació d’espais i la recuperació, exposició i interpretació dels béns de consum quotidià al llarg d’un segle (1870-1970).\nUna farmàcia, un estanc, una barberia, una merceria una botiga “d’Ultramarinos y Coloniales” i un bar d’època són espais que mostren retalls de la història a partir d’envasos i de publicitat comercial que abasta un període de cent anys, des del Modernisme fins al Pop Art, passant per l’Art Déco o la simbologia franquista.\nLes sis botigues actuals es troben integrades dins del poble i es mostren amb visita guiada.\nCompleta el projecte el Centre d’Interpretació de l’Antic Comerç que acull anualment una exposició d’algun tema que fa referència a l’antic comerç.\nAdreça: C/ de les Escoles, 2\nPoblació: 25693 Salàs de Pallars\nTelèfon: 973 676 266


El nostre centre participa en les següents iniciatives mediambientals:\nÉs és un programa pensat per facilitar la implicació dels centres educatius en l'ambiciós projecte planetari d'imaginar i construir un món millor i més sostenible, començant per la intervenció en l'entorn més immediat. Més informació\nEl nostre centre contribueix a la protecció del medi ambient amb la participació en aquest projecte de recollida d'oli usat. El procés de reciclatge i transformació el porten a terme els joves del Tegar que venen a recollir l'oli a l'escola i el porten a la planta de tractament per convertir-lo en combustible biodièsel. Més informació\nEstem inscrits en aquesta campanya i concurs de recollida de piles que organitza l'Agència de Residus de Catalunya, del Departament de Territori i Sostenibilitat. Més informació\nEsmorzars saludables: dimarts és el dia de la fruita i dimecres és el dia de l'entrepà saludable.\nRecollida selectiva: papers, envasos i matèria orgànica.


Reparacions en la llar a tenir en consideració\ndijous, 18 de octubre de 2018 23:09h\nCONTINGUT PATROCINAT | 04 desembre 2017\nCada apartament o casa requereix, cada cert temps, determinades reparacions que han de fer-se per mantenir l'estructura en bon estat. Es tracta de treballs de manteniment i seguretat que garanteixen un bon nivell de vida als propietaris.\nLes reparacions més habituals guarden relació amb les portes, l'electricitat, la lampisteria, la pintura i la fusteria.\nSón reparacions que poden semblar senzilles, però que han de ser executades per un personal qualificat que ofereixi els seus millors consells, amb la finalitat de realitzar un treball de qualitat i sense riscos.\nCada estructura és diferent, per la qual cosa s'ha d'executar una avaluació preliminar sobre el treball a efectuar. En aquest aspecte cal considerar quin tipus de reparació es desenvoluparà, ja que no és el mateix fer la substitució d'una canonada d'aigua que pintar el garatge.\nHi ha ocasions en les quals els propietaris prefereixen engegar una reforma completa de l'espai, i no solament solucionar una gotera o un cable defectuós. Aquesta opció revalorarà molt més l'habitatge i brindarà un ambient modern.\nEncara que el desemborsament de recursos serà major, en molts casos aquesta opció és més recomanable, ja que és possible que un problema recurrent es degui a un desperfecte que és de difícil accés, o de major dificultat que l'esperada.\nSobre aquest tema, el personal de Reformas Fernández, una companyia especialitzada en tot tipus de treballs d'obra de paleta, pintura, lampisteria, electricitat, serralleria i fusteria, explica que les reformes integrals han d'efectuar-se amb un servei personalitzat i ajustades al pressupost estimat abans de començar la tasca.\nAl seu portal reformasfernandez.com, els especialistes han disposat un complet catàleg de tots els treballs que poden realitzar-se en un habitatge, apartament o edifici. Entre aquests destaca el servei de carpintería en Mallorca, que compta amb els millors especialistes a l'àrea per dur a terme un treball de qualitat.\n«A la construcció, la fusta és un dels materials més nobles que existeix. Aporta calidesa i elegància a totes les llars que l'empren», comenten els experts, que compten amb més de 15 anys d'experiència en l'engegada de projectes en habitatges particulars, locals comercials o empresarials.\nUna de les reparacions més comunes a qualsevol llar és la que guarda relació amb els panys. Cada habitatge disposa de diverses portes, per la qual cosa els panys solen ser nombrosos.\nLa disposada a l'entrada principal és la més important, ja que garanteix la seguretat de la propietat. El seu manteniment ha de ser controlat freqüentment, ja que la seva deterioració podria ocórrer a qualsevol moment de no realitzar-se la inspecció de rigor.\nHi ha casos en els quals el pany no és de qualitat i pot espatllar-se abans d'hora, la qual cosa genera una situació d'emergència que ha de ser atesa pels professionals del sector.\nPer oferir més detalls sobre el tema, el portal hermanosgarcia.org, una pàgina web dedicada al món dels serveis de la llar, afirma que un professional de la serralleria ha d'estar preparat per obrir les portes sense generar destrosses ni deterioracions en l'habitatge.\n«Cada model de pany presenta diferents problemes, per la qual cosa l'experiència en la seva reparació és fonamental a l'hora de realitzar una inspecció», puntualitza l'empresa professional que ofereix servei 24 hores.\nEn casos d'emergència, els cerrajeros girona garanteixen arribar al lloc en 15 minuts i solucionar l'imprevist com més aviat millor. El personal està capacitat per obrir qualsevol tipus de portes, siguin cuirassades o blindades.\nTambé atenen casos de caixes fortes, cotxes i furgonetes, persianes, baguls i tots els panys sense claus, indiquen els especialistes, que compten amb més de 24 anys d'experiència en el sector.\nEl color de les parets d'un habitatge és un factor essencial per a la bona convivència dels membres d'una família. Una paret deteriorada o amb una pintura de mala qualitat transmet una mala imatge de l'apartament o de la casa.\nLa selecció dels colors a utilitzar, tant a l'interior com en l'exterior de la propietat, representa una decisió important per als seus habitants, ja que el to emprat és un reflex de la personalitat i de l'estil de vida de la família.\nAmb el fet de transcórrer del temps, les parets evidencien una deterioració a causa de diferents factors, com la humitat, esgarrapades i taques. Aquests poden ser generats per les mascotes o pels més petits de la casa, que a vegades plasmen els seus dibuixos en elles.\nExisteixen diversos tipus de pintures que poden aplicar-se a les cases gràcies als avanços de la química i la indústria del color. Els nous materials poden facilitar el treball a l'hora de donar nova vida a les parets de la llar.\nDavant la quantitat d'opcions, el personal de Pinturas rubio, una empresa especialitzada en el sector de la pintura i situada a Eivissa des de fa més de 35 anys, explica que la principal recomanació és acompanyar als clients durant tot el procés.\n«El servei als clients ha de donar-se abans, durant i després del treball a realitzar amb els productes de qualitat que comercialitzem», apunta la companyia a través de la seva pàgina web pinturasrubioibiza.es.\nEls avanços en la generació del color han estat notables durant les darreres dècades. L'usuari pot sol·licitar un to en específic per decorar o remodelar el seu habitatge. De fet, hi ha pintures disponibles que no fan olor.\nTambé hi ha les que tenen aroma, per donar un toc diferent a la llar. A més, les millores inclouen productes d'assecat ràpid i fàcil imprimació. Les pintures s'elaboren de forma 100% ecològica i són fins i tot hipoal·lèrgiques, ja que eviten la proliferació de fongs i àcars.\nLes reparacions a la llar poden ser nombroses, però el més aconsellable és sol·licitar informació als professionals de cada àrea per comptar amb un treball garantit. Això evitarà problemes en el cas de presentar-se de nou un imprevist a l'habitatge.


Desembre de 2020 – anna mi ™\nel dos mil vint: desenllaç (iv)\nQuan feia quatre dies que treballàvem junts, ens van enviar, sols, al cul del món. Vam fer moltes hores de tren, moltes hores de tren i vam pagar molt, molt poc per fotre’ns les botes a Sevilla.\nHuelva és lleig a morir, confesso. No hi arriba l’alta velocitat i les carreteres estan envoltades de camps de maduixes, petits hivernacles i arbres alts i atapeïts que tapen les misèries o les vergonyes o les dues coses. Però vam compartir camí, estada i tornada.\nAquest any ha cremat l’assentament que vam visitar i va sortir una mica a la tele. Jo recordo, tinc gravat a foc, com darrere d’un cartell que hi posava prohibido acampar hi havia el campament més gran que havia vist mai en directe. També recordo, tinc gravada a foc la conversa que vam tenir després, tornant. Suposo que la distància que hi ha entre una dona blanca en la meva situació i els homes negres que vivien allà devia ser infinita; però quan també ets home i ets negre i ets immigrant… en fi.\nQuants dies fa, d’allò? Molts. I ara marxa una temporada i entre les coses més boniques que m’han passat aquest any, sens dubte, hi ha un àudio de tres minuts i mig que em va arribar un dimecres de desembre, quan anava cap a casa.\nCom deu ser això de ser tan bona persona, en un món tan de merda?\nTanquem un dos mil vint de comiats, també. De dir-nos adéu i de dir-nos que bé hem estat compartint, des de lo senzill i des de lo fàcil. Perquè així és tot amb ell: senzill i fàcil. Em diu que conèixer-me li ha fet trencar amb els prejudicis que tenia sobre la joventut europea, a mi em surt de dir-li que no n’hi ha per tant i que quina merda que existeixin tantes barreres entre unes i d’altres, que per trobar-nos hagi estat necessari un contracte laboral. I que quina sort que no s’hagi quedat en això.\nEl millor del dos mil vint han estat els moments en què ens l’ha suat la llei i ens hem abraçat fort: fa gustet d’abraçar-lo. Malgrat tot. Que feliços, ben feliços de poder-nos dir que comptem l’un amb l’altra pel que faci falta, que som agència de viatge i diccionari wolof – català i tot el que convingui. Però que també està bé no haver de parlar i saber dir-nos amb una mirada amb una rialla i amb una abraçada que això serà un comiat per qui vulgui que ho sigui. Però no per nosaltres.\nQue tinguis un bon viatge. Ba beneen! Ens veiem a la tornada.\nComentari 29 Desembre 2020 29 Desembre 2020 annne2\nComentari 21 Desembre 2020 21 Desembre 2020 annne2\nComentari 17 Desembre 2020 17 Desembre 2020 annne2\nComentari 10 Desembre 2020 10 Desembre 2020 annne2\nComentari 8 Desembre 2020 annne2


Ajuntament d´Alcúdia - Mapa de recursos per emprenedors i pimes\nCarrer Major, 9 07400 Alcúdia\nL´àrea de comerç de l´Ajuntament d´Alcúdia ha incorporat un Agent d´Ocupació i Desenvolupament Local (AODL) amb l´objectiu de promoure i executar les polítiques i els programes que afavoreixin la promoció econòmica del municipi i la generació d´ocupació.\nEl pla de treball de l´AODL desenvolupa diferents línies de suport específic oferint els serveis següents:\nDinamització del comerç local i l´associacionisme: l´AODL ofereix suport i assessorament a empreses i associacions que tinguin qualsevol dubte o necessitin informació sobre les convocatòries i/o bonificacions que puguin ser interessants per a elles. S´informarà de les jornades, conferències i cursos organitzats per entitats i que poden interessar al sector empresarial.\nFormació: Es planificaran programes formatius a mida de les necessitats del sector empresarial del municipi i segons les necesssitats de les persones que estiguin a l´atur. L´AODL organitzarà conferències i sessions informatives segons les necessitats de les empreses.\nSuport i assessorament a empreses i emprenedors: L´AODL ofereix suport i assessorament individualitzat als emprenedors i a les empreses que ho desitjin. En col.laboració amb les entitats públiques de serveis empresarials es donarà suport i es farà un seguiment dels projectes amb la finalitat de promoure l´economia local.\nPolítiques actives d´ocupació: Es promocionaran els programes de dinamització del SOIB per facilitar l´accés al mercat laboral i a la formació dels col.lectius més necessitats. La incorporació de l´AODL a l´ajuntament ha estat possible gràcies a la participació del SOIB i el confinanáment del SEPE.\nSi estau interessats en rebre alguna formació concreta o en organitzar alguna conferència o jornada informativa podeu contactar amb l´AODL.\n© Institut d'Innovació Empresarial de les Illes Balears.\nTel. 971 178 900 - info[at]idi.es - Política de privacitat\n© 2019 Mapa de recursos per emprenedors i pimes


El sistema antiintrusió d'AB impedeix un intent de robatori en un habitatge\nEl sistema antiintrusió impedeix i monitoritza un intent de robatori en un habitatge particular\nEl sistema antiintrusió instal·lat per AB Seguretat en un habitatge particular va aturar un possible intent robatori durant la nit. Gràcies al correcte funcionament del sistema perimetral instal·lat a l’exterior de l’habitatge, els sospitosos que havien de perpetrar el robatori van haver de fer mitja volta sense èxit.\nEfecte sorpresa a través de la domòtica de la vivenda\nEl client compta amb un sistema perimetral que està connectat a la domòtica de l’habitatge que activa l’encesa i l’apagada de la il·luminació i la gestió automàtica de les persianes. En el moment que es va intentar dur a terme el robatori, les càmeres van detectar l’intent de dos individus d’acostar-se a casa. En entrar a la zona protegida, el sistema perimetral reacciona i s’activen els llums exteriors i el moviment de persianes de manera automàtica, generant un efecte d’il·luminació i moviment sorprenents. Finalment, els individus decideixen abandonar l’intent de robatori, confosos pel funcionament del sistema perimetral.\nFinalment, els suposats lladres no van aconseguir el seu objectiu i el client està tranquil i satisfet per l’òptim funcionament del sistema instal·lat.\nSistemes anti intrusió d’il·luminació sorprenent\nSovint, als habitatges es recorre a l’ús de sistemes d’il·luminació sorprenent com a sistema antiintrusió. És un element molt utilitzat en sistemes de seguretat perimetrals, on els focus s’activen quan salta l’alarma per dissuadir l’intrús. D’aquesta manera, a més del so de l’alarma, s’activen els focus i s’il·luminen tot el recinte, fent notòria la presència de qualsevol intrús que estigui en aquesta zona. Paral·lelament, l’analítica de vídeo de les càmeres de seguretat permeten detectar i gravar la presència d’intrusos.\nNecessites instal·lar un sistema antiintrusió al teu habitatge?\nA AB Seguretat tenim l’objectiu de garantir la protecció i seguretat de les persones i la dels seus béns en situacions d’aplanaments, robatoris o altres situacions de perill. Per assegurar l’èxit, realitzem projectes de sistemes de seguretat i sistemes antiintrusió a mida per a cada client segons les necessitats. Si vols més informació per augmentar la seguretat del teu habitatge, o empresa, pots trucar-nos al telèfon 93 293 66 73 o omplir el qüestionari perquè ens posem en contacte amb tu.


Claus per a la maduresa del sector biotecnològic | Biocat\nHome > Actualitat > Notícies > Claus per a la maduresa del sector biotecnològic\nLa necessitat d’impulsar projectes punters de recerca i comptar amb perfils professionals adequats, el paper dels parcs científics, la comunicació per crear valor i el finançament actual de les biotecnològiques han estat els temes centrals del Fòrum de la BioRegió, organitzat per Biocat, el dia 4 de desembre a Barcelona.\nLes empreses de base tecnològica són la resposta a les necessitats de creixement econòmic, però s’enfronten a dificultats de finançament que requereixen nous models de suport públic i privat. Segons José M. Echarri, soci director d’Inveready, “els bons projectes han de tenir visió de futur i no quedar-se en una idea inicial”. Per què la inversió de capital risc sigui realment efectiva és fonamental, en opinió de Carles Trenchs, director d’Inversions de Caixa Capital Risc, “fer una bona distribució dels recursos a la primera fase d’inversió i aconseguir que les companyies de capital risc mantinguin el seu compromís, permetent la seva consolidació, creant valor al voltant de l’activitat i aconseguint que altres inversors hi confiïn”.\nAconseguir el desenvolupament de la innovació per Jöel Jean-Mairet, soci fundador de Ysios Capital Partners, és “convertir les idees inicials en companyies de valor tangible que puguin presentar-se a futurs inversors. Això només s’aconsegueix invertint en projectes de R+D concrets”. Avui dia, un 50% de les empreses finançades inicialment amb capital risc aconsegueixen consolidar-se. Una solució per aconseguir que aquest percentatge augmenti, segons Carles Trenchs, “és ampliar el capital amb noves rondes de finançament o atraure recursos d’altres empreses en expansió”.\nEspecialització en biotecnologia\nUna altra de les conclusions de la taula dedicada a analitzar el finançament de les empreses biotecnològiques és que per dinamitzar la inversió, el fons de capital ha de ser especialitzat. “Això vol dir –segons José M. Echarri-, que no s’ha de destinar a una àrea àmplia del coneixement sinó a projectes específics, com per exemple, nanotecnologia, biotecnologia”. Els ponents d’aquesta taula han destacat que s’ha d’aconseguir finançament que provingui de socis o empreses internacionals.\nL’entorn científic i tecnològic tendeix a desenvolupar una cultura orientada a obtenir resultats i coneixement. Els assistents a la taula rodona Formació de professionals per al sector, han arribat a la conclusió de que calen nous perfils per a aquesta nova tendència. “Especialistes en gestió de finances i, sobretot, gestors de projectes”, segons Jordi Ramentol, conseller delegat del Grup Ferrer. El director de la Fundació Clínic per la Recerca Biomèdica, Joan Bigorra, ha concretat que el professional del futur, encarregat del lideratge dels nous projectes biotecnològics, “ha de tenir experiència internacional, estar preparat per als canvis fruit dels avenços científics, ser crític i tenir capacitat per entendre les diferents àrees d’una organització”.\nParcs científics multidisciplinaris\nPel que fa al paper dels parcs científics com a dinamitzadors del bioclúster, els ponents que han intervingut en aquesta taula rodona han coincidit en assenyalar que aquestes entitats són necessàries com a aglutinadors dels actors vinculats al sector. Fernando Albericio, director general del Parc Científic Barcelona, ha destacat que “hem de tenir present que les universitats, juntament amb els parcs científics, han de ser els dinamitzadors dels clústers de cada territori i els transmissors del coneixement”.\nPere Condom, director del Parc Científic i Tecnològic de la Universitat de Girona, ha comentat que “els parcs s’ajusten al territori on estan localitzats i això determina el model de bioclúster. Uns són promoguts pels centres de recerca i altres per les necessitats de les empreses, però el més idoni seria combinar aquests dos models o estratègies”.\nPer la seva banda, en Reimund Fickert, director de Projectes del Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona (PRBB), ha destacat que “els parcs científics són bàsics perquè funcionen com a aglutinadors de talent i de recursos, però s’haurien de complementar amb altres elements, com el capital empresarial, els partners internacionals i la inversió d’una indústria nacional potent”.\nPer què la ciència traspassi les parets dels centres o parcs de recerca, la comunicació és bàsica. En la taula rodona La comunicació com a estratègia de valor, el director general d’Advancell, Lluís Ruiz ha comentat que “cal una estratègia de comunicació per crear expectatives al voltant dels nous projectes i generar confiança per atraure noves inversions”. Milagros Pérez Oliva, d’El País, ha subratllat el valor d’aparèixer als mitjans de comunicació, incidint en el perill dels conflictes d’interessos.\nUna reunió sense precedents\nLa primera edició del Fòrum de la BioRegió, una reunió sense precedents en el sector, ha reunit a més de 500 representants del sector empresarial i financer, investigadors, gestors de centres i instituts de recerca, i representants d’universitats i hospitals. Per al president de Biocat, Manel Balcells, “la trobada s’ha celebrat en un moment realment decisiu i ha de ser un punt de confluència d’interessos compartits que ens aporti una visió conjunta i estratègica per construir una BioRegió consolidada”.\nMontserrat Vendrell, directora general de Biocat, considera que “aquesta trobada ha estat molt útil per saber on som i per traçar el camí que ha de seguir la biotecnologia en el futur”. A més, segons Vendrell: “Amb el Fòrum tots hem fet BioRegió i treballant en comunitat hem aconseguit crear un sentiment d’il•lusió i de pertinença que ens ha de servir per trobar solucions conjuntes”.


Reinventar Barcelona | Quadern | EL PAÍS\nEsgotat el model després dels Jocs, la ciutat es debat entre el dictat de la crisi i l’apatia\nBarcelona 5 MAR 2014 - 22:01\tCET\nLa plaça de Lesseps és un dels espais reformats en la darrera dècada —amb procés participatiu inclòs—, amb la biblioteca Jaume Fuster com a eix vertebrador carles ribas\nEl conegut com model Barcelona és la transformació de la ciutat al llarg de les dues primeres dècades de la democràcia. Una manera de fer que, fins un cert punt, es basava en tres pilars: la iniciativa pública, la cooperació del sector privat i una participació ciutadana que, en bona mesura, es va produir a cop de mobilització. Un model que s’ha exportat profusament tant en el camp acadèmic —a les escoles d’arquitectura i urbanisme— com en la política d’organització local. Barcelona va ser, durant dècades, un exemple a seguir per ciutats que volien créixer d’una forma equilibrada i, fins i tot, equitativa. “No obstant això, la gran paradoxa és que Barcelona, en lloc de millorar i superar el seu propi model, l’ha anat consumint, i l’actual ja no es pot considerar un ‘model Barcelona’ sinó que és una cosa importada i, en certa manera, imposada”.\nÉs una afirmació inclosa, a manera de conclusió, en el llibre Reader model Barcelona 1973-2013, editat per Comanegra i coordinat pels arquitectes Josep Maria Montaner, Fernando Álvarez, Zaida Muxí i Roser Casanovas. Una selecció de 38 textos extrets d’entre més d’un centenar de llibres que tenen com a eix central Barcelona.\nUn text compartimentat en sis blocs cronològics que facilita claus per entendre l’evolució de la capital catalana des de la democràcia i que, al final, posa l’accent tant en la desaparició del model Barcelona com en l’absència d’un projecte clar.\nPer no faltar a la veritat, el germen de la transformació urbana es va iniciar molt abans, en plena època franquista, de la mà de José María de Porcioles, alcalde de la ciutat durant el període més llarg, de 1957 a 1973. Al mateix temps que es dissenyaven el Gran Madrid i del Gran Bilbao, Porcioles —que ja es va trobar un pla general aprovat el 1953— “va voler impulsar la seva Gran Barcelona”, tal com apunta el text extret del llibre La Barcelona de Porcioles. I va ser l’alcalde franquista el primer que es va inventar un gran esdeveniment com la fallida Exposició Universal de 1982 per donar una empenta a la ciutat. També va plantejar foradar el Tibidabo amb tres túnels per urbanitzar 24.000 hectàrees. Al final del seu mandat, el 1973, va impulsar la redacció del primer projecte del Pla de la Ribera. “Tota una desamortització industrial”, tal com denomina l’antropòleg Manuel Delgado la reconversió de les grans superfícies de terreny que promovien els propietaris de les grans factories, des de la Maquinista Terrestre i Marítima i Catalana de Gas a la Barceloneta —presidida en aquella època per Pere Duran i Farell— fins a MACOSA, al Poblenou. Un projecte en el qual va treballar, des d’un gabinet d’estudis, qui anys després seria el primer alcalde socialista de Barcelona: Narcís Serra. Aquell primer pla va decaure per les mobilitzacions veïnals, tot i que anys després finalment la reconversió es va fer —d’una altra manera— i avui aquella zona és la Vila Olímpica.\nLes primeres eleccions municipals de 1979, amb l’arribada a l’alcaldia de Serra i d’un equip urbanístic liderat per Oriol Bohigas, va determinar l’inici del que després es va anomenar model Barcelona. Una època marcada per la necessitat d’infraestructures, per la recerca de la cooperació amb el sector privat davant unes arques exhaustes i per una mobilització ciutadana que demanava barris dignes. Va ser en la dècada dels vuitanta quan es van dissenyar prop d’un centenar d’espais públics dispersos pels districtes de la ciutat, amb els quals es pretenia la redistribució dels recursos i una certa equitat territorial. Aquestes noves centralitats van aglutinar també les quatre àrees olímpiques que va construir Barcelona. I, sobretot, l’obertura al mar. “Els projectes ja estaven ideats i pensats abans que Barcelona fos nominada per als Jocs, tot i que és cert que la certesa de la cita els van afermar financerament i els van accelerar”, apunta Joan Busquets, que en aquells temps era coordinador d’Urbanisme. En el text Barcelona. Evolució urbanística d’una capital compacta, Busquets sosté: “L’experiència de Barcelona va de la petita actuació a la gran intervenció. Una evolució del projecte simple monogràfic —una plaça, una escola— al complex —un carrer, edifici i zona verda—; del projecte públic al partnership (cooperació) assegurant el compromís de la iniciativa privada en operacions de clar abast públic”.\nEl perfil del litoral des de la fotovoltaica del Fòrum descobreix l'skyline d’edificis d’altura que van créixer a partir del 2004\nLa ciutat està acabada” és una expressió freqüent entre urbanistes i arquitectes. La veritat és que hi ha forats, queden en l’aire assignatures pendents i no pocs interrogants. Per exemple, no se sap quina serà la solució per a l’immens terreny que resultarà quan acabin les obres de l’estació de la Sagrera. Una cosa semblant passa amb bona part del polígon industrial de la Zona Franca on es va projectar el BZ Barcelona Zona d’Innovació, que va dibuixar tres grans clústers —alimentació, tecnologia lligada a la salut i audiovisual— en 50 hectàrees de terreny que va ocupar la Seat. El barri proper de la Marina de la Zona Franca tampoc ha aconseguit enlairar-se, ja que la bombolla immobiliària va afectar moltes de les constructores que hi tenien sòl.\nEn guaret estan, també, els dos projectes estrella de l’administració de Xavier Trias: la reconversió de part del Port de Barcelona en un barri residencial —batejat com Blau Ictínea— i la reurbanització dels accessos a Collserola. Una cosa que no deixava de ser inquietant perquè podia donar pas a edificació.\nA l’altra banda de la ciutat, als barris propers al Besòs —i el mateix passa quan es canvia de vorera i ens trobem a Santa Coloma o Badalona—, l’estàndard de vida dista molt de la part central de la ciutat i les bosses de pobresa són importants.\nEl 22@, el projecte que va arrencar fa més d’una dècada, s’ha vist alentit per la crisi, especialment la franja del districte tecnològic entre la Diagonal i la Gran Via. I un interrogant que s’aclarirà quan la marina de luxe al Port Vell estigui acabada serà l’impacte que tindrà sobre el barri de la Barceloneta. Davant l’entusiasme del Port i de l’Ajuntament, s’hi pot contraposar el risc que la Barceloneta mudi de cara, de comerços i d’habitants.\nPasqual Maragall va escriure el 1990: “La cita servirà per acabar de fer tot allò que les grans exposicions de 1888 i 1929 van deixar a mig fer al Poblenou o a Montjuïc”. El que va passar després dels Jocs és que la ciutat no va deixar de créixer perquè s’havia posicionat internacionalment. La iniciativa pública que fins llavors demanava la col·laboració del sector privat es va truncar perquè la ciutat va començar a atraure els grans inversors. I les regles del joc les va començar a marcar el sector immobiliari i financer.\n“Barcelona no sabia trobar el seu camí, el que es reclamava era una societat més sostenible i respectuosa amb el seu patrimoni, més social i més participativa”, apunta l’arquitecte Josep Maria Montaner. La pressió veïnal en una Barcelona que es mirava al mirall i s’agradava prou va disminuir tal vegada perquè les associacions tradicionals també es van acomodar. El pensament crític d’agents culturals i urbanístics també es va relaxar. I va ser en aquest context que va prendre forma l’obertura de la Diagonal fins al mar, Diagonal Mar i el Fòrum, amb una escala que no té res a veure amb l’urbanisme aplicat fins llavors.\nMés o menys des d’aquest moment, el concepte de model Barcelona desapareix i és substituït per la marca Barcelona, per decisió del govern municipal. Una marca representada per una arquitectura especialment icònica. És l’època de la Torre d’Agbar, de Jean Nouvel, a la qual van seguir altres edificis singulars. “Un indici del deteriorament de l’urbanisme i, per tant, de la ciutat, és quan aquest passa a ser un subordinat de l’arquitectura d’autor”, apunta l’urbanista Jordi Borja en el llibre Llums i ombres de l’urbanisme de Barcelona.\nArribats en aquest punt, quins són els reptes de la ciutat? A continuació apuntem els que han estat assenyalats per experts i agents implicats amb la ciutat.\nRecuperació de la iniciativa pública. “L’administració, especialment la local, hauria de recuperar la iniciativa i liderar els projectes de ciutat. L’urbanisme és, sobretot, polític, i actualment hi ha un evident dèficit de debat polític i de projecte. Tot s’ha resumit a vendre al millor postor”, opina Borja. La idea de revalorar la iniciativa pública és compartida per Luis Rabell, president de la Federació d’Associacions de Veïns (FAVB): “L’actual govern es mou com un peix a l’aigua entre els lobbies de la ciutat, que són els que estan perfilant Barcelona”. Molt crític amb la “desconnexió” del govern amb la ciutadania, demana un gir en la política i que estigui al servei del barceloní, “no del negoci privat”. Una iniciativa pública que, en opinió de Josep Maria Montaner, també s’ha de plasmar en la política social: “Ara mateix, la situació se salva perquè la societat està molt ben articulada, hi ha entitats fortes i solidàries que arriben on no arriba l’administració”.\nMés Barcelona metropolitana. Barcelona ja no és la ciutat de 1,6 milions d’habitants. La real és la metropolitana amb tres milions. “D’entrada, cal un govern metropolità fort que tuteli més, perquè la situació és complexa i es necessita més estratègia. Per exemple, s’han de reequilibrar els recursos, dotar de més equipaments i tenir més cura de ciutats com Santa Coloma o Badalona”, opina Montaner. Per a Antoni Vives, tinent d’alcalde d’Hàbitat Urbà, el desenvolupament de les indústries tecnològiques i la seva implantació passa necessàriament per l’“aposta metropolitana”. Una àrea metropolitana amb marcades diferències i desigualtats. “La gran Barcelona és plurimunicipal, i el punt on es produeixen els problemes més greus ja no és al centre de la ciutat, s’ha desplaçat a les poblacions properes. Per tant, cal polítiques redistributives a l’entorn metropolità per evitar que Barcelona sigui la rica i les altres, les pobres”, sosté Borja.\nAcció ciutadana. En plena era de la globalització, l’acció ciutadana és indispensable. “La ciutadania ha de reaccionar davant els greuges i ha de recuperar la cultura de la mobilització i confiar en alternatives polítiques que estiguin a l’altura”, afirma l’antropòleg Manuel Delgado, convençut que l’esperit del 15-M ha germinat en moviments com la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca (PAH) i que la seva líder, Ada Colau, podria ser una excel·lent cap de llista d’una plataforma ciutadana a les eleccions municipals: “Cal lluitar des de dins de les institucions”. Aconseguir que la participació ciutadana sigui de veritat, apunta Rabell. “Poques normes i més portes obertes als ciutadans a l’Ajuntament. No cal maquillar la participació. Per què cal tenir 656 òrgans de participació si no són útils?”, es pregunta. Més consultes i iniciatives populars i elecció directa —sense llistes tancades— serien dues de les mesures per executar. L’urbanista Jordi Borja considera que s’han produït errors d’embalum amb decisions que s’han maquillat com a aparents processos de participació: “La consulta de la Diagonal va ser ridícula. La decisió estava presa i se sotmetia el model a votació. I va passar el que va passar”. I després d’aquell fracàs, “l’actual govern municipal delega el disseny de la Diagonal a l’arquitecte dels comerciants”, remata Montaner.\nEconomia productiva. “Des del nostre punt de vista, Barcelona té quatre sectors estratègics que ha de promoure. Un és l’alimentació, perquè la ciutat i la seva àrea tenen empreses líders en el sector i amb més potencial. Un altre és la salut, en condicions de potenciar, perquè tenim primeres figures mundials i uns centres excel·lents. L’esport és també estratègic, perquè Barcelona és la ciutat amb més esportistes amateurs i, a més, hi ha la marca del Barça amb una tirada increïble. I l’educació és un altre sector clau, perquè la ciutat és una de les favorites dels Erasmus i tenim escoles de negocis molt importants. No obstant això, no tenim una gran universitat de referència mundial”, opina Gonzalo Rodés, vicepresident de Barcelona Global, una entitat que veu el turisme com una activitat més de la ciutat, no pas estratègica. Per a Antoni Vives, el futur està en tota activitat relacionada amb la tecnologia: “És important que se celebri el Mobile World Congress a Barcelona, però el que hem d’aconseguir és atraure els investigadors i les empreses tecnològiques punteres —com Cisco, Schneider, Philips i les espanyoles— perquè treballin des de Barcelona. Estem en bones condicions per fer-ho, la ciutat està preparada i molt ben considerada, i tenim un 15% d’estudiants dels camps de la ciència, la tecnologia i les matemàtiques, davant d’un 7% d’altres ciutats europees”. El sector farmacèutic i la biomedicina són per a Vives altres línies a potenciar. I considera el turisme com una indústria que gira al voltant d’una bona oferta cultural i arquitectònica: “Si ens llancem als peus dels cavalls del turisme, destrossarem la ciutat”.\nEspai públic de qualitat. Joan Busquets, coordinador i dissenyador de bona part de l’urbanisme de Barcelona a la dècada dels vuitanta, afirma que s’ha de millorar, i molt, l’espai públic: “Les infraestructures estan desenvolupades, ara el repte és millorar l’espai públic. El model de producció ha canviat i ens movem més. Cal crear espais intersticials i recuperar la relació amb la natura. El model dels interiors d’illa és bo i ara ha d’evolucionar”. “S’ha d’augmentar l’espai públic entre un 40% i un 50%. I la forma de fer-ho és reformant el teixit que ja existeix, com es fa al passeig de Sant Joan, es farà a les Glòries i també a la Diagonal o al Paral·lel”, apunta Antoni Vives. La Federació de Veïns, però, no dóna crèdit al que qualifiquen com un “discurs oficial”. “El que estan fent és privatitzar espais, com el parc Güell i Montjuïc. Quin serà el següent, el Tibidabo?”, es pregunta Rabell.


Càtedra GaudíVetllem per un bon ambient d'estudi i treball a la bibliotecaÉs molt senzill: No està permès menjar ni beure dins de la biblioteca. Recorda silenciar el mòbil i respectar les zones d'estudi en silenci. Manté l'espai de treball net i utilitza les papereres.\nGràcies per col·laborar!Condicions d'accés i ús de les biblioteques UPC Els ebooks UPC també a l'IpadEls lectors dels llibres editats per la UPC ja tenen disponible una App a iTunes per poder llegir i treballar amb tots els títols disponibles al portal eBooks UPC. Només cal instal·lar aquesta App al teu Ipad.eBooks UPCJornades de biblioteques sobre la publicació i avaluació de la recerca en arquitecturaEls dies 17 i 18 de maig es celebren les XXII Jornadas de Asociación de Bibliotecas y Bibliotecarios de Arquitectura (ABBA) amb el tema: la publicació de resultats i avaluació en la recerca en arquitectura, construcció i urbanisme. La nostra biblioteca participa activament en l'organització i presenta pòster i comunicació conjuntament amb la biblioteca ETSAV (a càrrec de Marta Serrat i Lluïsa Amat).\nInformació sobre les jornadesConferència de Toni Cumella: "Propostes ceràmiques en l'arquitectura"·Conferència de Toni Cumella per al cicle "5 Posicions" organitzat per el Professor Jaume Bach.\n."Propostes ceràmiques en l'arquitectura"Cicle 5 Posicions\tClica aquí per veure totes les novetats


CONSELL DE PARTICIPACIÓ INFANTIL DE MOLLERUSSA: 2014\nAIXOPLUC DE NADAL\nEls nois i noies de l'Espai Jove Intercultural, ja ho tenen tot a punt per la realització del proper Aixopluc. Aquest es realitzarà el proper dissabte dia 3 de gener de 2015, i com sempre a la Sala de Ball del teatre de l'Amistat de Mollerussa.\nUs convidem a tots aquells que estigueu cursant de 1r a 3r d'ESO a participar-hi, i a iniciar l'any de la millor manera possible.\nEls nois i noies de l'Espai jove Intercultural, col·laboren amb els patges reials de Mollerussa.\nAvui diumenge dia 28 de desembre, 6 nois i noies de l'Espai Jove Intercul tural de Mollerussa, han col·laborat amb els Patges Reials Gregori i Isidori, per tal de que més de 250 nens i nenes de Mollerussa, puguin fer arribar les seves cartes a SSMM Els reis d'Orient.\nGràcies a tots ells i seguidament podeu veuer les fotos de l'acte amb la Vanessa, el Marc, el Claudiu, la Diana i la Marta.\nDiana i Claudiu\nMarc, Vanessa i Marta\nL'ESPAI JOVE INTERCULTURAL, PREMIAT A NIVELL EUROPEU EN UNES JORNADES INTERNACIONALS A BULGÀRIA.\nL'Espai Jove Intercultural (EJI) ha estat guardonat amb el segon premi de bones pràctiques de mediació social i comunitària. Aquesta distinció, es va atorgar en el marc de la conferència internacional, que va tenir lloc el passat divendres dia 17 de novembre a la ciutat Búlgara d'Aksakovo, dins el projecte de Cooperació per a la igualtat d'oportunitats, cofinançat pel Fons Social Europeu.\nParticipants en la conferència Internacional\nEl regidor de Benestar Social, Josep Lavin, acompanyat de dos tècnics de la regidoria, Maribel Pérez i Oscar Gallinat, van viatjar a la ciutat búlgara per tal de presentar dins aquesta conferència els programes que es duen a terme des de l’Ajuntament de Mollerussa en matèria de mediació social i compartir experiències amb les altres ciutats participants, entre les que també hi havia Igualada per part de Catalunya.\nMaribel Pérez Junatment amb la secretèria de l'ajuntament d'Aksakovo\nEn aquestes dues fotografies, podem veure la Sra. Maribel Pérez (a l'esquerra) i al Sr. Oscar Gallinat (abaix), exposant el projecte de l'Espai Jove Intercultural, que va suscitar l'interés dels assistents.\nOscar Gallinat amb la secretària de l'ajuntament d'Aksakovo\nAmb aquest premi l'Espai Jove Intercultural de Mollerussa, passa a obtenir un reconeixement a nivell europe, després d'altres ja obtinguts a nivell tant català com estatal.\nTROBADA TERRITORIAL PER LA CREACIÓ DEL CONSELL NACIONAL DELS INFANTS I ADOLESCENTS DE CATALUNYA CNIAC.\nAhir dijous 02 d'octubre de 2014, Mollerussa va acollir la trobada territorial dels consells d'infants i adolescents de tota la província de Lleida. Es va comptar amb la presència de la Directora General d'Atenció a la Infància i Adolescència Sra. Mercè Sanmartí al llarg de tota la jornada de treball.\nAquesta va consistir en dos espais, en el primer es va realitzar una reunió de treball amb polítics, tècnics i dinamitzadors dels consells de participació infantil i adolescent del nostre territori:\nDirectora. General d'Infància Sra. Mercè Sanmartí, Director. Serveis Territorials Sr. JM Forné, Alcalde Mollerussa Sr. Marc Solsona\nEn el segon espai, els protagonistes van ser els nois i noies representants dels consells de participació infantil i adolescent de Solsona i Mollerussa. Els quals van estar treballant envers la creació del CNIAC, i va realitzar aportacions sobre els temes a treballar. Algunes d'aquestes vàren ser :\n- La necessitat d'augmentar les beques menjador pels infants i adolescents\n- Crear un futur millor per la nació, comptant amb la veu dels nois i noies per construïr-la.\n- I la creació de més zones d'oci i locals per a joves.\nEl Claudiu, el Pep i la Diana presentant conclusions\nEls nois i noies treballant les propostes\nEl Marc i l'Oriol presentant conclusions\nUna intensa i profitosa jornada de treball des de l'Espai Jove Intercultural, i pensant ja en formar part dels membres constitutius del CNIAC.\nFESTA CLOENDA ESPAI JOVE INTERCULTURAL\nDesprés de tot un curs i amb l'arribada de l'estiu, també ariba la fi de l'EJI d'aquest any. El passat divendres 21 de juny de 2014, a la Sala de Ball de l'Amistat, es va realitzar l'acte de cloenda de l'EJI, on hi vàrem assistir tots els participants i col.laboradors de l'Espai Jove d'aquset curs 2013-2014. Gràcies a tothom per les experiències viscudes!\nEsperem veure'ns les cares un altre cop al setembre!\nELS NOIS I NOIES DE L'EJI HAN GUANYAT EL CONCURS SALTAPLANETAS!\nAquest dilluns dia 16 de juny, a l'oficina jove del Pla D'Urgell, els nois i noies de l'EJI "Història de Mollerussa" hem rebut als representants de la FAD (Fundación de Ayuda conta la Drogadicción). La FAD, amb el finançament de La Caixa, i després d'uns mesos de participació en la Gimcana virtual Saltaplanetas, ens han fet arribar els premis com a guanyadors!\nSaltaplanetas és una gimcana virtual adreçada a adolescents de 12 i 14 anys d'edat, que, en petits grups, i utilitzant una metodologia participativa, planteja resoldre diverses proves o jocs relacionats entre si, amb la finalitat de facilitar moments de reflexió al voltant del consum d'alcohol. Aquestes reflexions s'estructuren en tres grans apartats: les que busquen facilitar informació sobre l'alcohol, les que persegueixen incrementar la capacitat crítica dels participants i, finalment, les proves que faciliten l'elaboració d'un discurs propi al voltant del tema. Saltaplanetas és, a més, una competició que premia aquells grups que realitzen les diferents proves de la gimcana de la manera millor i més ràpid.\nEnhorabona als guanyadors, en especial, a l'Ibra, Yasmina, Claudiu, Miky, Diana i Crhistian!\nEls nois i noies premiats al concurs Saltaplanetas\nFoto de grup amb els membres de la FAD\nUNA DELEGACIÓ DE BULGÀRIA VISITA L'ESPAI JOVE INTERCULTURAL\nEl passat dimecres 6 de juny de 2014, una delegació de bulgària de la ciutat d'Aksakovo va visitar l'Espai Jove Intercultural de Mollerussa.\nL'Ibra, el Miky, la Diana, el Claudiu, el Marc, la kelin i el Marc, com a representants de l'EJi "investiguem la història de Mollerussa" i l'EJI "vivint Mollerussa", els van estar explicant el projecte així com les activitats que ells mateixos realitzen.\nEls integrants de la delegació Búlgara van valorar molt positivament el projecte i van ressaltar de forma molt especial totes i cadascuna de les habilitats i implicació que els joves van estar aportant; fins al punt de no descartar possibles col·laboracions entre els joves de Mollerussa i els joves de Bulgària.\nGràcies a tots els joves per l'esforç realitzat i a la delegació búlgara per haver-se interessat de forma especial pel projecte.\nMiky i Marc\nMarc i Kelin\nClaudiu i Diana\nEJI: INVESTIGUEM LA HISTÒRIA DE MOLLERUSSA\nVisita al Sr. Manel Roure i Arnaldo\nContinuant amb el projecte de l'Espai Jove Intercultural "Investiguen la Història de Mollerussa", el dilluns dia 12 de maig vàrem visitar la botiga Federòptics Roure de la mà del seu fundador el Sr. Manel Roure. Ens va introduir en els aspectes més bàsics sobre el funcionament de l'ull, la diferència entre vista i visió, les imatges en 3D, el daltonisme,... I també vam poder veure com és fan unes ulleres avui en dia i com es feien fa 40 anys.\nEls nois/es de l'EJI i les persones del casal municipal per a la gent gran de Mollerussa, ens vam retrobar aquest dilluns a l'oficina jove per fer una tertúlia sobre la visita.\nAquí en teniu un resum del que vam poder veure i parlar:\nVisita al Sr. Manel Roure from Espai Jove Intercultural\nAIXOPLUC DE FESTA MAJOR!!!!\nAquest divendres 16 de maig, participa de l'Aixopluc, l'espai musical per a nois i noies de 12 a 15 anys. L'Aixopluc està organitzat pels nois i noies de l'Espai Jove Intercultural.\nVine a la Sala de Ball de l'Amistat de Mollerussa aquest divendres de les 20:00 a les 22:30 h. L'entrada és gratuïta.\nAquests darrers dies els nois i noies de l'Espai Jove Intercultural han participat al concurs SALTAPLANETAS. Saltaplanetes és un concurs, basat en una gimcana virtual, de la Fundació d'Ajuda contra la Drogoaddicció (FAD), en col·laboració amb l'Obra Social "La Caixa". Aquest concurs està destinat a noies i nois de dues modalitats: 1r de l'ESO i 2n de l'ESO.\nEls objectius del concurs i que s'han treballat mentre participaven en la gimcana són reduir la probabilitat d'aparició de problemes relacionats amb el consum d'alcohol en els adolescents i potenciar el treball en equip mitjançant l'ús de les TIC.\nEls participants, organitzats per equips d'un màxim de cinc persones, han anat completant els jocs fins completar un total de 12 proves.\nLes proves han girat entorn de la informació, l'anàlisi crítica sobre el tema i amb la finalitat de crear un discurs propi sobre l'alcohol, el consum i els problemes derivats del mateix.\nCom ja sabeu els nois i noies de l'EJI hem participat al concurs, Joves i Conducció del RACC. A continuació us ensenyem com ho vam preparar!!!!\nEls nois i noies de l'EJI visiten l'Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell\nEl passat 28 d'abril els nois i noies del grup Investiguem la Història de Mollerussa vam visitar el l'Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell. Vam visitar el centre i les seves instal.lacions de la mà de l'arxiver municipal Josep Maria Cabau, al qual li hem d'agrair les seves explicacions. Durant la visita vam veure les diferents sales de l'edifici i el seu funcionament. També vam comprovar les tasques de restauració efectuades en alguns dels documents restaurats i que estan conservats a l'arxiu.\nEls nois i noies de l'EJI amb l'arxiver Josep Maria Cabau\nDocuments que estan restaurants i conservats a l'arxiu\nParticipem al concurs RACC - Joves i conducció\nAquestes setmanes, els nois i noies de l'Espai Jove Intercultural estan participant al concurs, Joves i Conducció del RACC. A la vegada que estan treballant de forma preventiva i a partir dels 3 lemes:\n- No barregis mai alcohol i conducció\n- La formació incrementa la seguretat\n- La majoria d'accidents són fàcils d'evitar, que un es pregunta com segueixen passant.\nTotes aquestes qüestions relacionades amb els joves i la conducció.\nAls enllaços següents podeu veure els seus treballs i els podeu VOTAR !!!\nRelat al RACC - Joves i conducció\nVídeo al RACC - Joves i conducció\nFoto 1 al RACC - Joves i conducció\nFoto2 al RACC - Joves i conducció\nEls nois i noies de l'EJI participen en la Trobada Online del Parlament Infantil d'UNICEF\nEls nois i nois van participar, el dijous 13 de març, en la trobada en línia del Parlament Infantil d'Unicef , que va congregar 135 nens i adolescents espanyols integrats en els diferents consells de la Xarxa Espanyola de Ciutats Amigues de la Infància.\nEn aquesta trobada, la primera que és realitza aquest any 2014, el tema central de la sessió de la trobada fou "Europa i els drets de la Infància", coincidint amb les eleccions europees que es durant a terme al maig d'aquest any.\nCal recordar, que l'objectiu d'aquesta plataforma online és el de facilitar als participants un lloc de trobada que els permeti posar veu a les seves propostes, reinvindicacions i demandes en relació amb els drets dels nen.\nEn el transcurs d'aquesta trobada promocionat per UNICEF, qui és la impulsora d'aquesta iniciativa a nivell internacional, els nois i noies participants van tenir l' oportunitat " d'intercanviar idees i de posar al dia les seves inquietuds ".\nJoves de l'EJI connectats al Parlamento Infantil Online\nTal i com hem dit, aquesta vegada el tema a tractar era "Europa i els drets de la Infància" i els nois i noies vam aprendre i profunditzar el tema a l'Espai Jove Intercultural.\nNoies i noies durant l'activitat a l'EJI\nL'EJI participa en el Taller de Xarxes Socials, usos responsables a l'Oficina Jove del Pla d'Urgell\nAquest dimarts 12 de març, els nois i noies de l'EJI vam participar en el taller Sarxes Socials, on vam parlar de les xarxes socials i els usos que en fem. De quins són els avantatges i quins riscos hi ha a la xarxa. També vam parlar de les aplicacions que utilitzem amb smartphones i tablets, que són tot un món a la butxaca.\nVam seguir consells per protegir-nos a la xarxa, quines són les aplicacions que utilitzem (whatsapp, line, facebook, twitter, ...), com afecten a la nostra comunicació i a les relacions amb els altres i sobretot, vam reflexionar com vivim connectats en tot moment...\nFoto del Taller Xarxes Socials a l'oficina jove del pla d'Urgell\nEls nois i noies de l'EJI, passem una tarda molt dolça\nAquest dilluns els nois i noies de l'EJI vam fer un pastís molt especial.... vam treballar en petits grups i entre tots havíem de fer un pastís... Ens ho vam passar molt bé i el resultat fou bonísssimmmmmm\nAquí en teniu algunes fotos....\nAIXOPLUC DE NADAL Els nois i noies de l'Espai Jov...\nEls nois i noies de l'Espai jove Intercultural, co...\nFESTA CLOENDA ESPAI JOVE INTERCULTURAL CURS 2013-2...\nELS NOIS I NOIES DE L'EJI HAN GUANYAT EL CONCURS S...\nUNA DELEGACIÓ DE BULGÀRIA VISITA L'ESPAI JOVEINTER...\nEJI: INVESTIGUEM LA HISTÒRIA DE MOLLERUSSA Visita ...\nAIXOPLUC DE FESTA MAJOR!!!! Aquest divendres 16 d...\nCONCURS "SALTAPLANETAS" Aquests darrers dies els...\nCom ja sabeu els nois i noies de l'EJI hem partici...\nEls nois i noies de l'EJI visiten l'Arxiu Comarcal...\nEls nois i noies de l'EJI participen en la Trobada...\nL'EJI participa en el Taller de Xarxes Socials, u...\nEls nois i noies de l'EJI, passem una tarda molt d...