delCamp.cat | Amb Joan Coma, per la desobediència a totes les lleis injustes\nper Jordi Martí Font 27/12/2016\nDel 74 al 83 del segle passat, el jutge Ismael Moreno va ser inspector de la Policia. Per tant, cap de la policia franquista amb tot el que això vol dir si no ho passem pel filtre de la Transició que exculpava botxins i igualava torturadors i torturats a la condició d'«innocents». Avui, l'Ismael (Asmael en dirien al Priorat) és un jutge amb una trajectòria de fer riure si no fos perquè la seva intenció és fer plorar, i no fent pessigolles sinó fer plorar de mal. Avui, l'Asmael ha fet detenir el Joan Coma, regidor de la CUP a Vic.\nAsmael Moreno. Ell va ser qui va fer tancar a la presó Carles Castellanos el 1988 després que fos torturat brutalment mentre li aplicaven la Llei Antiterrorista. Ell va ser qui va tancar sense fiança els dos titellaires de Madrid acusats de fer una obra humorística de titelles en què ell hi va veure «enaltiment del terrorisme». Ell és qui ha perseguit, amb obstinació pròpia d'un «no-nacionalista» espanyol l'Associació de Municipis per la Independència i l'Assemblea Nacional Catalana, a qui acusa d'haver organitzat una campanya de presentació de mocions als municipis catalans en suport de la resolució del 9-N del Parlament de Catalunya. I ell és qui, finalment, ha fet detenir Joan Coma acusat de sedició per dir, en le Ple Municipal de l'Ajuntament de Vic, en defensar aquesta mateixa moció, que per fer una truita calia trencar els ous.\nJoan Coma és culpable de desobediència, és veritat. Ell ho ha dit reiteradament i no pensa tirar enrere en les seves pròpies consideracions. Fins i tot, podríem dir que, seguint les lleis actuals de l'Estat espanyol, podria ser que acabés tancat després d'un judici, tot i que ara l'han detingut perquè no va acceptar presentar-se davant el que «ells» consideren que és «la Llei», ja que pensa i expressa que aquesta és injusta i, davant una llei injusta, seguint les normes clares i diàfanes de la desobediència civil, cal desobeir de cara i sense por.\nEl Codi Penal espanyol diu, en el seu article 544, que «Son reos de sedición los que, sin estar comprendidos en el delito de rebelión, se alcen pública y tumultuariamente para impedir, por la fuerza o fuera de las vías legales, la aplicación de las Leyes o a cualquier autoridad, corporación oficial o funcionario público, el legítimo ejercicio de sus funciones o el cumplimiento de sus acuerdos, o de las resoluciones administrativas o judiciales.» Aquest delicte té una pena de vuit a deu anys de presó, i de quinze anys si es tracta de «personas constituidas en autoridad», tot i que també podria ser que l'acusat no fos considerat «uno de los principales actores» i aleshores la pena baixaria de quatre a vuit anys. Ni un dia hem de permetre que el Joan estigui a la presó.\nAixí doncs, la seva detenció, el seu possible processament i fins i tot la seva possible condemna no són res més que intents d'aquest senyor, Asmael Moreno, de mostrar que ell sí que té pebrots d'aplicar les normes escrites de què l'Estat espanyol està dotat per aturar qualsevol temptativa de desobediència i més encara si aquesta desobediència és possible germen d'una desobediència multitudinària que ell mateix sap que ni lleis ni tancs ni senyors avinagrats podran aturar.\nEstarem amb el Joan fins al final, perquè sabem que ho té clar i nosaltres amb ell. El mateix Joan Coma escrivia, fa uns dies a l'Ara, un article amb el títol «Hannah Arendt, desobediència civil i dret a decidir» en què acabava dient que «La via desobedient permet obrir per baix el que pretenen tancar per dalt. Ens permet combatre l'actual ofensiva autoritària de l'estat espanyol, mitjançant l'acció no violenta. No es tracta d'una competició per veure qui és més valent, sinó d'un acte de llibertat que per principis, filosofia i praxi és inimposable» i acabava afirmant que «Per això desobeïm. Perquè és una eina mobilitzadora, dinàmica i solidària que demostra que sí que es pot. És una eina, a més, impossible de prohibir. Només depèn de nosaltres fer-la servir. Ens hi juguem el dret a decidir, democràticament, el futur del nostre poble.»\nAmb ell, per ell i d'ell però alhora de totes i tots. No desobeïm per fer el joc a cap poder constituït, ni per fer la punyeta a cap ximple processista (que no és el mateix que independentista), sinó per obrir l'espai que ens permetrà triar lliurement i sense pressions què volem ser. I per decidir primer cal negar tot allò que no ens permet decidir. Ara, els tribunals espanyols amb jutges que eren policies franquistes; després, les seves lleis, gairebé totes; i finalment, els qui ens volen fer creure que ja ho faran per nosaltres i que ho deixem en les seves mans que ells sí que saben de què va.\nLliures com tu, Joan, no ens faran callar i mai caminaràs sol. Ni tu ni ningú que gosi dir-los que no.


Ajuntament de Sallent/El conseller de Territori i Sostenibilitat visita les obres del Pont de Cabrianes\nData i hora oficials: 20/06/2021 20:00\nÚltima revisió 05-05-2021 08:20\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, Damià Calvet, va visitar les obres d’eixamplament que s’estan duent a terme al Pont de Cabrianes. Van acompanyar-lo Oriol Ribalta (alcalde de Sallent, Cabrianes i Cornet), Alba Camps (delegada del Govern a la Catalunya Central), David Saldoni (Director General de Transports i Mobilitat) i l’empresa constructora.\nEs tracta d’un projecte que es va iniciar l’estiu de 2020 i que, tal com va avançar el conseller Calvet, està previst que finalitzi el setembre del 2021. La Generalitat hi ha invertit 3,5 M€ amb l’objectiu de millorar la seguretat i fluïdesa de la conducció, ja que l’amplada permetia tan sols el pas d’un vehicle de manera simultània. Segons el conseller, la nova infraestructura “dona resposta a les necessitats del territori; teníem un pont històric que tenia dèficits funcionals evidents”. A més, és un pont transitat, ja que hi circulaven més de 7.000 vehicles diaris.\nL’amplada serà de 12 metres, el doble que l’anterior, i amb gairebé 300 m de llargada. Inclourà una vorera per al pas de vianants i també ciclistes. Damià Calvet va destacar que es respectarà la seva particularitat arquitectònica, ja que és un dels primers ponts en arc de formigó armat: “és una obra que conserva els elements històrics del pont i que té una singularitat arquitectònica destacable” i que això es farà “sense afectar el medi natural”.\nOriol Ribalta va ressaltar que el nou pont permetrà “una millor connexió amb tot el veïnat de Cabrianes i del conjunt del municipi, a més de seguir potenciant el polígon de Sallent”.\nVisita del conseller Damià Calvet, acompanyat de David Saldoni (a l'esquerra de la imatge) i d'Oriol Ribalta (a la dreta)\nDamià Calvet i Oriol Ribalta durant l'explicació del projecte\nEl conseller Damià Calvet és entrevistat per mitjans locals\nL'alcalde Oriol Ribalta en declaracions als mitjans\nTrobada entre l'empresa constructora i els representants institucionals\nDavid Saldoni (director general de Transports i Mobilitat), Damià Calvet (conseller de Territori i Sostenibilitat) i Oriol Ribalta (alcalde de Sallent, Cabrianes i Cornet)\nImatge de tots els i les assistents davant del pont en construcció\nUn tram de via verda uneix el nucli urbà amb el futur Parc de l'Estació


La importància dels gestos i símbols a la comunicació - Marta Protocol\nL’actualitat dels últims dies es pot comentar des del punt de vista polític, social, econòmic … cunyaril. Però com a professional del protocol i la comunicació, ho faré analitzant gestos i símbols. Després d’uns dies de tranquil·litat i mantenint certa distància amb la “actualitat” sobretot evitant aquells que es dediquen a intoxicar, tinc ganes d’explicar el que he viscut aquestes últimes hores.\nEl 27 d’octubre es va dur a terme una declaració de la República simbòlica.\nNomés es va votar la part dispositiva d’una proposta de resolució on s’insta el Govern a adoptar les mesures necessàries per fer possible la plena efectivitat de la Llei de Transitorietat de fundació de la República, suspesa pel Tribunal Constitucional.\nNo hi ha cap publicació ni al Diari Oficial de la Generalitat ni al Butlletí Oficial del Parlament.\nEl Parlament de Catalunya va arriar totes les banderes, la Senyera també, mentre al Palau de la Generalitat continuen, a hores d’ara, les dues banderes, com sempre.\nEs va aplicar gairebé immediatament el famós 155 sense cap resistència, ni als carrers\nEs va repetir moltes vegades que es governaria des de Madrid el temps que fes falta (es parlava de 6 mesos a dos anys) però el President del Govern convoca eleccions en el mínim termini possible, el 21D.\nEs nomena nou cap dels Mossos a … el número 2 del Major Trapero!\nOriol Junqueres explica en un article d’opinió que en els pròxims dies es prendran decisions de vegades difícils d’entendre per molts\nEl cap de setmana del President de la Generalitat i molts Consellers, segons hem vist a les xarxes socials, ha estat molt plaent.\nI la CUP? Segueixen com des de fa molts mesos. Tranquil·litat absoluta entre les seves files.\nI el Rei? S’aprova la república catalana i no diu res\nDoncs aquí va la meva conclusió:\nNo se’ns ha explicat tot … ni falta que fa (les negociacions, millor portar-les amb discreció)\nEls fets del 1O no van ser del grat de (gairebé) ningú i no crec que ni Mariano Rajoy ni Carles Puigdemont vulguin assumir la responsabilitat que es puguin repetir.\nEl 21D se celebraran unes eleccions acordades entre el Govern de la Generalitat i Moncloa, vigilades de prop per les institucions europees.\nEls propers dies passaran moltes coses i recordeu, els gestos i els símbols serveixen per comunicar.\nCompte els que hiperventileu! Comptar fins a 10 abans d’entrar en les vostres xarxes socials …. O millor, fins a 100.\nVull deixar constància que aquest escrit s’ha acabat d’escriure a Tarragona, el dilluns 30 d’octubre a les 7:55h. Aquests dies, tal i com van les coses, la data i hora és important.\n31 d'octubre de 2017 /by Marta\nTags: Comunicació, Protocol\nhttp://martaprotocol.cat/wp-content/uploads/2017/10/AdriaCosta.jpg 344 576 Marta http://martaprotocol.cat/wp-content/uploads/2016/03/Proposta-final-marta-08-300x100.png Marta2017-10-31 08:14:032017-10-31 11:36:52La importància dels gestos i símbols a la comunicació


Com obrir un fitxer RAR sense WinRAR\nUn fitxer Roshal Archive o RAR és un tipus d’arxiu comú que pot trobar el vostre petit negoci quan algú comparteix dades amb vosaltres o quan baixeu fitxers d’un lloc web. Propietari de l’aplicació WinRAR, aquest format permet mides de fitxers menors a causa de la compressió, l’ús de múltiples arxius dividits i el suport de funcions de seguretat com el xifratge. Aquestes funcions fan que el format d’arxiu sigui popular per a l’enviament de documents sensibles, així com de fitxers grans. Si no voleu pagar WinRAR o no podeu instal·lar l'aplicació al vostre sistema, teniu diverses alternatives gratuïtes per obrir fitxers RAR a Mac, Linux o Windows, però necessitareu l'aplicació oficial WinRAR per crear qualsevol RAR arxius.\nObertura de fitxers RAR amb 7-Zip\nAmb les versions disponibles per a Windows i Linux, 7-ZIP ofereix una alternativa gratuïta a WinRAR que podeu utilitzar per obrir fitxers RAR. Aquesta aplicació té un format de fitxer d’arxiu anomenat 7Z, conegut per tenir millors capacitats de compressió que els fitxers RAR i ZIP.\nDesprés d’instal·lar 7-ZIP i iniciar-lo, veureu un navegador de fitxers on podeu anar al fitxer RAR. Feu doble clic al fitxer RAR per veure'n el contingut sense extreure'l. En cas contrari, feu clic al fitxer RAR i seleccioneu Extreure al menú superior i empleneu les opcions per a la ubicació d'extracció de destinació i qualsevol contrasenya d'arxiu. A continuació, feu clic a D'acord per extreure els fitxers a la carpeta escollida.\nObertura de fitxers RAR amb PeaZip\nPeaZip és una altra eina per a màquines Windows i Linux que podeu utilitzar per obrir fitxers RAR sense necessitat de WinRAR. Tanmateix, és diferent pel fet que també us permet crear arxius en formats personalitzats com RAR, però només si també teniu instal·lat WinRAR al vostre sistema.\nQuan instal·leu PeaZip, normalment es defineix com a eina de descàrrega predeterminada del vostre sistema operatiu. A continuació, podeu fer clic amb el botó dret al fitxer a l'eina d'exploració de fitxers de l'ordinador, triar l'opció PeaZip al menú emergent i fer clic a Extreure aquí per crear una carpeta amb el contingut del RAR.\nTambé podeu iniciar PeaZip i anar a un fitxer RAR al navegador. Feu doble clic al fitxer per veure el contingut sense extreure'ls. Per extreure el contingut RAR a una carpeta que trieu, feu clic al fitxer i seleccioneu el fitxer Extreure de la barra d'eines PeaZip. Empleneu el directori de destinació i les opcions de contrasenya i feu clic a D'acord.\nUtilitzant The Unarchiver per a Mac\nSi utilitzeu macOS a l'ordinador de treball, descarregueu l'aplicació gratuïta The Unarchiver des del Mac App Store. Aquesta aplicació pot obrir fitxers RAR xifrats, així com aquells que cobreixen més d’un volum. Tampoc no produirà cap error si el nom del fitxer RAR conté caràcters estrangers, tal com podrien fer altres aplicacions.\nDesprés d’instal·lar l’aplicació, feu clic amb el botó dret al fitxer RAR al Finder i trieu L’Unarchiver des del Obert amb llista. Introduïu la contrasenya si el RAR té xifratge i l'aplicació extreu els fitxers a una nova carpeta del mateix directori.\nS'està provant l'extractor d'arxius de 123Apps\nSi no teniu permís per instal·lar noves aplicacions per a la feina o preferiu no fer-ho, podeu utilitzar l'eina Extractor d'arxius al lloc web 123Apps. Tingueu en compte que aquesta opció no només funciona per a un sol fitxer RAR, sinó que també pot gestionar arxius xifrats i funciona amb qualsevol sistema operatiu.\nArrossegueu i deixeu anar el fitxer RAR des de l'ordinador a l'àrea de fitxers del lloc web. Respondre amb la contrasenya de l'arxiu si en té, i el lloc extreu el fitxer RAR. Podeu optar per descarregar els fitxers d’un en un o descarregar-los tots com un fitxer ZIP que Windows, Linux i macOS admeten de forma nativa.


Grups de Recerca | Departament d'Arquitectura de Computadors\nDepartament d'Arquitectura de Computadors Cerca en aquest lloc web: Navigation Inici\nMaster CANS (tancat)Informació general\nDoctoratArquitectura de Computadors\nRecercaGrups de Recerca\nInici » Recerca Grups de Recerca\nA Novembre de 2009, la llista oficial de grups de recerca reconeguts al DAC és:\nGrup d'Arquitectures Avançades de Xarxes\nLes activitats de recerca del grup ANA es centren en les següents tres àrees: Xarxes, amb especial èmfasi en el disseny de d'arquitectura de xarxes i protocols de nova generació, tant en IP com amb xarxes òptiques, Cibersalut i Disseny d'aplicacions i serveis en temps real.\nArchitectures of Compilers\nEstà format per membres del DAC, membres del Centre d'Investigació Intel-UPC de Barcelona i per membres del Departament d'Enginyeria Informàtica de la Universitat Rovira i Virgili (URV). Aquest grup es composa de professors, estudiants de doctorat i investigadors post-doctorals. El treball del grup es centra en la microarquitectura i els compiladors dels processadors futurs, considerant la tecnología subjacent amb l'objectiu d'incrementar el seu rendimient, millorar la fiabilitat i reduir la disipació de consum.\nComputació d'Altes Prestacions (High Performance Computing)\nEl grup CAP investiga en tècniques que permetin millorar l'eficiència dels sistemes de computació d'altes prestacions. Aquesta investigació s'ataca des de perspectives distintes que requereixen un cert grau de cooperació: arquitectura del sistema uniprocesador i multiprocesador, models de programació i compiladors, entorns operatius, eines d'anàlisis, visualització i predicció, algorismes i aplicacions. En la mesura de l'eficiència es consideren mètriques que van més enllà del temps d'execució dels programes. En particular es consideren aspectes relacionats amb el disseny del sistema (cicle d'operació, àrea i consum de potència del processador i la jerarquia de memòria, escalabilidad de l'organització uniprocesador i multiprocesador), amb la correctitud dels sistemes, amb la facilitat i portabilidad del model de programació i amb el rendiment en entorns multiprogramados i distribuïts, entre uns altres.\nSistemes de Comunicacions de Banda Ampla (Broadband Communications Systems)\nCentra la seva recerca en l’entorn de les xarxes, els serveis i les aplicacions de banda ampla. Així, temes clau en el desenvolupament de la recerca són: captura i anàlisi de tràfic, modelització de tràfic, enginyeria de tràfic, control de congestió, commutació i protocols d’encaminament. En el si del grup aquests temes es desenvolupen tant per a xarxes IP/MPLS com per a xarxes òptiques. En aquest darrer cas s’inclou el desenvolupament de protocols per al pla de control així com a la part més física de la xarxa.\nEls objectius del grup són fer recerca bàsica i aplicada, formació i disseminació en temes de xarxes de computadors i sistemes distribuïts. Temes: Xarxes de computadors amb suport a la mobilitat. Xarxes ad-hoc i de sensors. Disseny d’equips de xarxa. Avaluació del rendiment. Protocols d’Internet. Protocols, mecanismes i especificacions de seguretat. Protocols i aplicacions distribuïdes. Sistemes distribuïts descentralitzats i de gran escala. Aplicacions educatives i col•laboratives.\nEl treball del grup es focalitza en la recerca i la transferència de tecnologia en temes relacionats amb la gestió i accés a grans volums de dades, la qualitat de la informació i l'exploració de la informació. Temes d'interès del grup són l'estudi i millora del rendiment a les bases de dades relacionals, les bases de dades de grafs, les operacions de neteja i fusió de dades i, en general, a qualsevol operació relativa a grans volums de dades.\nLes àrees de recerca i desenvolupament a les que s'està treballant actualment són: la producció, gestió i distribució de continguts multimèdia de forma segura i estàndard, incloent el comerç electrónic de serveis i productes multimèdia i els seus models de negoci; l'ús, la cerca i la interoperabilitat de metadades per a gestionar i emmagatzemar informació sobre els continguts; i tots els aspectes de seguretat, privacitat i gestió digital de drets al llarg del cicle de vida dels continguts. Una qüestió clau de tots els punts anteriors és l'estandardització. A més, la recerca també s'està adreçant cap a temes com l'adaptació i la semàntica dels continguts, l'enviament d'informes sobre esdeveniments, les ontologies i la privacitat i drets a les xarxes socials en web.\nIntelligent Communications and Avionics for Robust Unmanned (Aerial) Systems\nEl grup de recerca ICARUS treballa en l'àmbit dels Avions No Tripulats (UAS) i de la gestió de l‛espai aeri (ATM). En l'àmbit dels UAS l'objectiu és el desenvolupament de sistemes que permetin la seva operació eficient i efectiva en l‛entorn civil. També estem treballant en la identificació d'aplicacions d'alt valor afegit, en les quals els UAS puguin demostrar la seva utilitat, i en la seva integració a l‛espai aeri controlat. A curt termini és vol construir un prototipus d’UAS capaç de volar autònomament per adquirir informació útil per a usuaris no experts en aeronáutica. Per aconseguir-ho els nostres objectius de recerca estan lligats al desenvolupament de les tecnologies associades a tot sistema UAS: l‛aeronau, l'aviònica embarcada. els equips de terra, les comunicacions i el programari que converteix els sistemes anteriors en un servei útil per cada missió. En l'àmbit de l‛ATM s‛estan proposant nous procediments operatius que minimitzin l'impacte mediambiental de l‛aviació comercial sense comprometre els requeriments econòmics de les aerolínies i mantenint o inclús augmentant la seguretat de l'espai aeri.\nM T W T F S S 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 Pròxims esdeveniments María Jesús Garzarán's talk: "Input-dependent Autotuning"\nWed, 22/Mai - 12:00\nThu, 23/Mai - 12:00


BIP 5 by Universitat de València Vicerectorat de Relacions Internacionals i Comunicació - issuu\nB utlletí d’ I nformació P ròpia de la Universitat de València\nLA UNIVERSITAT DE VALÈNCIA CONTINUA AUGMENTANT LA MATRÍCULA La Universitat de València ha matricu-\nció d’estudiants adscrits a aquest pro-\nlat aquest curs en les seues titulacions\ngrama”. Bigné ha recordat també que,\nde llicenciatura, enginyeria, diploma-\nnovament segons el rànquing anual\ntura i grau un total de 10.292 estu-\npublicat recentment per la Universitat\nJiao Tong de Xangai (Xina), la Univer-\nrepresenta un augment del 5% res-\nsitat es troba en el grup de capçalera\npecte al curs anterior (9.801 alumnes)\nde les universitats espanyoles, darrere\ni d’un 7% respecte al curs 2007-2008\nde la Universitat de Barcelona, en una\n(9.554 estudiants). Aquest increment\nposició compartida amb la Universitat\nen la matrícula d’estudiants de nou in-\nAutònoma de Madrid i amb la Universi-\ngrés, segons la vicerectora d’Estudis, Maria Vicente Mestre, “confirma l’a-\ntractiu de l’oferta docent de la Univer-\nqualitat universitària per part d’estudiants i famílies”. L’amplitud de l’oferta\nCONTINUA MANTENINT EL\nacadèmica de la Universitat de Valèn-\nSetmana Internacional de la Universitat de València\nMàster Universitari de Secundària\nPla d’Igualtat de la Universitat de València\nNova web per al CDE Nova Residència d’Estudiants\nLIDERATGE DINS EL SISTEMA\ncia arriba a totes les branques del co-\nneixement, des de les enginyeries a les humanitats, passant per les ciències socials i jurídiques, les ciències bàsi-\ntat Complutense de Madrid. Aquest se-\nques i els estudis de salut. Des del\nlecte grup d’universitats espanyoles es\nVicerectorat de Relacions Internacio-\ntroba entre les 300 millors universitats\nnals i Comunicació es desenvolupa\ndel món i les primeres 125 d’Europa.\nanualment una campanya amb més de vint accions adreçades als futurs estudiants, orientadors de secundària i famílies, per tal d’apropar l’àmplia i diversa oferta formativa de grau. Així, la Universitat de València continua mantenint el lideratge dins el sistema educatiu valencià, amb un total de 45.815 alumnes de grau i 54.491 si s’afegeixen els estudiants de postgrau, segons les dades recollides pel Servei d’Anàlisi i Planificació [SAP]. Segons el vicerector de Relacions InBigné, “l’atractiu de la Universitat de\nALUMNES DE GRAU , LA\nsitat de València i el reconeixement de\nternacionals i Comunicació, Enrique\nEls prínceps d’Astúries inauguren el Parc Científic de la Universitat de València\nValència es palesa amb la gran presència d’estudiants Erasmus, que un any més han fet de la Universitat de València la segona d’Europa en capta-\nBIP 2009. Any II Número 5\nDeu anys de La Nau Gran\nLa Universitat, entre les 300 millors del món\nELS PRÍNCEPS D’ASTÚRIES INAUGUREN EL PARC CIENTÍFIC DE LA UNIVERSITAT DE VALÈNCIA Les seues Alteses Reials els Prínceps d’Astúries van inaugurar el passat setembre les noves instal·lacions del Parc Científic de la Universitat de València. L’acte va comptar amb l’assistència del president de la Generalitat Valenciana, Francisco Camps; la presidenta de les Corts Valencianes, Milagrosa Martínez; el secretari general del Ministeri de Ciència i Innovació, Juan Tomás Hernani; i el rector de la Universitat de València, Francisco Tomás, entre altres autoritats. El Parc Científic (PCUV) ofereix instal·lacions i serveis d’alt valor afegit per a promoure la transferència de coneixement entre la Universitat i el seu entorn socioeconòmic. Els seus més de 200.000 metres quadrats acullen bona part del potencial investigador de la Universitat, en forma\nEl rector va regalar als Prínceps un facsímil de l’Atlas d’Història Natural de Jacobus Honoratus Pomar.\nd’instituts i grups d’investigació, juntament amb edificis d’altes prestacions en\nles potencials aplicacions que redunda-\ntos, la realització al PCUV de projectes\nels quals s’allotgen empreses d’origen\nran en benefici de la nostra societat”, va\nd’I+D+i sota demanda, la utilització\nuniversitari, així com altres empreses\ndels serveis i infrastructures comuns\ninnovadores amb un gran component\nLes activitats d’investigació, desenvolu-\nper a la realització de mesures, estudis,\nen investigació i desenvolupament.\npament i innovació (I+D+i) i la capaci-\nproves, assajos o anàlisis, i qualsevol\nEl rector, Francisco Tomás, va definir el\ntat científica del PCUV es posen a\nforma de transferència de coneixe-\nParc com “el viver de la nova econo-\ndisposició dels sectors industrials en di-\nments, tecnologies o processos.\nmia”. “El Parc Científic és un viver del\nferents formes, com ara la ubicació d’u-\nFins al moment, a través de diversos\nque serà la nova economia, perquè re-\nnitats d’investigació d’empreses, la\nfons de finançament com els fons Feder,\npresenta el nexe d’unió entre el conei-\nparticipació de personal investigador\nla mateixa Universitat de València, la\nxement que generen els investigadors i\nd’empreses en grups d’investigació mix-\nGeneralitat Valenciana i el Ministeri de Ciència i Innovació, el Parc Científic ha gestionat cinquanta milions d’euros, destinats a la construcció i dotació de l’àrea cientificotècnica i a la part empresarial. La segona fase del Parc Científic es perllongarà en els pròxims anys amb la inversió de trenta-cinc milions d’euros per a completar el projecte. L’objectiu és albergar un total de seixanta empreses, segons la seua grandària. En l’actualitat ja són trenta-una les empreses amb domicili social en aquest parc que, fins ara, ha generat un total de 1.035 llocs de treball directes. Amb motiu de la inauguració, el Vicerectorat de Relacions Internacionals i Comunicació, mitjançant el Taller d’Audiovisuals, ha elaborat un vídeo sobre el Parc Científic, accessible en la web http://147.156.204.19/tau/producciones_val.ph.\nMOBILITAT I INTERCANVI EN LA VII SETMANA INTERNACIONAL DE LA UNIVERSITAT DE VALÈNCIA\nestudiants de la Universitat de València. En el\nEmprenedors quatre grups d’estudiants han assolit distincions en les categories de Ciència\nprojectes presentats i setze entitats entre universitats\nUniversitat ha obtingut quatre dels sis guardons. El Parc Científic de la Universitat va celebrar una Jornada de Portes Obertes –Expociència 2009– orientada a donar a conéixer a la comunitat universitària i a la societat en general el potencial empresarial\nLa Universitat de València va cele-\nEn el cas dels Programes Internacio-\nbrar el passat mes de novembre la\nnals a destinacions fora d’Europa, les\nseua VII Setmana Internacional, un\nbeques són molt superiors, i es\nesdeveniment dedicat a informar, al\npoden reforçar amb el suport de\nllarg de quatre dies, sobre les op-\nBancaixa, el Banc de Santander i l’A-\ncions de mobilitat dels estudiants i\njuntament de València. Es poden\nd’intercanvi universitari. Organit-\ncursar estudis en aquelles universi-\nzada pel Vicerectorat de Relacions\ntats amb conveni amb la Universitat\nInternacionals i Comunicació, mit-\nsi es compleixen determinats requi-\njançant l’Oficina de Relacions Internacionals, el programa d’activitats\nde la Setmana va estar present en els tres campus de la Universitat, amb una intensa activitat informa-\nMARXA UN NOU\nHA POSAT EN\ni científic que alberga aquest espai per a la\nPER A LA REALITZACIÓ\ntiva: presentacions dels programes\ninnovació. La Festa va ser un èxit total, amb més de dos mil visitants.\nde mobilitat, col·loquis, intercanvi d’experiències i repartiment de ma-\nsits, com ara el nivell lingüístic del\nEl passat 14 de desembre la Universitat\nterial destacaren en la campanya\npaís de destinació. Per a intercanvi\nde València va lliurar la seua Medalla a\n(que encara es pot consultar en l’a-\nentre universitats espanyoles (pro-\nRamon Pelegero Sanchis –Raimon– per “la\ngrama Sicue), la beca Sèneca arriba\nseua encomiable trajectòria com a cantant i\nEl programa més popular d’inter-\nals 500 euros mensuals.\ncom a compositor compromés amb el País\ncanvi és l’Erasmus per a Estudis,\nLa VII Setmana Internacional va\nValencià”. L’acte va comptar, a més, amb el\namb una beca mínima de 400 euros\ncomptar amb activitats comple-\nreconeixement a l’experiència dels treba-\nper mes, que es pot inclús duplicar\nmentàries, com ara la Setmana\nlladors i treballadores de la Universitat de\nsi l’estudiant és becari del Ministeri;\nGastronòmica, que va apropar els\ni acaba de posar-se en marxa un\nestudiants als sabors de la cuina\nprograma Erasmus per a la realitza-\nd’altres països del món. Cuina xi-\nEl Misteri d’Elx va rebre també el passat\nció de pràctiques. La Universitat\nnesa, japonesa i tailandesa, men-\nofereix el present curs 2009-2010\nUniversitat. El Consell de Govern va aprovar\nun total de 41 places per a viatjar\nitaliana conformaren l’oferta, amb\nla concessió de la Medalla al Misteri el\ndins el marc d’aquest programa de\nla col·laboració de diversos res-\npassat mes de setembre, a proposta de la\npràctiques, que comptarà amb aju-\ntaurants pròxims als campus uni-\ndes de 360 euros mensuals.\nLA UNIVERSITAT ACREDITA L’EXCEL·LÈNCIA ESTUDIANTIL\nINAUGURAT EL MÀSTER UNIVERSITARI DE PROFESSOR/A DE SECUNDÀRIA\nEl Vicerectorat de Convergència Europea i Qualitat ofereix la possibilitat d’accedir\nels antics cursos del Certificat d’Aptitud\na ajudes per a estudiants de Grau, Màs-\nEls objectius generals del títol es con-\nter, Diplomatura i Llicenciatura que vul-\nOrganitzat per la Facultat de Filosofia\ncreten a formar i capacitar professio-\nguen optar a l’acreditació d’Excel·lència\ni Ciències de l’Educació, i per l’Escola\nEstudiantil en Grup.\nsecundària obligatòria i batxillerat, for-\nEs tracta d’una acció dins el programa\nMarch, el màster està dirigit a titulats\nmació professional i ensenyament d’i-\nEstic, una proposta que, en línia amb l’Es-\nuniversitaris que vulguen ser habili-\ndiomes en els coneeixements científics\npai Europeu d’Educació Superior, com-\ntats per a les professions de professor\nnecessaris de caràcter psicopedagògic i\nporta reajustaments en allò que s’ha\nd’educació secundària obligatòria i\ndidàctic propis de la docència.\nanomenat “l’ofici d’estudiar”. En la me-\nbatxillerat, professor de formació pro-\nTota la informació sobre el màster i\nsura que el crèdit ECTS valora l’adquisició\nfessional i professor d’ensenyament\nsobre l’acte d’obertura es pot trobar en\nde competències d’aprenentatge autò-\nla web del Servei de Formació Perma-\nnom i de treball cooperatiu, el programa\nEs tracta d’un màster presencial d’un\nEl passat 30 de novembre es va inau-\ncurs acadèmic a temps complet de\ngurar el Màster Universitari de Profes-\nduració (60 crèdits ECTS) i amb un\nperíode lectiu que abasta des del mes\nrecentment implantats per a substituir\nde desembre del 2009 fins a juliol del\nEstic pretén valorar aquestes capacitats i destreses pròpies dels “nadius digitals”, és a dir l’ús i aplicació de les tecnologies de la informació i la comunicació en l’àm-\nbit universitari. L’objecte de la proposta és la selecció d’i-\nSantiago Rubio, catedràtic d’Anàlisi Econòmica de\nniciatives d’estudi i d’aprenentatge autò-\nla Universitat de València, ha sigut guardonat\nnom que estiguen desenvolupades per\namb el Premi Lucas Mallada d’Economia i Medi\ngrups d’estudiants de la Universitat de\nAmbient, concedit pel Ministeri de Medi Ambient i\nValència, que estimulen els processos de\nMedi Rural i Marí, per les seues contribucions a la\ncoordinació i cooperació i que utilitzen les\nteoria econòmica dels recursos naturals. En l’ac-\ntecnologies de la informació i la comuni-\ntualitat és vicepresident de l’European Association\ncació per a plasmar les assignatures en\nof Environmental An Resource Economist.\nweb. El Vicerectorat, a través de la Unitat d’Innovació Educativa, atorga als grups seleccionats\nEstudiantil en Grup, un reconeixement que serveix, entre altres coses, per accedir a determinats avantatges, com ara el finançament de miniportàtils. Les ajudes s’adrecen a grups d’entre 5 i 8 estudiants que elaboren objectes digitals\nRafael Crespo, degà de la Facultat de Ciències Matemàtiques de la Universitat de València, ha estat elegit president de la Conferència de Degans i Directors de Matemàtiques (CDM), entitat formada pels degans de les vint-i-cinc universitats públiques espanyoles amb estudis de Matemàtiques. L’elecció es produí durant la XI Assemblea anual de la CDM el passat octubre.\nd’aprenentatge des d’una perspectiva col·laborativa i d’aprenentatge autònom. La Unitat d’Innovació Educativa acaba de resoldre les ajudes per a assignatures del primer quadrimestre, i prepara a hores d’ara la segona de les convocatòries, que abastarà les assignatures del segon qua-\nEl catedràtic de Lingüística General de la Universitat de València Julio Calvo ha estat investit doctor honoris causa per la Universitat Ricardo Palma de Lima (Perú). Dedicat a la recerca de la llengua quetxua i a l’espanyol de Perú, Julio Calvo és membre de l’Academia Peruana de la\ndrimestre. Tota la informació es pot trobar en la web\nLengua i autor del Nuevo diccionario bilingüe es-\nImplantació del Pla Estratègic\nAPROVAT EL PRIMER PLA D’IGUALTAT DE LA UNIVERSITAT DE VALÈNCIA El Consell de Govern de la Univer-\ni amb la creació de la Unitat d’I-\nsitat de València va aprovar per\nunanimitat, en la seua dar rera ses-\nLa professora Olga Quiñones va as-\nsió, el primer Pla d’Igualtat de la\nse nyalar que “la desigualtat entre\ndones i homes en els òrgans de Go-\nEl pla va estar presentat pel vice-\nvern de la Universitat és evident i\nrector de Convergència Europea i\naixò ens fa més ineficients”. El\ngualtat s’estructura cinc\nvisibilitat; creació d’una cultura\nQualitat, Antonio Ariño, i per la de-\ngualtat, comunicació i sensibilitza-\nlegada del rector per a la Igualtat,\nOlga Quiñones. Ariño va recordar\nascens, promoció i condició de tre-\nque en la modificació dels Estatuts\nball); participació; i Govern.\nde la institució aprovada el 2004 es\nEl pla és conseqüència d’allò pre-\nva introduir la igualtat entre homes\nvist en la Llei 3/2007 per a la igual-\ni dones com a principi inspirador de\ntat efectiva de dones i homes. La\nla Universitat de València i s’esta-\nproposta es fonamenta en un in-\nblí l’acció positiva com a instru-\nforme diagnòstic titulat Dones i\nhomes a la Universitat de València,\nigualtat. Antonio Ariño va destacar\nelaborat per un equip de recerca\nel compromís de la Universitat de\ndel Departament de Sociologia i\nValència, manifest ja en el Pla Es-\nAntropologia Social. Es tracta d’una\ntratègic de la institució aprovat el\nproposta ambiciosa i molt deta-\n2007, amb el desenvolupament\nllada, amb més de cent quaranta\nd’una política d’igualtat de gènere\nmesures a aplicar.\nINFORME SOBRE LA CONTRIBUCIÓ SOCIOECONÒMICA DE LES UNIVERSITATS DEL SUPV La Conferència de Rectors de les Universitats Públiques Valencianes va presentar l’estudi La contribución socioeconómica de las universidades valencianas, elaborat per l’Institut Valencià d’Investigacions Econòmiques (IVIE). Segons aquest document, l’existència del Sistema Universitari Públic Valencià (SUPV) representa anualment per a l’economia valenciana un volum de producció de 4.228 milions d’euros, una renda de 1.956 milions d’euros i 54.638 llocs de treball. La renda per càpita de la Comunitat seria un 21% inferior a l’actual sense la contribució del SUPV. L’activitat\nrepresenta l’1,83% del VAB i el 2,43% de l’ocupació total de la Comunitat. El SUPV ha generat capital tecnològic per valor de 1.748,5 milions d’euros durant l’última dècada. L’acte va comptar amb la presència del president de la Generalitat Valenciana, Francisco Camps, i del ministre d’Educació, Ángel Gabilondo, així com dels cinc rectors de les universitats que conformen el SUPV: Jesús Rodríguez, de la Miguel Hernández d’Elx; Francisco Tomás, de la Universitat de Va-\nCERTIFICAT AUDIT DE QUALITAT PER A TRES CENTRES DE LA UNIVERSITAT\nlència; Juan Juliá, de la Politècnica; Ignacio Jiménez Raneda, de la Universitat d’Alacant; i Francisco Toledo, de la Jaume I.\nLa Facultat de Farmàcia, l’ETS d’Enginyeria i la Facultat de Dret, de la Univer-\nsitat de València, han rebut el Certificat\nAudit de Millora de la Qualitat del Sistema Universitari. Es tracta d’un reconeixement al disseny i la implementació de sis-\nButlletí d’Investigació + Desenvolupament + Innovació + Aplicació\ntemes de garantia interna de qualitat a les universitats, que concedeixen l’Agència Nacional d’Avaluació de la Qualitat i Acreditació (Aneca) i les agències per a la Qualitat del Sistema Uni-\nversitari de Catalunya (Aqu) i de Galícia (Acsug). Han rebut aquest certificat 117 centres de 49 universitats espanyoles, en una jornada organitzada per les agències esmentades i la Conferència de Rectors de les Universitats Espanyoles (CRUE).\nMés i nform ació: bid ia@ u v. es www.uv.es/bidia\nNOVA ‘WEB’ PER AL CENTRE DE DOCUMENTACIÓ EUROPEA DE LA UNIVERSITAT DE VALÈNCIA El Centre de Documentació Europea\nsobre assumptes culturals a l’Europa ac-\n(CDE) de la Universitat acaba d’estrenar\ntual, per Pau Rausell, director de l’Àrea\nweb (http://cde.uv.es/). Es tracta d’una\nd’Investigació en Economia Aplicada; Glo-\nnova versió del servidor, que ha estat des-\nbalipedia, a càrrec del catedràtic d’Econo-\nenvolupada mitjançant la implementació\nmia Aplicada Cecilio Tamarit, sobre la Unió\nd’un gestor de continguts (Joomla) que\nEuropea en el context actual de la globa-\nsimplifica l’actualització de la web, alhora\nlització; i Universitology, sobre el Procés\nque ofereix als usuaris tot un seguit de\nde Bolonya, comentat per Luis Vila, pro-\nNOVA RESIDÈNCIA D’ESTUDIANTS A TARONGERS\nnoves possibilitats. El CDE –patronat integrat de la Fundació General de la Universitat de València– és Els vicerectors d’Infrastructures i de\nun servei que posa a l’abast de la comuni-\nCultura, Aurelio Beltrán i Rafael Gil,\ntat universitària i del públic en general la\nhan presentat la nova Residència\ndocumentació generada per les institucions\nUniversitària Damià Bonet. Situada\ncomunitàries de la Unió Europea. La nova web es distribueix en diverses\nfessor titular de la Universitat que impar-\nseccions. La primera –Actualitat– és un\nteix cursos d’Economia de l’Educació.\napartat de notícies, convocatòries d’opo-\nLa possibilitat de compartir els continguts\nsicions i programes i ajudes de la Unió\namb altres entitats o serveis web del nos-\nEuropea. En segon lloc, la secció Docu-\ntre entorn és una de les característiques\nments dóna accés a publicacions de la\nmés destacables de la nova versió. La\nUnió Europea, estadístiques, jurispru-\nsubscripció RSS facilita enormement\ndència i legislació comunitària. S’ofereix\naquest assumpte, tot permetent la col·la-\na continuació una Agenda, amb cursos i\nboració amb entitats similars. El nou sis-\nseminaris, jornades i congressos, premis\ntema posa fi als problemes actuals amb\ni concursos i màsters sobre integració\nels tallafocs i altres mecanismes de pro-\neuropea. Una galeria de vídeos i recoma-\ntecció del flux del correu electrònic.\nnacions externes conformen la secció Mul-\nLa nova versió facilita també la gestió de\nbàners com a eina fonamental per a\nEls Blogs del CDE-FGUV és l’última de les\ndonar cabuda en el servei a totes aque-\nseccions que el CDE ha incorporat a la\nlles institucions i entitats que vulguen di-\nnova web. Compta amb la col·laboració\ndel professorat de la Universitat de Valèn-\njornades o nous serveis dins el marc del\ncia i conté tres blogs diferents: Culturopia,\nnou servidor web del CDE-FGUV.\nal Campus dels Tarongers i gestionada per l’empresa Resa, la residència compta amb 280 habitacions amb una capacitat per a 300 persones. Les obres d’aquesta primera fase han costat dotze milions d’euros. Segons Beltrán, el projecte definitiu suposarà la creació de cent quaranta places més, augmentant la capacitat total de l’espai a quatre-centes quaranta places. L’edifici, de sis plantes, s’ha construït en un any i s’hi ha utilizat el sistema de mòduls. L’arquitecte encarregat de les obres ha sigut Juan Francisco Chico. La Universitat de València compta amb dos col·legis majors amb una capacitat de cent trenta places cadascun. En aquests espais es desenvolupen\nMÚSICA I POESIA PER AUSIÀS MARCH, A LA CAPELLA DE LA SAPIÈNCIA\nculturals. Segons Rafael Gil, la nova residència comptarà també amb aquest tipus d’activitats, especial-\nCapella de Ministrers, el grup musical que\ndirigeix Carles Magraner, va presentar el\nseu nou treball discogràfic en el marc del\nLa Damià Bonet ve a reforçar l’oferta\nFestival de Música Antiga que se celebra\nresidencial per als universitaris, so-\ndes de fa deu anys amb el nom de Música,\nbretot a Tarongers, on la comunitat\nHistòria i Art a la Nau i que enguany com-\nuniversitària és molt àmplia. Amb el\nmemora el cinc-cents cinquanta aniversari\nnom de Damià Bonet, la Universitat\nde la mort d’Ausiàs March. Capella de Ministrers va oferir dos concerts a la Capella de la Sapiència i va fer una aproximació a l’època del poeta valencià.\nde València ret homenatge a un dels jurats de la ciutat de València que promogué la petició al papa per a crear la Universitat. La residència està dirigida per Laura Pellegrinelli.\nEL CENTRE INTERNACIONAL DE GANDIA S’AFEGEIX, PER SEGON ANY, A AQUESTA AVENTURA EDUCATIVA DESTINADA ALS MAJORS DE\nLA NAU GRAN CELEBRA EL PRESENT CURS EL SEU DESÉ ANIVERSARI El pròxim curs 2009-2010, La Nau Gran de la Universitat de València compleix deu anys. Des del seu començament, aquest programa gestionat pel Servei d’Extensió Universitària proporciona una formació universitària facilitadora de l’aprenentatge autònom, promovent el coneixement de l’entorn i afavorint el desenvolupament personal en capacitats i valors de les persones majors de 55 anys. Actualment, La Nau Gran fa set itineraris de tres cursos cadascun. Els estudiants poden cursar estudis de Geografia i Història, Història de l’Art, Humanitats, Psicologia, Ciències Bàsiques, Ciències de la Salut, Ciències So-\ncials, Econòmiques i Jurídiques. Les assignatures troncals es complementen amb activitats culturals i les optatives són compartides a les aules amb els estudiants que realitzen una titulació oficial. Per segon any consecutiu, La Nau Gran s’estén a la comarca de la Safor, de la mà del Centre Internacional de Gandia (Universitat de València). El passat 5 d’octubre setanta alumnes majors de 55 anys comencaren aquesta aventura educativa a Gandia, amb una matrícula exitosa que ha deixat una llista d’espera de trenta persones. Aquests nous alumnes iniciaran el primer curs de l’itinerari d’Humanitats i Ciències Socials,\nmentre que altres cent cinquanta persones completaran la seua formació amb el segon o el tercer nivell de l’itinerari. Aquest itinerari consta de siscentes hores repartides en tres cursos acadèmics. En cada trimestre hi ha una assignatura de caràcter introductori, impartida pel professorat de la Universitat de València. En el primer curs s’imparteixen quatre assignatures: Història de l’Art, Geografia, Promoció de la Salut i Música. Aquestes es complementen amb un variat repertori d’optatives, en forma de tallers, cicles de conferències, excursions, com també les activitat del CIG, la Universitat Popular de Gandia o les mateixes assignatures de la Universitat als campus de València. A La Nau Gran pot preinscriure’s tota persona major de 55 anys, de Gandia i la comarca, siga quin siga el seu nivell d’estudis. El 2009-2010 el CIG ja compta amb un itinerari complet de La Nau Gran, és a dir amb els tres cursos de què consta un itinerari en marxa. Aquest projecte materialitza la importància que té mantindre les polítiques educatives al llarg de la vida i permet al Centre Internacional de Gandia comptar amb una presència continuada a la ciutat.\nLA NAU DELS XIQUETS I DE LES XIQUETES SOTA EL FIL CONDUCTOR DE DARWIN Un any més, La Nau dels Xiquets i les Xiquetes ha sigut l’escola d’estiu de prop de quatre-cents huitanta xiquets i xiquetes d’entre 5 i 14 anys, majoritàriament fills i filles dels membres de la comunitat universitària. En aquesta catorzena edició, La Nau dels Xiquets i les Xiquetes tingué com a fil conductor El gran joc de l’evolució. Aventures al Beagle. Els més menuts gaudiren d’una programació d’activitats lúdiques i educatives al voltant dels quasi cinc anys de viatge que Charles Darwin va viure en el Beagle i tot allò que va derivar d’aquesta travessia. D’altra banda, La Nau Jove, projecte per a joves de 14 i 15 anys, va oferir als participants la possibilitat d’aprendre i passar-ho bé alhora amb activitats variades, des de la formació en diversos nivells d’anglés, activitats esportives, excursions, visites a diferents espais de la Universitat, jocs i activitats de grup, noves tecnologies d’informació i comunicació i banys a la piscina.\nEl Consell de Govern acorda\nLA UNIVERSITAT CELEBRARÀ ELECCIONS A RECTOR EL DIA 2 DE MARÇ El Consell de Govern de la Universitat de València va aprovar el passat dia 1 de desembre la convocatòria d’eleccions a rector/a, que se celebraran el dia 2 de març. La Junta Electoral està elaborant el calendari que ha de fixar el període de presentació de candidatures i de la campanya electoral.\nLA UNIVERSITAT DE VALÈNCIA, ENTRE LES 300 MILLORS DEL MÓN La Universitat de València es troba\nl’any passat. El rànquing està liderat\nentre les tres-centes millors univer-\nper les universitats de Harvard,\nsitats del món, segons el rànquing\nStanford i Califòrnia-Berkeley (Es-\nanual publicat pel Centre for World\ntats Units), Cambridge (Regne Unit)\nClass Universities i l’Institute of Hig-\ni el Massachusetts Institute of Tech-\nher Education de\nla Universitat Jiao\nINSTITUCIÓ ES TROBA ENTRE\n(Xina). Junt amb ella, en la mateixa\nEntre altres punts, el Consell de Govern va aprovar també el primer Pla d’Igualtat (vegeu pàg. 5) i el Pla de Prevenció de Riscos Laborals de la Universitat de València. El Pla de Prevenció és l’eina mitjançant la qual s’integra la prevenció en el sistema general d’una empresa, en aquest cas la institució acadèmica. El pla fixa l’estructura organitzativa, les responsabilitats, les funcions, les\nEl rector de la Universitat de Valèn-\nTomás, ha mani-\nposició, apareixen la Universitat Complutense de Ma-\ndrid (UCM) i la Universitat Autò-\naquesta “dada que ens situa de nou\nnoma de Madrid (UAM). Aquestes\nen el grup de cap de les universitats\ntres universitats se situen entre les\nespanyoles i ens estimula per a es-\nprimeres cent vint-i-cinc d’Europa\nforçar-nos en el nostre treball en re-\njunt amb la Universitat de Barce-\ncerca de la qualitat i l’excel·lència\nlona (UB), que és la universitat es-\npanyola millor classificada i que es\nLa nova edició del rànquing revisa la\nmanté entre les dues-centes millors\nproducció científica i acadèmica de\npràctiques, els procediments i els recursos\ndel món i les primeres setanta-nou\nmés de mil centres –anteriorment\nn’eren dos mil– i publica els resul-\nEl pressupost per al 2010 –un 3% inferior al\nLes classificacions de les universi-\ntats de les millors cinc-centes uni-\nd’enguany–, així com una sèrie de mesures\ntats espanyoles són similars a les de\nversitats de tot el món.\nd’estalvi, van ser aprovats en la mateixa reunió del Consell de Govern de la Universi-\nBut l l e t í d ’ Inf o r m a c ió Pr ò p i a\ntat de València. Més informació: bip@uv.es www.uv.es/bip\nEn acabar la sessió, el rector, Francisco Tomás, i la biògrafa de Darwin Janet Browne descobriren la placa de la recentment batejada plaça Charles Darwin, en commemoració del bicentenari del naixement del\nnaturalista i del cent cinquanta aniversari de la publicació de l’obra L’origen de les espècies.\nButlletí d'Informació Pròpia de la Universitat de València


El sistema de reconeixement de les qualificacions depèn del tipus de professió ( enllaç a l’apartat específic del web de la Comissió Europea). Per tal de saber si una determinada professió és o no regulada a Itàlia, disposes d’un sistema de consulta ràpida ( enllaç al formulari) gestionat per la Comissió Europea. Has de seleccionar l’Estat on has obtingut la qualificació (país d’origen), l’Estat on et vols instal·lar (país de destí) i el nom de la professió (preferentment, en l’idioma en què facis la consulta). Si el nom és genèric (per exemple, electrician, engineer, architect, doctor, lawyer, etc.), pot ser que hi hagi més d’una opció possible, i caldrà escollir la més ajustada a l’activitat professional que vols desenvolupar. Si l’ocupació està regulada al país de destinació, podràs accedir a una fitxa completa on hi consta la informació general bàsica (nom oficial, base normativa i funcions o activitats concretes que es poden dur a terme) així com l’autoritat nacional competent per autoritzar l’exercici d’aquesta professió.\nEn qualsevol cas, els països comunitaris posen a disposició de la ciutadania uns punts nacionals de contacte que proporcionen informació sobre el reconeixement de les qualificacions professionals (pots consultar la llista completa en el desplegable que hi ha al final d’aquesta pàgina web). En el cas d’Itàlia, el punt de contacte habilitat és el següent:\nUfficio per la cittadinanza europea, il mercato interno e gli affari general\n(+39) 066 7795 210\n(+39) 066 7795 322


A quina edat ixen les dents? - Entrenosotros | Consum\nA quina edat ixen les dents?\nL’eixida de les primeres dents és un moment vital per als més menuts. Coneix les fases de dentició del teu bebé i les edats habituals en què comencen a eixir les dents de llet i en quin ordre\nUna de les preguntes més repetides entre els pares novençans és “a quina edat ixen les primeres dents dels bebés?”. Este dubte tan freqüent i comú no es pot respondre de forma genèrica, ja que no a tots els bebés els ixen al mateix temps. Hem de recordar que cada xiquet o xiqueta té un desenvolupament diferent i personal. Si l’aparició de les dents es retarda, no és a causa d’una manca de calci, per la qual cosa no és necessari subministrar complements de calci. Si tenim alguna inquietud sobre la dentició del nostre bebé, el millor és visitar el pediatre, que portarà un control exacte del seu creixement i ens podrà aconsellar amb professionalitat.\nLes primeres dents del bebé\nEn general, cap al sisé mes de vida apareix un primer incisiu en la boca del bebé, però eixa data pot variar. L’edat de les primeres dents oscil·la entre els 4 mesos i els 8 mesos. Si la dentició és precoç pot començar als 3 mesos. Si es retarda, pot transcórrer fins a un any o més.\nLes dentetes “pioneres” solen ser les incisives; és a dir, les dents del davant al centre de la boca, en les dos mandíbules. Després d’estes, és habitual que apareguen les premolars. Açò sol ocórrer entre els mesos 10 i 16. Els claus o ullals fan l’aparició entre els 16 mesos i els 20. Finalment ixen les segones molars, entre els 20 i 30 mesos d’edat.\nSenyals que les dents estan a punt d’eixir\nUn parell de mesos abans que isca la primera dent, els xicotets adopten un comportament un poc inquiet i s’emporten a la boca tot aquell objecte que els cau a les mans, com ara peluixos i sonalls, que tractaran de mossegar amb nerviosisme.\nUn altre dels senyals de la primera fase de dentició és una notable inflamació de les genives. Si es toquen, es pot apreciar la dent que està tractant d’eixir. Esta regla no és vàlida per a tots els bebés, ja que alguns afortunats no patixen cap símptoma i la primera denteta apareix sense avisar.\nQuina alimentació cal prendre quan comencen a eixir les dents?\nQuan només tenen un parell de dents és recomanable proporcionar-los aliments blans que puguen mastegar amb les genives, com ara carlota o creïlla bullides, llentilles, arròs amb tomaca o cigrons. També poden menjar alguns vegetals més durs si es tallen finament. La pasta ben cuita és un altre aliment molt adequat; es pot preparar amb salses suaus que incloguen carn, així introduirem proteïnes i sabors nous a la seua alimentació.\nA partir de l’any, és un bon moment per a donar-los formatge fresc o tendre. També per a alternar la ingesta de carns suaus -les més adequades són el pollastre, el titot i el conill- amb trossets menuts de peix blanc, molt menys gras que el blau. Sobre este i altres aliments, com els ous o el pa amb gluten, hem de prestar molta atenció, ja que és freqüent que es produïsquen intoleràncies i al·lèrgies.


Amics d'Alan Smithee: 12 de desembre: El retorn dels outsiders\n12 de desembre: El retorn dels outsiders\nDedicat a Robert Segura,\nEls Amics d'Alan Smithee us conviden a la segona sessió del cicle FORA DE JOC. Torna, doncs, el cicle de cinema i debats dedicat als outsiders, a la distinció cultural i a les transgressions. En aquesta ocasió fem un passi de cine semi-fòrum amb la peli ED WOOD, biopic de Tim Burton sobre la vida i miracles d'Ed Wood -cineasta de sèrie c, personatge de personatges, aventurer del submón cultural. Una bona pel·lícula, divertida, en blanc i negre, delirant, iconoclasta...\nLa sessió tindrà lloc a EL LOCAL, l'espai de la Coali, al carrer del Segle,5 de Premià de Mar. Puntualment, comencem a les 20 hores. Presentaran la sessió dos Smithees del nostre grup: Ramonet 77 (Stereo2, Sound System...) i Jaume García (mestre, performer...).\n...Acabada la sessió: ATENCIÓ! El Bar Marina celebra la festa dels seus 40 anys. Des del 1968 al servei de la causa. Des de maig del 68. El company Toni G, ens convida a anar a fer un pica-pica festiu (només pagarem la beguda) quan sortim del cinema... Així doncs, Amics d'Alan Smithee, la Coali i Bar Marina us emplacem a un divendres fora de joc!\nPublicat per Alan Smithee a 16:39\nEtiquetes de comentaris: bar marina, ed wood, fora de joc, local i bar\nRoberto Segura, vuestro cine, nuestro mundo, el mundio que vive bajo tierra y que se resiste a ser engullido por la piltrafa de estem mundo de peleles que nos azota.\n9 de desembre de 2008, a les 9:20\ngràcies, ens veurem divendres?\n9 de desembre de 2008, a les 9:43\n14 de desembre de 2008, a les 20:04


Receptes amb vida: MOMOS, tapes amb palillos\nDestacaria l'amanida d'algues, l'amanida koreana i el tataki de vedella. Tot i que estava tot boníssim, us ho he de confessar.\nAquesta vegada no hi ha fotos dels plats, em sap greu. Només hi vam pensar a l'hora de les postres.....Estàvem per la feina.\nPublicat per Agata Albero Miralbell a 8:51:00


Btt Argentona: Cap de setmana de la Cabrilenca 2016\nCap de setmana de la Cabrilenca 2016....però això és diumenge.\nDissabte nova sortida que en principi està encarada a ser una ruta suau i no molt llarga. Ens trobem a la Plaça Nova en Josep, Pepe C, Carlitos, Quim M, Manel V, Salva B i en Jordi P que avui serà l’encarregat de guiar-nos en la ruta.\nAvui anirem a fer corriols per la zona del Rocar d’en Serra i el Dalipà.\nHa estat una ruta amb un enllaç continu de bucles, de encara no 13 kilómetres, passant 2 cops per la Font d’en Quico, i 1 per la font del Roure i la Font del Castanyer.\nLa veritat que malgrat ser una ruta curta (que és el que havia demanat en principi) ha estat força divertida....inclòs el tram de corriols finals que encara estan força verges i necessiten d’algun treball dels “forestals” per ser completament ciclable... i sobretot amb un molt bon ambient i moments per recordar!!!\nI malgrat no tenir gaires kilòmetres, 626 metres de desnivell positiu tampoc està tan malament.\nDiumenge, tres quarts de 8 del matí i xino-xano anada cap a Cabrils per participar a la Cabrilenca 2016. La cursa són uns 43 kilòmetres, així que aquests 9 primers a ritme suau no crec que siguin contraproduents.....fins i tot potser ajuden a escalfar una mica.\nNomés arribar em trobo amb en Toni P que farà la cursa sense dorsal i per això ja enfila cap a la Mútua on s’integrarà a la cursa.\nA la sortida ens trobem en Joan B, Enric T, Salva M, Raul L i Salva B. També la fa en Javier, però no l’he vist fins a l’arribada.\nA tres quarts de 9 en punt es dona la sortida als 350 bikers que fan la cursa cronometrada. En Salva i l’Enric surten com coets. La resta sortim dels últims i fem la pujada a la Mutua més o menys agrupats, excepte l’últim tram que en Joan apreta i ja no el veurem més fins a l’arribada.\nA l’arribar a dalt, continuem pujant per pista passant per sobre de la Mútua i de seguida comencem a baixar passant per la pista del Camí de Sant Bartomeu, anant a buscar la primera pujada dura del dia....la pujada fins a les antenes de Cèllecs, el punt més alt de la sortida a 531 metres d’alçada.\nDe seguida comença baixada ràpida per pista, enllaçant algun petit tram de corriols que ens porta cap a la zona de Sant Bartomeu, amb el tram final de pujada passant per la font.\nNomés travessar la carretera trobem el primer avituallament de la cursa. Aigua, plàtans, taronges, fruits secs i gominoles....una mica de tot per refer forces.\nEs continua pujant per pista del costat de la pedrera, per anar enllaçant tota la sèrie de corriols clàssics de la zona, que acaben portant-nos altre cop a la pista a l’altura del corriol dels Galzerans.\nAvui farem aquest corriol de baixada i continuem pujant pel corriol que va cap al Pessebre, però ni hi arribem, passem just per sobre sortint a la carretera de Parpers.\nLa travessem i fem pujada cap al Pla de l’Espinal. Continuem pujant cap a Sant Carles, sortint a l’asfalt i anem a buscar el corriol del Gorro, passant abans per les Planes de Can Ribot.\nEl corriol del Gorro ha estat l’únic que he pogut fer sense ningú davant i ha permès que el baixés força ràpid. La baixada acaba sortint a la Font del Sot, on he trobat a en Pere B, Robert i Tolo que avui han aprofitat per treure la pols a les seves bicis de muntanya.\nPetita aturada i seguim cap a Dosrius, on abans d’arribar-hi ens desvien cap a corriol de pujada a la dreta que ens ha de pujar cap a la zona de la cadena. Són uns corriols que transcorren per la zona del corriol del Gos Perdut i que no recordo haver-los fet abans.\nUn cop a la pista de la cadena, baixem cap a la part de dalt de Can Belluguins i remuntem una mica per acabar baixant ràpid fins al Torrent de l’Espinal passant per sota del pont de la carretera de Parpers.\nAnem cap al Bell-Racó i cap a Riudemeia on trobarem el segon avituallament.\nA partir d’aquí agafem corriol de pujada a l’esquerra. Aquest ha estat el tram que se m’ha fet més dur. Ja estem al kilòmetre 33 i ens esperen uns 5 kilòmetres de pujada.... els 3 primers que ens pugen fins al dipòsit de la part de sobre de les Ginesteres i els 2 finals que passen per la pedra de la Fada, combinats amb algun tram intermig de corriol tècnic i estret amb força pendent.\nUn cop a dalt, baixada cap a Òrrius, travessem la carretera i anem a buscar el Camí del Burro, on desprès de planejar una mica, enfilem la última pujada de la cursa. Ziga-zaga de corriols que ens pugen altre cop a la pista de la Mútua.\nAra ja només queden els últims 3 kilòmetres de ràpida baixada per pista que ens porten fins al centre de Cabrils.\nA l’arribada ens esperava un bon entrepà de botifarra i una beguda fresqueta.\nAquest cop sí que ens hem retrobat tots i hem pogut immortalitzar el moment.\nEn definitiva, una bona cursa amb la majoria de corriols coneguts, però amb un molt bon ambient i amb alguns trams amb força fang i bassals desprès de les pluges d’ahir.\nSegons el GPS una mica més de 43 kilòmetres amb 1308 metres de desnivell positiu.\nPublicado por Salvador B. en 11:47


AVA i La Unió critiquen que la Generalitat no materialitze les ajudes promeses al sector citrícola – RiberaTV\nAVA i La Unió critiquen que la Generalitat no materialitze les ajudes promeses al sector citrícola\nPer Ribera Televisió el 11 Setembre, 2019 No Comment\nLa Unió, a més, posa en dubte la seua publicació per l’absència de pressupost estatal.\nL’Associació Valenciana d’Agricultors i La Unió de Llauradors critiquen i lamenten que la Generalitat no materialitze les ajudes promeses al sector citrícola.\nD’una banda, AVA lamenta que la conselleria d’Agricultura no complisca la promesa que va fer la passada campanya citrícola d’atorgar ajudes de mínims dotades d’un pressupost de 8 milions d’euros per pal·liar la situació de crisi que viuen els citricultors valencians.\nA més, qualifiquen la campanya de 2018-2019 com la pitjor que es recorda en dècades amb pèrdues de 305 milions d’euros. Davant aquestes circumstàncies, la Generalitat es va comprometre a publicar ajudes destinades als agricultors valencians que havien patit les conseqüències d’una campanya desastrosa.\nD’altra banda, La Unió ha criticat que, a les portes de la campanya citrícola de 2019-2020 es desconeguen les ajudes de mínims promeses per la conselleria com a suport al sector citrícola davant els pèssims resultats de la campanya passada.\nA més a més, des de la Unió temen que aquestes ajudes no arriben a publicar-se a conseqüència de les retallades previstes pel Govern per a 2019 a causa de l’absència de pressupost en el Govern d’Espanya.\nCritiquen també que a portes d’una nova campanya citrícola, el sector de la Comunitat Valenciana no disposa d’informació sobre la situació de la tramitació de la corresponent Ordre de Conselleria d’Agricultura, malgrat que l’últim document públic està datat en 13 de maig.\nAVA i La Unió critiquen que la Generalitat no materialitze les ajudes promeses al sector citrícola added by Ribera Televisió on 11 Setembre, 2019


“PSICOMOTRICITATS” | El joc infantil del Ribot\nEn aquest espai trobareu una activitat que vam realitzar pels ambients d’aprenentatge.\n1. QUÈ TREBALLEM.\nÉs una activitat que s’encarrega de desenvolupar la psicomotricitat fina i la coordinació.\nEs pot dur a terme en qualsevol espai sempre que permeti a l’infant moure’s lliurement, encara que aconsellem l’aula de psicomotricitat, perquè està plantejada per a aquest tipus de joc per l’espai.\nCom podeu observar l’activitat es caracteritza principalment per la varietat de colors, per la diversitat de mides (en aquest cas llargues, petites i gruixudes) i les textures (suaus, rugoses…). La nostra intenció és que l’infant aprengui a diferenciar colors, mides i textures de manera dinàmica i divertida.\n2. EN QUE CONSISTEIX L’ACTIVITAT.\nL’infant s’ajup per a agafar una boleta de paper, posant en pràctica el seu equilibri i la motricitat fina.\nL’infant ha de recórrer descalç les petjades de goma eva fins a arribar als tubs de cartró (experimentant noves textures).\nUna vegada als tubs ha d’introduir la boleta en el tub del color corresponent amb l’objectiu que caigui en el pot de vidre, aprenent al mateix temps els colors i els diferents tipus de mides.\nNo sols aprenen les capacitats esmentades amb anterioritat sinó que a més descobreixen el concepte de “torn” (ja que han d’esperar a que el seu company completi el recorregut), aprenent a conviure respectuosament.\n3. ELABORACIÓ DE L’ACTIVITAT.\nEn primer lloc s’agafa tres cilindres de cartró de diferents mides i es pintar un de cada color, en aquest cas; vermell, verd i blau.\nA continuació, es fa el mateix amb tres pinces i després es pinta tres recipients de vidre dels mateixos tres colors. Es fan boletes i també unes safates (d’origami), de paper. Per últim, es fa unes “petjades” de goma eva, decorant-les posteriorment amb teles de diferents textures.\n4. OBJECTIUS PRINCIPALS DE L’ACTIVITAT.\nAconseguir moviments precisos.\nDesenvolupar el control visor-motriu.\nAfavorir els moviments bimanuals.\nTreballar els objectes, les diferents mides i les nocions de dins-fora.\nLa psicomotricitat ajuda a l’infant a adquirir més autonomia.\nEs comença a desenvolupar cap a l’any i mig i fan referència a totes aquelles activitats que necessiten precisió i un nivell més alt de coordinació.\nLa motricitat fina és la capacitat per a produir moviments petits i precisos. Necessita també una coordinació ocular, coordinació, ull-mà i una coordinació, ull-peu. Per exemple seria la facilitat d’enfilar boletes, recollir objectes petits amb els dits o agafar el llapis. La pinça digital consisteix en el control voluntari dels dits índex i polze per manipular correctament el llapis.\nRedactat per Aida Sanjuan Toro, CFGS de 1r TEI del grup Y (2020-2021).


...Molt per aprendre\nAprendre a seguir camins diferents respectant les emocions i decisions de l'altre/a.\nAprendre i facilitar que el nostre fill/a pugui sentir emocions cap a l'altre progenitor, lliures i no tenyides per les nostres.\nAprendre a comunicar-nos positivament com a pares, acceptant que ja no som parella.\n"Nebula 6 " de Jordi Pasqual Morant www.pascualmorant.com/shop/\nQuan una parella amb fills se separa, a més de tot el procés individual d'adaptació emocional a la nova situació, es posa a prova la capacitat de cada persona de regular les seves emocions en la relació amb els fills.\nÉs evident que una separació suposa un canvi important en les dinàmiques relacionals i requereix posar en marxa tots els recursos emocionals per tal de recuperar l'equilibri de la nova situació familiar. Com en tot canvi, hi pot haver etapes en què això es visqui com una crisi complicada, la resolució positiva de la qual, dependrà clarament de la competència emocional dels adults que formaven la parella. La consciènica i regulació de les emocions sovint és una tasca complexa sobretot en situacions com aquesta. Cal donar-se temps per processar els canvis i a la vegada donar resposta i ajudar els fills a reubicar-se en el nou escenari familiar. No és fàcil, però és una bona oportunitat per dedicar-nos temps a treballar la pròpia educació emocional, amb ajut professional si és necessari.\nLa separació dels pares pot ser viscuda pels fills amb molta intensitat emocional i cal que els adults els ajudem a entendre que :\nLa decisió de separar-se és un tema que té a veure exclusivament amb els adults.\nElls no són en cap cas responsables de la situació i tampoc poden fer res per canviar-la.\nEls pares poden sentir-se tristos, enrabiats o decebuts per la situació i que aquests són sentiments naturals i sans quan hi ha una pèrdua important. Igualment també ells poden sentir-se així i és important poder-los escoltar i que puguin expressar-ho.\nQue els fills no han perdut en cap cas ni el pare ni la mare, però que canvia el format de la relació familiar. Cal propiciar tant per una banda com per l’altra que el fill/a pugui mantenir una relació positiva amb el pare i la mare. Aquesta actitud positiva l’ajudarà molt a adaptar-se a la nova etapa amb tranquil·litat. És essencial que, com adults, aprenguem a no tenyir la relació del nostre fill amb l'altre progenitor de sentiments o valoracions negatives que nosaltres sentim.\nQue una relació de parella es basa en l’amor, el respecte mutu i un projecte en comú i que si aquests components no hi són, separar-se és una oportunitat de poder iniciar una nova etapa més enriquidora per tothom.\nEn els casos més favorables en què la decisió de separació és de mutu acord cal iniciar un procés per tal de pactar de quina manera es pot fer front a les demandes de la paternitat i la maternitat de forma coordinada i respectant cadascú el paper i la responsabilitat de l'altre. Es pot separar la parella però sempre es mantindrà una responsabilitat compartida que com més aviat se'n pugui ser conscient millors conseqüències en rebran els fills. Aquest procés requereix una comunicació respectuosa, intensa, i continuada, per la qual caldria treballar-hi.\nTot això pot complicar-se quan la separació no és volguda per un dels components de la parella. Aquesta situació suposa per la persona afectada, un procés de dol que ha de poder elaborar. En aquests casos és fàcil caure en paranys com el de confondre la relació de parella amb la relació familiar, i per tant induir els fills a viure un dol que ha d'assumir l'adult. Això pot ser reforçat quan l'altre membre de la parella, que és qui ha precipitat la ruptura, carrega amb un sentiment de culpa que li impedeix actuar de forma tranquil·la. Aquest estil de relació posa el fill en una situació en què es veu implicat emocionalment en un tema que no li pertoca ni té perquè assumir i que pot ser clarament perjudicial pel seu desenvolupament psicològic positiu.\nLes separacions sovint són el punt d'inflexió de llargs processos dels quals no sempre els dos membres de la parella en són plenament conscients. La teràpia de parella pot fer una funció quan es detecten indicadors que aquest procés de deteriorament de la relació de parella s'inicia per tal de reconstruir-la. Però també pot ser molt útil per facilitar un procés de separació ja clarament assumit, sobretot en els casos en què hi ha fills en comú, cosa que implica que la relació i la comunicació com a pares haurà de continuar malgrat la separació. Si us trobeu en aquest procés també us pot ser d'utilitat fer un treball personal de Formació en educació emocional. I aquest taller titulat: " El divorci i els fills: com els hi afecta? Com seguir fent de pares" és també una bona opció.\nTeràpia de parella, formació en educació emocional, tallers específics... o altres opcions que conegueu, però dediqueu-vos un temps per reflexionar, aprendre i compartir les vostres experiències emocionals per afrontar la separació i la nova etapa en què entreu, segur que us servirà a vosaltres i als vostres fills.


La Fatarella atrau centenars de visitants al voltant del món de l'oli | Diari de Tarragona\nLa Fatarella atrau centenars de visitants al voltant del món de l'oli\nL'organització va repartir unes 600 racions de clotxa, un dels actes més tradicionals de la Festa de l'Oli\nDiversos expositors van posar a la venda el seu oli nou, ahir a la Fatarella. FOTO: A. CARALT FOTO: A. CARALT FOTO: A. CARALT\nFidel a la cita, la Fatarella ha celebrat aquest cap de setmana la 18a edició de la Festa de l’Oli, un dels esdeveniments més característics del calendari d’hivern a la Terra Alta.\nQuasi sempre acompanyats del fred, i dissabte de la boira, l’Ajuntament i entitats locals es bolquen en un certamen cada cop més divers i conegut fora dels límits de la comarca.\nExemple d’això han estat les 600 racions de la clotxa repartides ahir per esmorzar, a peu dret i al costat d’un gran foc encès al carrer per escalfar l’ambient. El tradicional menjar dels pagesos atrau, sobretot, als forans i als més menuts que ho recorden com una experiència difícil d’oblidar. Ahir, un grup de turistes asiàtics degustaven també el singular esmorzar a base de pa, tomàquet, alls, arengada i botifarra.\nA pocs metres, davant l’estand de l’empresa oleícola local Rius d’Or, un grup de gent competia en un divertit concurs de llançament de pinyols d’oliva, mentre la megafonia municipal anunciava l’inici d’una visita guiada per valuosos racons del nucli antic.\nLa resta passejava per la mostra de productes artesanals i tradicionals, amb nombrosa presència de molins d’oli de la comarca, entre ells el del mateix Rius d’Or. «L’ambient està ben animat. Tenim força gent de fora, molts dels quals són fidels i pugen cada any a comprar l’oli nou de la campanya», explicava Jordi Rius al Diari. I és que per a molts, després de la clotxa, era obligat comprar ampolles o, millor, garrafes de l’oli per endur-se el millor record de la festa.\nEll ha estat un dels guanyadors, en la categoria d’oli equilibrat, dels premis Terraltí, que atorga amb motiu de la Fira el Consell Regulador de la DOP Oli de la Terra Alta als millors olis d’oliva verge extra de l’any amb la varietat d’oliva empeltre. Els altres guardons han estat per la Cooperativa de la Pobla de Massaluca, en la categoria d’olis fruitats, i en la categoria d’oli prèmium per a l’elaborador Serveis Agraris Meiva, SA.\nAmb l’objectiu de difondre la qualitat dels olis elaborats a la DOP, el consell organitza el pròxim 19 de desembre una jornada professional en la qual s’ha convidat mig centenar de restauradors i sommeliers del Camp de Tarragona i les Terres de l’Ebre.


'Que el sentit del deure no encobreixi les noves retallades'\n'Que el sentit del deure no encobreixi les noves retallades'0\n940 28/11/2011, 11:42 | Comunicat d'ASPEPC·SPS | #Retribucions, #Comunicats,\nEls docents de l'ensenyament públic vam patir, fa a penes un any i mig, una retallada de sou que, en el cas del professorat de secundària, va significar una reducció del 7% i la congelació salarial amb el retall incorporat. Un any després, se'ns va augmentar l'horari lectiu sense cap mena de compensació. A tot això caldria afegir generoses «propines» consistents en retallades de plantilles, d'interins i de substitucions.\nAra se'ns anuncia una nova retallada salarial que, encara sense concretar, sembla ser que afectarà sobre un 2% o més de la massa salarial bruta i que s'aplicarà a les pagues extraordinàries, que quedaran reduïdes a la mínima expressió. Així mateix, s'ha anunciat també la supressió d'alguns "privilegis" (sic). Si ho comptem tot i ho posem en relació amb l'IPC, resulta que la pèrdua de capacitat adquisitiva se situa als voltants del 20% només en un any i mig. Cap altre col·lectiu ha estat tan penalitzat.\nEl professorat ja ha patit massa retallades i deteriorament de les seves condicions de treball. Des d'ASPEPC·SPS volem manifestar el nostre rebuig més absolut a aquestes noves mesures i anunciem que ens hi oposarem amb tots els mitjans legals al nostre abast. Ni el voluntarisme ni el sentit del deure no poden acabar encobrint el deteriorament de la qualitat de l'ensenyament com a conseqüència de les retallades econòmiques i l'empitjorament de les nostres condicions de treball.\nDemanem la retirada de qualsevol mesura de retallada a l'ensenyament públic i com a mesures de pressió i de manifestació del rebuig del professorat a aquesta nova agressió, proposem:\nque no es facin sortides de cap mena als instituts;\nque no es vagi a les reunions no obligatòries; i\nque es mantingui una actitud passiva en aquelles a les quals l'assistència sigui obligatòria.\nIgualment, estem estudiant la viabilitat legal d'altres formes de protesta que no suposin un perjudici econòmic per al professorat.\nAixí mateix, us demanem que en feu arribar les vostres propostes i que es debati en claustres les possibles mesures a adoptar contra aquesta nova retallada. Necessitem el vostre suport i la vostra mobilització per a aturar els "retalladors".


L'EXPOSICIÓ DEL DESEMBRE\nEl Bibliomón és vesteix de Pau i Amistat.\nPer aquest motiu en Gueri ha preparat una exposició de llibres la mar d'interessants per preparar-nos per les vacances de Nadal.\nTambé ens proposa les novetats en revistes que han arribat aquest primer trimestre per tal que tothom les conegui.\nLa música del vídeo és la cançó "La festa de la pau" de la Dàmaris Gelabert.\nAquí us deixo el vídeo original que té la lletra en format karaoke per si voleu cantar una mica.\nI per si voleu saber que diu us deixo la lletra que és molt maca.\nEl mes de novembre estem escoltant obres de Luigi Boccherini.\nLa música que escoltem a les entrades i sortides és "Música nocturna als carrers de Madrid".\nAquí us deixo el seu musicograma.\nÉs va fer famosa a la pel·lícula "Master&Comander"\nEl mes d'octubre ens acompanya a les entrades i sortides de les aules en Henry Mancini, si cliqueu a la seva foto podreu descobrir moltes coses del personatge...\nLa música que ha sonat aquest mes és Baby Elephant Walk.\nEn aquest vídeo la podeu recordar\nI aquí teniu un enllaç a algunes de les seves obres més importants.\nLes seves composicions s'han fet servir sobre tot en bandes sonores de pel·lícules. Aquí us deixo dos exemples\nPublicat per BiblioMón a 18:55 1 comentari:\nELS NENS I ELS HOSPITALS\nAquest cap de setmana fan una promoció per reunir diners pels pallassos que van als hospitals a ajudar als nens malalts.\nSi els pares volen podeu anar d'excursió al Zoo, al Tibidabo, al Camp Nou,... amb un descompte del 50%.\nAquí us deixo l'enllaç que explica com fer-ho\nPublicat per BiblioMón a 17:18 Cap comentari:\nEl bibliobús El Castellot fa 20 anys!\nPer celebrar el seu aniversari ens convida a un gran espectacle el dimarts 17 de novembre.\nAquest espectacle és titula "Contes x Conviure" i està representat per la companyia "El Confit"\nPer aquest motiu ens ha deixat en préstec un munt de llibres que parlen d'amistat, valors, pors...\nEls teniu exposats a la biblioteca i aquí us deixo un recull dels títols per que veieu tot el que ens han portat.\nLa música del vídeo és una cançó que parla de l'amistat del grup Gossos: "Tens un amic"\nPublicat per BiblioMón a 18:43 Cap comentari:\nAquest any el Guerau està molt interessat en la cultura popular i una part important és la música clàssica que ens envolta per tot arreu.\nAixí doncs, cada mes l'Eva ens presentarà un compositor i com està present en la nostra vida actual encara que hagi viscut fa força temps.\nEscoltarem per megafonia la música a les entrades i les sortides i a més el treballarem tots una mica.\nComencem amb la Tardor d'Antoni Vivaldi, si cliqueu al musico grama podreu descobrir moltes coses del personatge...\nI aquí tenim una mostra de com la seva música encara està present a la nostra vida, per exemple ens els dibuixos animats de Disney\nO en anuncis de la tele o de la ràdio...\nPublicat per BiblioMón a 20:21 Cap comentari:\nEn Gueri ha estat descansant aquest estiu i ha viatjat força per tota Catalunya.\nEn tornar al Bibliomón s'ha trobat tots els mestres i les mestres del Guerau que li han comentat que volien treballar les tradicions i la cultura popular del nostre país i ell ha recordat un nou amic que ha fet en els seus viatges, amb el qual ha viscut moltes aventures...en Peretallada.\nSi jugueu amb ell i l'ajudeu a passar les proves proposades tindreu moltes coses per comentar amb els mestres sobre la cultura popular i les nostres tradiccions\nPer acabar en Gueri us ha buscat un vídeo de les Macedonia per començar l'escola amb un somriure...\nPublicat per BiblioMón a 13:03 2 comentaris:\nAcabem el curs però no deixem de llegir ni de gaudir amb els llibres i com el Gueri se'n va a la platja us deixa uns enllaços molt interessants amb gent que no fa vacances i que us ajudarà a continuar trobant llibres i a trobar moltes activitats divertides i interessants\nSi cliqueu a les imatges us portaran cap a noves sorpreses!\nEns trobem al setembre!\nPublicat per BiblioMón a 21:43 Cap comentari:\nELS JOCS FLORALS 2015\nAquí us deixo les imatges de l'entrega de premis dels jocs florals d'aquesta diada de Sant Jordi.\nPublicat per BiblioMón a 16:00 Cap comentari:\nLECTURA EN VEU ALTA DIMECRES 22 D'ABRIL\nPublicat per BiblioMón a 9:50 Cap comentari:\nLECTURA EN VEU ALTA DIMARTS 21 D'ABRIL\nPublicat per BiblioMón a 12:17 Cap comentari:\nLECTURA EN VEU ALTA DILLUNS 20 D'ABRIL\nAquesta setmana de Sant Jordi els alumnes de CM i de CS ens llegiran contes en veu alta.\nHem escollit els contes del llibre “Històries de pirates, bruixes i dracs ”Recull de contes d’alumnes de 3r i 4t de primària de les Illes Balears.\nAquests contes els llegiran per megafonia a tota la primària i en persona a la classe de P3, P4, i P5. Així doncs, cada dia tindrem 3 contes a les 9 del matí i 3 contes a les 11:30 simultàniament en els quatre espais.\nPer tal que els pugueu tornar a llegir us deixem la programació i unes presentacions per recordar-los.\nPublicat per BiblioMón a 19:18 Cap comentari:\nLES TERTÚLIES DE CICLE SUPERIOR\nEls nens i nenes de les classes de 5è i 6è estan treballant molt amb els llibres de lectura que tenim aquest curs.\nA més de llegir amb molta atenció estant fent unes tertúlies molt interessants exposant les seves idees i opinions.\nAquí us deixo una sessió de cada classe perquè veieu quina feinada!\nFelicitats Cicle Superior!\nPublicat per BiblioMón a 8:57 5 comentaris:\nLES EXPOSICIONS DE GENER\nComencem l'any 2015 amb molta força i amb ganes de presentar moltes recomanacions.\nEn Gueri ha fet una tria de llibres i revistes per obrir les ganes de llegir en el nou any\nDes del bibliobús El Castellot ens fan una proposta centrada en dos temes:\nEl clima i els animals.\nTots dos temes són molt interessants, no us els perdeu!\nPublicat per BiblioMón a 9:52 1 comentari:


Per poder-te oferir la millor experiència possible, Geeta Mahal fa servir cookies pròpies i de tercers al web amb finalitats tècniques, analítiques i de màrqueting. Si segueixes navegant pel nostre web, significa que acceptes l'ús que fem de les cookies. Per a més informació, mira't el nostre Avís sobre les cookies.\nAquest avís sobre les cookies aplica a www.geetamahal.com, que és propietat i està operat per Geeta Mahal, i descriu com fem servir les dades personals que recopilen les cookies i altres eines, com ara els píxels, (en endavant "Cookies") al nostre web www.geetamahal.com (en endavant "Web").\nSi en el teu cas vols que es deixin de fer servir Cookies amb les finalitzats que es descriuen aquí i no trobes cap opció per donar-te de baixa directament (com per exemple, a la configuració del navegador), posa't en contacte amb geeta_mahal@yahoo.com .\nSi tens cap pregunta o queixa sobre com processem les teves dades personals o vols exercir algun dels drets que es descriuen en aquest avís, pots posar-te en contacte amb nosaltres a: geeta_mahal@yahoo.com . També pots posar-te en contacte amb l'autoritat de protecció de dades local.


La Festa dels Menuts a MónNatura Delta de l’Ebre | Grup Transversal\nLa Festa dels Menuts a MónNatura Delta de l’Ebre\nUna festa de referent per als més petits a les comarques de Tarragona\nGrup Transversal duu a terme des de l’any 2013 tota la concepció i organització de “La Festa dels Menuts” a MónNatura Delta de l’Ebre, una jornada plena d’activitats que té com a objectiu donar a conèixer millor les tradicions, la cultura, la gastronomia i els paisatges del Delta als més petits.\nA través de l’organització i la gestió de les activitats i tallers, Transversal apropa les antigues activitats, tradicions i àpats típics del Delta a les generacions més joves, tot submergint-los en una experiència vivencial única al llarg de tota la jornada. Algunes de les activitats ofertes són els tallers de productes gastronòmics del Delta, espectacles d’animació, jocs tradicionals, jocs d’enginy i habilitat o les tradicionals barques de perxar.\nEn la darrera edició de 2016, més de 2.000 persones van participar a la Festa dels Menuts. Un èxit de públic que vol esdevenir una de les festes infantils de referència de les comarques de Tarragona.


1.1Construcció i inauguració\n1.2De la II Guerra mundial a l'actualitat\n3Tresors de la catedral\nCommuta la subsecció Tresors de la catedral\n86,25 ( ) × 144,5 ( ) m\ncampanar: 157 ( ) m\nLa catedral està catalogada com a Patrimoni Mundial de la Humanitat des del 1996; és un dels millors monuments arquitectònics d'Alemanya, i el més destacat de Colònia, descrit per la UNESCO com una "feina excepcional del geni creatiu humà". La catedral de Colònia és una de les esglésies més grans del món, l'església gòtica més gran del nord d'Europa. Durant quatre anys, 1880-84, fou l'estructura més alta del món, fins a la conclusió del monument a Washington seguit per la torre Eiffel. És la segona església amb les agulles més altes, només superada per l'agulla única de la catedral d'Ulm, que es va completar deu anys més tard, el 1890. A causa de les seves enormes agulles bessones, també presenta la façana més gran de qualsevol església del món.\nDe la II Guerra mundial a l'actualitat[modifica]\nTresors de la catedral[modifica]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Catedral_de_Colònia&oldid=29867043»


Rodari i l'alegria d'aprendre Rodari i l’alegria d’aprendre – Catorze\nArxivat a: Educar, Gianni Rodari, Reflexions, Biblioteca\nGianni Rodari va néixer a Omegna (Itàlia) el 23 d’octubre del 1920 i va morir a Roma el 14 d’abril de 1980. El seu pare, que era forner, va morir quan ell només tenia deu anys. El jove Gianni va estudiar magisteri i va començar a treballar com a mestre de primària. Es va matricular també a la facultat de llengües de la Universitat de Milà, però no va acabar aquella carrera: va esclatar la Segona Guerra Mundial. Hi va perdre dos dels seus millors amics i va veure com empresonaven un dels seus germans. Recordem el mestre i autor de llibres infantils llegint-ne 14 reflexions que giren al voltant de l’educació.\n14. Cadascú pot fer una petita revolució dins seu sortint de la closca de l’egoisme i fent-se responsable de tot i de tots.\nAMELIE Novembre 21, 2016 10:44 pm\nGràcies, gràcies per haver existit, per donar tanta importància a la fantàsia. Calen molts com tu avui. Un referent important, com Malaguzzi, Mira Stambak i alguns altres. Gràcies Catorze.cat per recordar-lo\nArtur xúquer Octubre 23, 2020 8:07 pm\nAnònim Octubre 24, 2020 9:40 pm\nRespon a Artur xúquer Cancel·la les respostes


«Largo pétalo de Mar» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\njoan canongia 26.09.2019 | 23:37\nFa uns dies em varen obsequiar amb el llibre d'Isabel Allende Largo pétalo de mar, no sé si va ser perquè l'escriptora fa anys que em té captivat, o perquè el llibre comença a l'andana de l'estació del Nord de Manresa en el moment en què el protagonista, practicant durant la guerra civil a l'hospital de Sant Andreu, reanima el cor d'un soldat de la lleva del biberó, i em recordà les vivències del meu pare, però el cert és que me'l vaig llegir en un cap de setmana. No trauria avui el llibre en aquest article, si no fos perquè, en un moment donat, l'autora fa referència, amb paraules de profunda admiració, a la transició política, de la dictadura a la democràcia, que va tenir lloc a Espanya durant l'últim quart del segle passat.\nEn els últims anys s'ha posat de moda, en alguns sectors, de parlar del «Règim del 78» quan es fa referència al pacte constitucional. Varen començar els dirigents de Podemos. Entenc que ho fan perquè se senten hereus del sector quasi marginal del marxisme extraparlamentari de l'època, que predicava la ruptura en lloc del pacte. I han continuat els processistes catalans, aquests perquè prediquen la República imaginària que ens durà al paradís.\nTant els uns com els altres acusen els socialistes de ser els garants del Règim del 78, com si fos una ofensa, i res més lluny de la realitat. Si entenem com a Règim del 78 l'Estat social democràtic i de dret que sorgí del pacte constitucional, els socialistes ens sentim molt orgullosos de ser-ne copartícips i el nostre capteniment és el d'aprofundir-lo i renovar-lo. En el fons no és estrany, tant els uns com els altres lideren moviments que se sustenten en la intransigència, que en cap moment es plantegen arribar a l'acord, sinó que volen imposar els seus plantejaments polítics minoritaris a la majoria de la societat.\nN'hem d'aprendre i molt, d'aquella generació, en la qual tots varen renunciar a una part dels seus objectius per tal d'arribar al màxim consens possible. Algú te prou supèrbia per afirmar que Jordi Solé Tura, redactor de la Constitució en representació dels comunistes, no era un demòcrata?\nLa conya catalana té el seu encant, ells són republicans convençuts, només la República ens farà lliures, diuen. No pot haver-hi una democràcia real si el cap de l'Estat és per llinatge i no per elecció. Com en tot, les veritats absolutes no existeixen, però el més maco de tot és quan per refermar les seves conviccions diuen que «volem ser la Dinamarca del sud». Res a dir contra els danesos, ans al contrari, em sembla un país socialment molt avançat i té coses que fora bo que copiéssim. Però la contradicció de la cosa rau en el fet que Dinamarca és una monarquia com l'espanyola.\nEspanya té de cap d'Estat un rei, com altres països del món. En molts d'ells, els que són monarquies democràtiques, com és el cas espanyol, promouen els valors republicans de la revolució francesa, i es dona el cas que la majoria de les imperfectes democràcies són monarquies. Tots sabem que són molt fàcils de trobar les dites repúbliques que no tenen res a veure amb els valors republicans. La conclusió a què s'arriba és que al segle XXI no té res a veure el llinatge o l'elecció per saber si un país és democràtic o no.\nEscric aquest article la setmana que s'han produït un seguit de detencions, ordenades per la justícia, per la fabricació i tinença de bombes casolanes. Ha faltat temps per organitzar manifestacions acusant l'Estat d'opressor, de perseguir els ideals de llibertat i unes quantes coses més. I els ha faltat poc, als dirigents polítics, per posar-s'hi al davant, tot i que com a govern tenen diverses causes obertes contra algun d'ells per agredir els Mossos d'Esquadra.\nCompte, una mica de perspectiva, no sé si aquest és el cas, però ja fa massa temps que en aquest país s'està sembrant l'odi, per pensar que mai no sortiran uns eixelebrats que facin un disbarat.


MOCIÓ CONTRA LA CORRUPCIÓ , PER LA TRANSPARÈNCIA I LA REGENERACIÓ POLÍTICA\nEstem vivint uns moments de crisi econòmica que està fent estralls en la vida de moltes persones i també en l'Estat del Benestar i a això s'hi afegeix un degoteig constant de casos de corrupció política comprovada i casos de presumpte corrupció política com el cas Pallerols, el cas Palau, el cas Pretoria, el cas Mercuri o el cas Bárcenas.\nTots aquests casos no fan més que augmentar el descrèdit de la ciutadania cap a la política, malgrat que en la política hi hagi una majoria de persones que s’hi dediquen per vocació, treballant pel bé de tota la ciutadania. No tots els partits ni tots els polítics som iguals i hem de fer tot el possible i més per tornar el crèdit que la democràcia i la nostra societat es mereix.\nEl baròmetre de la corrupció fet públic el passat mes de desembre per l'Oficina Antifrau de Catalunya conclou que 9 de cada 10 ciutadans i ciutadanes de Catalunya consideren que la corrupció es un problema molt greu i que està molt o bastant estesa entre els partits polítics i 6 de cada 10 persones enquestades estan convençudes que les accions delictives han anat en augment en els últims anys. Aquest mateix baròmetre informa que el 79,3 per cent de la ciutadania qualifica de poc o gens honestos als representants públics, el 83,9 per cent tenen la percepció que els partits polítics tenen poc o cap interès en lluitar contra la corrupció i el 88,9 per cent creu que tots els partits polítics tenen un finançament irregular.\nDurant molts anys diferents formacions polítiques han intentat proposar mesures i organisme de control per a evitar la mala praxi en la política i eradicar-la. Malauradament això no ha estat suficient.\nEl dany s’ha produït i s’està produint a nivell global, tacant totes les institucions i totes les persones, fins i tot aquella immensa majoria d’alcaldes, regidors o parlamentaris que sempre han actuat amb correcció , transparència i dignitat i han traslladat aquesta manera de ser a les institucions públiques a les quals es dediquen.\nEl llast que suposa la mala imatge de la corrupció cau sobre les institucions i les persones que sempre han estat honestes en la cosa pública i aquesta és una injustícia que hem de resoldre i eradicar.\nVal retornar el prestigi a les institucions públiques i a les persones que s’hi dediquen. Per tots aquests motius proposem al Ple de l’Ajuntament l’aprovació dels següents acords:\n1.- Reivindiquem l’honestedat que desenvolupem els càrrecs electes locals en les nostres funcions públiques i demanem que aquesta arribi a tota la població.\n2.- Rebutgem les males praxis en la cosa pública, exigim fórmules de transparència i posar en marxa totes les actuacions que calguin per a retornar la bona imatge de les institucions davant la ciutadania.\n3.- Exigim a tots els partits polítics de les institucions d’àmbit superior al municipal que es posin d’acord en proposar i aprovar amb la major urgència, tots els mecanismes legals que siguin necessaris per a evitar la corrupció en les institucions, impulsar la seva transparència i regenerar la imatge i la condició de la cosa pública.\n4.- Donar trasllat d’aquest acord a totes les forces polítiques representades al Parlament de Catalunya i a les Corts espanyoles.


Bernat Metge - Obra Modernista de Antoni Gaudí en Barcelona | Torre Bellesguard\nBernat Metge, conseller reial de Martí I a Bellesguard, és considerat avui en dia com un dels millors escriptors catalans de tots els temps. La seva obra, Lo Somni, no ha deixat mai de reeditar-se i traduir-se. Hom la considerà la primera manifestació de prosa humanista en català i s’imposa com a model literari. Ara bé, la perfecció assolida en aquesta obra no s’hauria adquirit sense l’existència d’un ambient cultural previ.\nEn efecte, l’humanisme, el moviment filosòfic del Renaixement, s’esbossa ja a Catalunya gràcies a la creació de la Cancelleria reial durant el regnat de Pere el Cerimoniós, el pare de Martí I. Aquest organisme oficial, on es redacten tota classe de documents oficials pels diferents territoris de la corona, va permetre unificar, de manera gradual, la llengua catalana i adaptar-la als criteris llatins del Ars Dictandi (manuals per escriure bé). Criteris que, com és ben sabut, arribaran des de França i Itàlia, seguint l’entusiasme classicista de l’època. Bernat Metge, un funcionari de la Cancelleria, esdevindrà el més destacat exemple de l’ambient cultural al voltant d’aquesta renovació lingüística i estilística.\nNeix a Barcelona, en el si d’una família propietària d’un obrador d’apotecari que servia a Elionor de Sicília, tercera muller de Pere el Cerimoniós i mare dels seus fills, Joan i Martí, els futurs reis del Casal de Barcelona. La bona relació de la seva família amb la cort li va obrir les portes de la Cancelleria però serà el seu talent el que li permetrà ascendir ràpidament dins d’ella, arribant a ser escrivà, conseller i home de confiança tant de Joan I, com de Martí I. Ambdós monarques parlaven sovint amb ell de temes filosòfics i literaris. El mateix Bernat Metge va escriure diferents llibres i traduccions que serviren per introduir l’humanisme a la literatura catalana. Ara bé, la vida del fill de l’apotecari no està exempta d’ombres. Un escàndol eclipsa aquesta privilegiada posició…\nEn morir de manera sobtada Joan I l’any 1396, Bernat Metge fou acusat amb altres consellers d’irregularitats administratives i fins i tot d’atemptar contra el sobirà. En sortir de la presó, va escriure la seva obra més important: Lo Somni, redactada per rehabilitar el seu bon nom. En aquesta obra, el conseller reial fingeix un diàleg amb l’esperit del difunt rei Joan I sobre la naturalesa de l’ànima i les dones. La seva conversa està plena\nde referències a autors clàssics i renaixentistes que reflecteixen l’ambient cultural de la cort. Al final de l’obra, qüestionat sobre la causa de la seva mort, l’esperit desmenteix qualsevol acusació contra l’autor.\nL’any 1402, Bernat Metge va ser totalment rehabilitat i readmès com escrivà del rei Martí I. Tres anys més tard, fins i tot, tornarà a ser nomenat secretari reial, com ja ho havia sigut del difunt Joan I i romandrà en el càrrec fins al trànsit de Martí I a 1410. Mort que va sorprendre el monarca al seu palau de Bellesguard. En aquest palau, Bernat Metge assistirà a la boda del rei amb Margarida de Prades i totes les reunions dels últims mesos del monarca.\nGràcies a la seva privilegiada posició, Bernat Metge va ser, a més a més, testimoni privilegiat dels esdeveniments més destacats de la corona en la seva època. Va viatjar a Saragossa, València, Mallorca, Sicília i Avinyó, on residia Benet XIII, el Papa Luna. Algunes de les cartes més elegants de la Cancelleria van ser escrites per Bernat Metge durant aquest període.\nDesprés de l’interregne i el Compromís de Casp, que entronitza a Ferran d’Antequera, el 1412, el fill de l’apotecari fou apartat de la cort i morirà un any més tard a la seva casa del carrer de la Cucurulla, a Barcelona.


Del soft power català\nns anys abans de la victòria electoral d’Obama, el professor de Harvard Joseph Nye definia en un llibre allò que entenia per soft power. Ara aquell llibre (Soft power: the means to success in world politics, 2004) i el concepte són utilitzats i debatuts usualment entre analistes i polítics d’arreu del món. En resum, la idea nuclear del politicòleg és simple. En el món de les relacions internacionals entre Estats, sobretot en aquesta fase aguda de globalització, hi ha dos tipus de poder fort i coactiu (hard power): el poder de les armes i el de les sancions econòmiques. Tanmateix, emergeix en l’esfera internacional un nou poder de les nacions (soft: suau, feble) que pretén assolir també, i de fet aconsegueix, canvis de conducta en els altres per procediments no basats ni en la força militar ni en l’econòmica. Nye defineix aquest tercer poder com l’habilitat de les nacions d’usar un capital moral i cultural per persuadir i atraure els altres.\nAquest idea, que en general s’aplica a les relacions entre Estats, resulta d’un interès indubtable per a les nacions sense Estat, com Catalunya i els països catalans, el Quebec, Escòcia, Txetxènia, el Kurdistan o el Tíbet, per citar alguns casos més significatius. Ofereix una perspectiva explicativa de les potencialitats d’una comunitat nacional en l’esfera internacional i dóna eines per establir estratègies i programes d’actuació de cara al reconeixement i a l’acceptació internacionals de la pròpia diferència. De fet, aquesta ha estat la via seguida per bona part de les noves nacions europees que han arribat recentment a la sobirania de forma pacífica.\nEn el cas de la nació catalana, podem assegurar que estem utilitzant aquestes habilitats fer canviar els altres en el sentit del reconeixement de la nostra nació? D’entrada, cal concedir que hem fracassat en una qüestió fonamental: el reconeixement pels Estats implicats i pel conjunt d’Europa de la unitat de la nació en els seus territoris històrics. Ara bé, la perspectiva d’usar estratègicament el potencial nacional català en l’àmbit internacional obre un suggestiu camp d’acció. Primer perquè es tracta d’un autèntic poder amb què cal comptar avui. I segon, perquè aquest poder, a diferència dels recursos del hard power, està a l’abast de tothom: qualsevol membre de la comunitat nacional, sigui on sigui, faci el que faci, pot esdevenir un activista.\nEn aquest sentit, seria bo d’identificar i avaluar els nuclis del capital moral i cultural català que són recursos de poder i d’influència. A títol d’inventari a desenvolupar, voldria proposar un primer llistat de sis nuclis de soft power català especialment pertinents. Primer, la llengua,creació col.lectiva i patrimoni immaterial únic, que objectiva la diferència i la iguala amb la resta de llengües nacionals, com pregonava Fabra. Segon, la història de la nació amb les seves institucions d’autogovern, que fan del cas català, com recordava Pau Casals davant Nacions Unides, un cas primigeni a Europa de pau i democràcia. Tercer, la cultura de marca catalana, amb tota la rica varietat de creacions i gèneres, de Ramon Llull i Àusias March a Pa negre. Quart, Barcelona, la primera capital, símbol d’un país i d’un història complexa de revolucions i de projectes cosmopolites, síntesi del vell i del nou, lloc d’acollida i de connexió amb el món. Cinquè, el Barça i el seu entorn, amb La Masia, Pep Guardiola i els tres candidats a la Pilota d’Or 2010, com a ambaixadors mundials d’uns valors i un estil de joc i de vida singulars. I sisè, TV3, la televisió nacional que malda per ser-ho, i que és de fet l’únic gran referent mediàtic general del país per a nacionals i no nacionals.\nNo cal dir que aquests nuclis més densos de poder català soft s’integren en un mapa en xarxa d’infinits altres nuclis que actuen en circuits d’influència determinants en el món global, com són el ciberespai, els fòrums polítics, la universitat, els fluxos migratoris o el turisme.\n(El Punt, 26-3-2011)