El Cercle la Selva s'acomiada\nA principis del 2017 la Generalitat de Catalunya va impulsar la creació d’Ateneus Cooperatius a tot el territori català, interconnectats en xarxa i distribuïts a tot Catalunya, per a renovar, ampliar i enfortir l’economia social i cooperativa. Actualment hi ha 14 Ateneus Cooperatius.\nA les comarques gironines es va crear l’Ateneu Cooperatiu Terres Gironines amb la intenció de ser l’espai de trobada, aprenentatge i reflexió col·lectiva, cooperació i transformació social per tal de:\nEsdevenir un espai de referència al territori.\nDonar visibilitat a l’economia social i cooperativa.\nFomentar la creació de noves empreses de l’economia social.\nGenerar riquesa i ocupació de qualitat als territoris.\nÉs en aquest context que neix el Cercle La Selva, el servei de proximitat de l’Ateneu Cooperatiu de les Terres Gironines a la comarca, amb la voluntat de posar en valor les iniciatives emprenedores locals cooperativistes i d’acompanyar les necessitats del territori en matèria d’Economia Social i Solidària.\nAquests tres anys les cooperatives Divertus, Idària, Tarpuna, i Mirades; la Fundació Astres; l’associació Impàs; el Consell Comarcal de la Selva; i els ajuntaments de Blanes, Santa Coloma de Farners, Arbúcies i Sant Hilari Sacalm han intercooperat per dinamitzar diferents activitats relacionades amb l’economia social i cooperativa a la comarca.\nAssessoraments a persones emprenedores en clau cooperativa, consolidació de projectes cooperatius, sensibilització adreçada a diferents col·lectius, jornades d’intercooperació, diagnosi de l’economia social a la comarca i detecció de bones pràctiques, campanyes de visibilització... han estat, entre d’altres, les línies de treball impulsades.\nAmb la nova Ordre del Departament d’Empresa i Treball de la Generalitat, la periodicitat dels Ateneus Cooperatius serà trianual. I en el cas de l’Ateneu Cooperatiu de Terres Gironines, els Cercles passaran de ser territorials a ser sectorials: Agroecologia, Cultura, i Cures/Persones migrades. Així doncs, el Cercle la Selva s’acomiada com a tal a 31 d’octubre.\nA partir de novembre, l’Ateneu Cooperatiu de Terres Gironines enceta aquesta nova etapa amb enfocament sectorial a nivell de comarques gironines, però també amb unes hores d’atenció a diferents punts del territori.\nTota persona o projecte cooperatiu del territori podrà sol·licitar un acompanyament a través del web de gestió d’inscripcions: https://serveis.ateneucoopgi.org/ Per a qualsevol dubte que pugui haver-hi, també es podrà contactar amb el telèfon 696.687.828 (Ateneu), de 8h-15h de dilluns a divendres.\nCooperativa Idària, donant vida al territori i futur a les persones\nActualizado: 28 de oct de 2021\nIDÀRIA som una cooperativa de treball associat i d'inserció laboral sense ànim de lucre.\nLa nostre missió és la de generar nous llocs de treball per a persones en risc d’exclusió social en el marc de l’economia verda i la gestió forestal. Ho fem com a cooperativa i empresa d’inserció sense ànim de lucre. Centrem les nostres activitats en la prestació de serveis forestals i agrícoles, formacions específiques i en projectes que sumen experteses i recursos. I tothom pot col·laborar amb nosaltres adquirint els nostres productes: biomassa, llenyes, carbó vegetal, biochar, bruc, encenalls, entre d’altres.\nSer cooperativa ens permet treballar en xarxa amb altres entitats amb idèntics valors socials i ambientals, com ara Boscos Actius, generant noves línies d’aprofitament forestal, el Clúster de la Biomassa de Catalunya, o grups d’entitats socials com ara Plataforma Educativa, per sumar esforços.\nLa sostenibilitat, l’autogestió i la millora social, són l’ADN del nostre projecte i valors essencials de l’Economia Social i Solidària.\nC/ Joan Maragall, 30\nAssociació Som Com Som: consciència alimentària i inclusió social\nAvui parlem amb la Txell Rubio, coach nutricional i impulsora de l’associació Som Com Som de Blanes\nQui sou Som Com Som?\nSom Com Som és una associació des de la qual impulsem un projecte per fomentar la consciència alimentària i la inclusió social. La consciència alimentària per poder fruir millor del nostre cos i de la vida, i la inclusió social perquè l’economia i la vulnerabilitat ens aïllen, destruint l’habilitat del cos per a viure fort. És responsabilitat nostre fer el possible perquè tothom pugui cuidar-se i gaudir.\nLa cuina és la meva passió i per molts anys la meva professió. Per això a Som Com Som volem compartir Temps per cuinar, Temps per ser felices... i què millor si a més és deliciós i saludable!\nI què és el que feu per sensiblitzar sobre aquesta consciència alimentària?\nImpartim tallers formatius d’alimentació saludable a partir de la gastronomia autòctona i explicant la relació amb la cultura; la cuina de fusió entre mar i muntanya; la importància dels productes de qualitat i de proximitat... També fem coaching nutricional, per identificar les emocions vinculades als aliments i acompanyar les persones en aquest procés d’autodescoberta.\nAmb persones amb diversitat funcional tamabé hem dissenyat pictogrames dels 14 al·lèrgens que recull el Decret 1169/2011, amb la col·laboració de l’Aula Enginy de Torroella de Montgrí i el restaurant MeTime de Blanes. Qualsevol empresa d’alimentació que vulgui fer un packaging, una retolació o una carta referenciant els al·lèrgens dels seus productes, ens ho pot demanar perquè tenim tot aquest valor afegit.\nPer tant, quin és el vostre públic?\nEns adrecem a tota classe de públics, però ens apassionen especialment les persones amb diversitat funcional: que aprenguin per sí mateixes a cuidar-se bé per a tenir autonomia. És per això que col·laborem molt estretament amb la Fundació Astres, El Rusc, o amb el Grup Mifas.\nEn què us ha ajudat el servei d’acompanyament del Cercle La Selva?\nEl Cercle La Selva ens ha ajudat a valorar nous reptes, com la posada en marxa d'una aula gastronòmica on ensenyar a fer productes senzills, bons i equilibrats; o un obrador on persones amb diversitat funcional puguin elaborar determinats productes i comercialitzar-los. També ens ha ajudat a pensar més estratègicament, plantejant objectius a curt, mitjà i llarg termini; i a valorar col·laboracions amb altres associacions i empreses amb valor social afegit en aquestes activitats.\nPer últim, felicitar-vos perquè Som Com Som heu estat un dels 24 projectes finalistes del programa GIRA Mujeres.\nSí, estem molt felices! Som un dels 24 projectes finalistes d’un total de 502 idees presentades. Ara hem d’esperar a saber si estem entre les 4 propostes que becaran amb formació i mentoratge especialitzat: això ens ajudaria a iniciar una activitat més empresarial a través de la constitució d’una cooperativa.\nTel i whatsapp: 661.642.065


“Crec que ha de poder haver-hi dones que facin de cossier i homes que facin de dama” - CENT PER CENT\n“Crec que ha de poder haver-hi dones que facin de cossier i homes que facin de dama”\nEstefanía López (Manacor, 1992) serà la dama enguany a la dansa dels Cossiers, que sortiran a ballar el divendres 31 per donar el sus a les Fires i Festes de Manacor. Parlam amb ella sobre aquesta experiència.\nQuè significa per tu poder fer de dama?\nEm fa il·lusió. Fa temps que em prepar i crec que és una manera de fer poble i participar de la cultura de Manacor.\nQuant de temps fa que participes amb els Cossiers?\nFa quatre anys que assaig com a dama però anteriorment ja hi havia anat durant un temps, per mirar. Arran d’apuntar-me a ball de bot vaig interessar-me també per la dansa dels Cossiers i quan vaig agafar desimboltura, ja em vaig engrescar a fer de dama.\nSents nirvis per l’estrena?\nNo, jo em sent com una més. Que els cossiers, els sonadors i el coordinador estiguin tranquils em dóna calma. Supòs que a l’hora de fer el primer ball davant de tanta gent si que em crearà una mica d’impressió.\nT’han donat consell les antigues dames?\nQui s’encarrega d’ensenyar el ball a les noves, és una antiga dama i les altres et poden donar consells sobretot per la sortida, però cadascuna al final té la seva gràcia a l’hora de ballar. És més un suport psicològic que els passos tècnics.\nCom ha estat el procediment per la tria?\nEnguany hem fet una votació però normalment es respecta el criteri d’antiguitat, el temps que fa que assages i també es valora que la dama estigui preparada per ballar.\nQui pot participar en aquesta votació?\nVoten tots els que venen i assagen com a cossiers, hagin o no ballat.\nI amb els cossiers el procediment és el mateix?\nNo, els cossiers els tria el coordinador. Com que són més no hi sol haver problema, tothom sol poder ballar i inclús n’hi ha que ballen els dos dies.\nEs pot triar, si vols assajar com a dama o cossier?\nEnguany hi ha hagut dues al·lotes que s’han apuntat i han estat assajant com a cossier sense cap problema.\nTenen opció de sortir enguany?\nM’agradaria poder-te dir una data però l’únic que et puc dir és que estan assajant i estan passant el procés de tot cossier. És qüestió de temps i preparació. Al final això ho tria el coordinador.\nJa que dama només es pot ser una vegada, t’agradaria poder ballar com a cossier?\nSí. Crec que ha de poder haver-hi dones que facin de cossier i homes que facin de dama. Al final tu tens un paper i és igual si ets home o dona.\nSí, voldria convidar a tothom a venir veure’ns divendres i diumenge.\nprevious post: Una dama portenya?\nnext post: “L’esport és educar en valors i superar-se a un mateix”


Història - Hotel Balneari de Rocallaura ****\nHOTEL AMB ENCANT a LLEIDA, UN OASIS DE RELAX\nL'Hotel Balneari de Rocallaura és un oasi al mig de la natura, que combina el confort i les comoditats d'un hotel amb la relaxació que proporciona un balneari. És un lloc de contrastos, on conviuen allò tradicional amb allò modern, el descans amb l'activitat, el passat amb el present… Situat en la província de Lleida, es tracta d'un històric establiment amb un encant especial i amb 100 anys d'història.\nTot va començar el 1908, quan l'Aigua de Rocallaura fou declarada d'utilitat pública. Així va néixer el balneari, que de seguida va cridar l'atenció de les famílies acabalades d'aquella època pel seu màgic entorn i les qualitats termals de l'aigua.\nEl 1908 es va començar a construir al seu voltant un hotel que, després de vàries remodelacions, avui alberga un total de 82 habitacions, incloent 9 Junior Suites i 6 Suites.\nL'hotel està conformat per dos espais diferenciats, d'una banda els allotjaments i, de l'altra, les instal·lacions termals que abasten més de 2000m2. Els espais interiors són amplis i elegants per oferir el màxim confort als seus hostes. Així mateix, en la decoració s'ha volgut conservar l'ambient de tradició que desprèn l'Hotel Balneari de Rocallaura i s'ha optat per colors suaus i decorats sobris. Tot per què els clients d'aquest hotel sentin la tradició a la vegada que gaudeixen del màxim confort.\nL'Hotel Balneari de Rocallaura està situat al peu de la Serralada del Tallat, amb espectaculars vistes de la Serralada de Prades i a tant sol 6 Km del Monestir de Santa Maria de Vallbona de les Monges, que forma part de la Ruta del Cister conjuntament amb el Monestir de Poblet i el de Santes Creus.\nLa inauguració del establiment va ser l'any 2009 sobre la base de l'antic edifici construït al 1908.\nEnclavat en plena natura i en un entorn muntanyós, és el complement que garanteix el seu relax i descans.L'aiguaneix i les seves aigües termals en ple cor de la Ruta del Cister, preserva tot l'encant del Medievo i els seva paisatgística única.\nLes aigües van ser declarades d' utilitat pública en l'any 1909. Les característiques sin hipocalòriques amb components bicarbonatats, calci, magnesi, liti i estronci.


La Taula del Tercer Sector demana al Govern més concreció en les polítiques socials el 2022\nPublicat 28/12/2021 11:30CET\nLa Taula del Tercer Sector Social, que agrupa més de 3.000 entitats socials catalanes, ha demanat al Govern més concreció en les polítiques socials per assegurar l'accés als drets a les persones en situació de vulnerabilitat el 2022, ha informat en un comunicat aquest dimarts.\nAlgunes de les demandes "prioritàries" del sector són ampliar el pla de xoc d'ocupació amb mesures que vagin més enllà de la urgència i impliquin canvis profunds; assegurar que la renda garantida de ciutadania sigui compatible amb els ajuts a l'habitatge, i la flexibilització de les condicions d'accés a aquesta prestació.\nLes entitats també reclamen que es concreti el pla de rescat social, que s'actualitzi l'indicador de renda de suficiència de Catalunya (IRSC), i es desplegui el II Pla Estratègic de Serveis Socials.\nLa Taula també ha volgut destacar com avanços positius la creació de l'Agència Integrada Social i Sanitària per reforçar un model d'atenció centrat en la persona; la implementació del conveni que regula la pobresa energètica; l'aposta per un pla integral de salut mental i emocional, i l'impuls d'un grup de treball per a la millora del finançament de les entitats socials.\nD'altra banda, reclamen que s'avanci en l'aprovació de la llei del Tercer Sector Social, més suport a les estructures organitzatives de segon i tercer nivell, i que se'n revisi el sistema de finançament per adaptar-lo a la realitat.


Com avaluar els seus audiòfons? - El Blog Social d'Audio[Packs]\nAudioPacks on 06/07/2012\nSi vostè està interessat en adquirir uns nous audiòfons o renovar els seus antics, el seu audiòleg el pot ajudar. Podrà assessorar-lo sobre les solucions potencials que existeixen al mercat, i recomenar-li les que s’ajusten més a les seves necessitats.\nÉs evident que la única manera de saber si els audiòfons són adequats per a vostè consisteix en provar-los. És per això que aconsellem oferim als pacients un període de prova de 30 dies per què vostè estigui segur que el producte escollit és el més adequat per a vostè. A més a més, el seu audiòleg realitzarà amb vostè divereses proves de sonoritat i manipulació en centre abans de que vostè marxi a casa amb els seus nous audiòfons.\nL’adaptació al centre auditiu\nDesprés de comprobar si l’adaptació física de l’audiòfon és correcta i si és per a vostè confortable, es realitxen proves a la cabina insonoritzada per a estar segurs que els audiòfons funcionen correctament: A més a més d´aquestes proves clíniques, vostè hauria d’estar segur que:\nEl seu audiòleg li ha explicat les prestacions disponibles en els seus audiòfons, així com els diferents controls de volum i de canvis de programa disponibles.\nEls audiòfons funcionen correctament amb el telèfon. Faci les proves corresponents per estar segur que sent correctament el mòbil i el fixe.\nSap posar-se’l i treure’l correctament i que no té cap dificultat en substituir les piles.\nLes primeres setmanes d’ús amb els audiòfons poden significar-li canvis en la seva vida. Comenti-li al seu audiòleg totes les coses que considera rellevants per tal de que aquest pugui fer els ajustos necessaris en les revisions d’adaptació.\n12/07/2012 a les 14:01\nMe parece una buena forma para asegurarse que los audífonos sean útiles. Gracias por la información. Saludos. Joan\nPost anterior\tAudiòfons: poden alleugerir la demència?\nPost següent\tComprar uns audiòfons: Per què és tan difícil?


Vida de L'Estudiant | Les Roches Marbella International School of Hotel Management\nPer formar-te en direcció hotelera, Espanya és el lloc ideal com una de les destinacions turístiques més populars en el món.\nLes Roches, situat a la ciutat de Marbella, és un lloc veritablement desitjable al sud d'Espanya . És visitat cada any per centenars de milers de turistes internacionals dels més exigents. Per la seva gastronomia mediterrània, riquesa cultural, ambient cosmopolita, clima agradable, infraestructures segures i alt nivell de vida, Marbella es manté com una de les destinacions turístiques més importants del món.\nDes d'aquesta ubicació ideal, els estudiants tenen l'oportunitat de descobrir Espanya, un país definit per la diversitat de les seves regions o bé, viatjar a Europa o el Marroc en menys de dues hores de vol.\nEls estudiants s'allotgen al mateix campus. Totes les habitacions tenen bany, espai còmode per a l'estudi i àrees comuns.\nHi han apartaments disponibles per als estudiants adults en les zones residencials properes.\nRestaurants i comoditats del Campus\nEls estudiants tenen pensió completa a l'escola al llarg de la seva estança, inclosa en les taxes acadèmiques.\nTenen tres opcions de restauració per escollir:\nEl “Marché” (menjador principal) serveix tres àpats diaris i es compon de diverses estacions gastronòmiques que proposen diferents plats.\nEl restaurant a la carta "El Olivo" està obert per dinar i sopar i serveix tres plats (aperitiu , plat principal i postres) als estudiants .\nEl “Bistró” és un lloc informal on els estudiants poden demanar menjar i aperitius servits de forma ràpida, prendre un cafè i gaudir d'una partida de billar .\nMoltes de les activitats socials i culturals s'organitzen dins i fora del campus, com poden ser: la nit cultural, el dia de l’esport, sopars temàtics, sortides a la discoteca i molt més. Aquests esdeveniments són organitzats pels estudiants de l'escola al llarg dels semestres.\nActivitats en la Vida de l’Estudiant\nEls estudiants poden gaudir sortint a menjar o a prendre una copa a l’"Small World Cafè", un establiment local proper o bé, a qualsevol de Marbella o al famós port de Puerto Banús, que està a només 10 minuts del campus i on s’hi poden trobar restaurants, clubs, bars i botigues.\nAl campus es pot practicar el bàsquet, el voleibol i es pot iniciar al món del golf. Tots els estudiants reben el carnet de soci per accedir al “Manolo Santana Racquets Club", on podran gaudir jugant al tennis i pàdel, fent ús d’un gimnàs completament equipat, classes d'aeròbic, sauna i una piscina exterior. Marbella té excel•lents instal•lacions esportives, així com nombrosos camps de golf, excursions de pesca i d'aventura - tots per gaudir mentre estàs aquí.\nA l'hivern, a una hora i mitja en cotxe en direcció est, s’arriba a Granada, seu de la famosa estació d'esquí de Sierra Nevada que ofereix esquí alpí, snowboard, esquí de fons i excursions amb moto de neu.\nDurant tot l’any, els estudiants també poden practicar patinatge, running, ciclisme, bàsquet, tennis, pàdel, golf, esquaix, futbol, voleibol de platja, ciclisme de muntanya, natació, vela, equitació, senderisme, excursionisme, etc. A més a més, a només una hora i mitja a l'oest de Marbella hi ha Tarifa, la capital de surf mundial.\nT’interessa? Demana’ns informació


Adquisició de títols de transport de La Vallesana\nSol·licitud d'equipaments en situació de pandèmia\nLa companyia d’autobusos Sarbus va posar en marxa el mes d'octubre de 2012 una nova gamma de títols propis per a les línies de transport de la divisió de La Vallesana. Els abonaments, de 10 viatges, només es poden utilitzar en un únic trajecte, sense fer transbordaments, i suposen un estalvi del 20% respecte la targeta T10 de l’Autoritat del Transport Metropolità (ATM).\nTargeta V-1: targeta d’una zona, vàlida per a les línies C1 (Sabadell-Castellar), C2 (en els trajectes entre Sabadell i Terrassa), C3 (en els trajectes entre Sabadell i Castellar, i Sant Llorenç i Castellar), C4 (Castellar-El Balcó-Sant Feliu), C5 (Sabadell-Terrassa).\nTargeta V-2: targeta de dues zones, vàlida per a tot el recorregut de la línia C3 (Sant Llorenç-Sabadell).\nAquests títols són bitllets no integrats, és a dir, que no permeten realitzar transbordaments amb altres línies de bus o mitjans de transport. Els títols es poden comprar als estancs Califòrnia (ctra. Sentmenat, 40), Can Tabac (c. Suïssa, 34) i Papereria Martín (av. Sant Esteve, 29), a la gasolinera BP de la ronda Tolosa i a l'estació de servei BP Truyols de la ctra. de Sant Llorenç.\nPreus títols propis La Vallesana\nMapa de punts de venda


Lover’s Rock Hotels - BEST HOTEL RATES Near Hong Kong Monuments i llocs històrics Area - Hong Kong\nCerca hotels a prop de Lover’s Rock\nMostra els 4 més populars Popular ara mateix a Hong Kong Més venut Auberge Discovery Bay Hong Kong 88 Siena Avenue King or Twin Room with Extra Bed and Mountain View reservada fa 29 segons\nHotel Bonaparte By Rhombus 11 Morrison Hill Rd, Wan Chai Habitació Doble o 2 Llits Business reservada fa 42 segons\nMetro Winner Hotel (Reception @ 5/F) Metro Winner Center, 476 Nathan Road Habitació Familiar Conectada reservada fa 4 minuts, 16 segons\nSilka Seaview Hotel 268 Shanghai Street, Yaumatei, (Yau Ma Tei MTR Station - Exit C), Kowloon Estàndard reservada fa 6 minuts, 6 segons\nGrand City Hotel 338 Queen's Road West (MTR Sai Ying Pun Station Exit B1) Superior reservada fa 6 minuts, 18 segons\nLover’s Rock és només un dels molts llocs per descobrir de Hong Kong Trobi baixíssimes tarifes només a Agoda.com quan reservi hotels a prop de Monuments i llocs històrics. Es pot trobar una varietat d'hotels a prop de Lover’s Rock, com Hong Kong Kings Hotel i Grand Hyatt Hong Kong. El formulari segur de reserver online d'Agoda.com ofereiex una manera simple de reserves d'allotjament a prop de Lover’s Rock. Amb eines de recerca útils i ampla informació d'hotels,hotels a Hong Kong són fàcils de buscar. Amb més de 150,000 hotels per tot el món, és fàcil trobar hotels a Agoda.com prop de llocs d'interès com Lover’s Rock.\nHotels a prop de Lover’s Rock el més proper\nEls millors hotels prop de Lover’s Rock


El transport públic troba insuficient l’increment de les tarifes d’autobús | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl sector exposa que l’increment de costos ha estat d’un 5,1% el 2017.\nDv., 02/02/2018 - 02:30\nEl transport públic troba insuficient l’increment de les tarifes d’autobús\nL’augment de les tarifes del transport públic aprovat per a aquest 2018 no satisfà el sector, tot i que encara no té la comunicació oficial. El president de la Cooperativa Interurbana Andorrana, Gabriel Dallerès, va remarcar ahir que un increment global de l’1,7% està per sota de la pujada que han registrat els costos del transport. Per tant, va declarar que “ens sembla just, si tot s’acaba aquí” i es va mostrar a l’espera de la informació del Govern.\nDallerès va recordar que les companyies que ofereixen el servei havien demanat a l’executiu una revisió dels preus d’un 5%, aproximadament. En aquest sentit va explicar que aquesta xifra coincideix amb la variació anual de l’IPC del sector del transport, que va tancar l’any 2017 amb una pujada del 5,1%. Des de la companyia es va indicar que el Govern té dues vies per cobrir les despeses que suposen les línies d’autobús: les tarifes o l’atorgament d’una subvenció. Si no es materialitza cap de les dues, aleshores les opcions passen per reduir el servei, si és possible, i en el cas que no ho sigui, actuar sobre les despeses que són comprimibles, és a dir, les de personal.\nAixí, el president de la Cooperativa Interurbana Andorrana va avisar que aquest increment de preus insuficient pot provocar que no es puguin actualitzar els sous amb l’IPC, un fet que comporta una pèrdua del poder adquisitiu dels empleats i que “és difícil d’acceptar, quan altres sectors es belluguen amb l’IPC”.\nDe la seva banda, l’Associació de Taxistes d’Andorra (ATA) també veu insuficient l’increment d’un 1,8% quan havien sol·licitat un 3% perquè hi havia les tarifes congelades des de fa sis anys, va dir el president, Carlos Felipe Cunha Ferreira. Tot i així, va apuntar que val més això que res.


El Parc de Recerca UAB crea un Consell de Representació Empresarial – Lo Campus diari\nEl Consell de Representació Empresarial està format per 24 representants d’empreses i pretén ser un espai de diàleg entre els membres del Parc i el sector empresarial\nEl Parc de Recerca Universitat Autònoma de Barcelona ha constituït un Consell de Representació Empresarial per tal de fer partícip a les empreses de la orientació i definició de les línies d’actuació del Parc i millorar la transferència de coneixement de la universitat a la societat.\nEntre les funcions del Consell, es troben la d’assessorar al patronat del Parc en l’estratègia a seguir i les activitats i accions que es duen a terme, col·laborar en la detecció de necessitats sectorials i fer propostes d’actuació concretes, participar en activitats relacionades amb els objectius del Parc i recolzar l’organització de trobades i activitats de difusió.\nL’acte de constitució del Consell va tenir lloc el passat 30 d’octubre a l’Edifici Eureka del Parc de Recerca UAB. “La relació entre la universitat i el teixit empresarial és imprescindible per potenciar la transferència de coneixement i crear un entorn innovador. Per això, amb la creació del Consell de Representació Empresarial pretenem acostar-nos a l’empresa i entendre les seves necessitats. I és que la importància d’aquesta col·laboració no és només per promoure la innovació empresarial, sinó també per desenvolupar i aplicar la investigació universitària”, va destacar Buenaventura Guamis, director del Parc de Recerca UAB.\nFormen part del Consell 24 representants de les empreses Gallina Blanca, Damm, Lucta, Pepsico, Formatgeries Montbrú, Laboratorios Ordesa, Henkel, Odournet, Air Liquide, Carinsa, Bioiberica, Afinitica, Lamirsa, Ability Pharma, Laboratoris Esteve, Laboratoris Ferrer, AB-Biotics, Laboratoris Kern, BJC Siemens, Scytl, Zetes, Aqualogy, l’Associació d’Empreses Industrials Internacionalitzades (AMEC) i l’Associació d’Amics UAB.\nPresidirà el nou òrgan Pere Vallès, conseller delegat de Scytl, empresa líder al mercat global del vot electrònic que va néixer al si d’un grup de recerca de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nÉs una fundació sense ànim de lucre, creada per tres entitats líders en investigació: la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), el Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC) i l’Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentària (IRTA). La seva missió és impulsar i millorar les activitats de transferència de tecnologia i coneixements dels seus membres, promoure l’activitat emprenedora mitjançant la creació de noves empreses basades en la investigació i, en general, facilitar la interacció entre la recerca, el món empresarial i la societat. El Parc de Recerca UAB dóna servei als departaments i grups de recerca de la UAB, així com als centres i instituts ubicats al campus de Bellaterra.♦\nUn investigador del Campus de Terrassa de la UPC patenta un producte biotecnològic per fabricar pape...


L'Spar Citylift Girona reacciona a temps a l'Eurocup (65-51) (Àlex Gozalbo)\nL'Spar Citylift Girona reacciona a temps a l'Eurocup (65-51)\nL'equip entrenat per Eric Surís ha recuperat un desavantatge de 13 punts\n1 min. Barcelona 05/12/2018 21:30\n651x366 Rosó Buch en defensa / SPAR CITYLIFT GIRONA Rosó Buch en defensa / SPAR CITYLIFT GIRONA\nL'Spar Citylift Girona ha superat l'Uniâo Sportiva de les Açores (65-51) i es manté invicte a l'Eurocup femenina. L'equip entrenat per Eric Surís s'ha vist obligat a capgirar un desavantatge de 13 punts per sumar el seu cinquè triomf a la competició.\nEl rival ha començat el partit amb un gran encert en el llançament, fet que li ha permès construir-se una diferència de 13 punts (4-17). L'Spar Citylift Girona ha reaccionat endurint la defensa per ajustar el marcador amb un parcial de 13-1 (17-18). El partit ha seguit igualat fins als últims minuts, quan l'equip gironí no ha badat i ha assegurat la victòria a Fontajau.\nNadia Colhado, que ha acabat el partit amb 17 punts, 5 rebots i 2 assistències, i Shay Murphy, que ha anotat 15 punts, han estat dues de les jugadores locals més destacades. Kankou Coulibaly, per la seva banda, ha sumat 29 punts.


Un viacrucis gens agònic: la pujada al santuari de Lord | Mapamunding\nEl santuari, a la planúria superior de la mola del mateix nom, ens ofereix vistes fantàstiques i un indret on sojornar. Abans d’assolir el cim, però, haurem de recórrer el camí d’escales per on se’ns van presentant les estacions del calvari de Crist.\nL’excursió que us proposem -i que amb un ritme tranquil podeu completar en dues hores i mitja, anar i tornar- surt de l’ermita romànica de Sant Serni (o Sant Sadurní) del Grau, petit edifici precedit per un clos on hi ha el cementiri. L’ermita està documentada des del segle XI, i val la pena fer-hi un cop d’ull.\nContinuem per la pista asfaltada fins que, a la dreta, trobem la indicació d’un caminet que puja cap a la Roca Foradada, una escletxa al camí que ens deixarà passar entre mur de pedra i mur de pedra. En sortir, el camí gira cap a l’esquerra i comença a baixar, de nou cap a la pista asfaltada. Si es vol, es pot evitar aquest tros de la Roca Foradada tot seguint la pista i passant per un túnel sense il·luminació. Si aneu per aquí, pareu atenció que no vingui cap cotxe!\nContinuareu per la pista asfaltada, amb la muntanya a l’esquerra i un barranc abrupte a la dreta. En aquest tram trobareu la font de Sant Isidre. Quan nosaltres vam fer l’excursió, al mes de març, estava completament seca.\nAllà on acaba la pista asfaltada hi trobarem la indicació per iniciar l’ascens a la mola de Lord, just en el punt on també comença el viacrucis. És un camí ben condicionat, amb trams d’escales, que ens oferirà bones vistes de part del tram recorregut i, sobretot, del pantà de la Llosa del Cavall, al riu Cardener. Una tanca metàl·lica us anunciarà que ja sou al cim.\nArribats a dalt, mireu a la dreta: hi veureu el remuntador que usen els monjos del santuari per pujar materials i, així, evitar-se el camí feixuc de les escales! També hi ha una petita ermita.\nCap a l’esquerra, el camí mena cap al santuari, edificat en una esplanada que gaudeix d’una vista excel·lent (des de l’embassament fins als Rasos de Peguera). Si teniu sort, hi podreu contemplar algunes aus rapinyaires: en el nostre cas, vam poder gaudir del vol del voltor comú.\nLa tornada la fareu pel mateix camí.\nEl cim de la mola de Lord és un espai força pla i agradable; si us programeu bé l’excursió, podeu aprofitar per esmorzar-hi o dinar-hi.\nLa comunitat del santuari de Lord celebra missa diària i, el diumenge a les 11, és amb cant gregorià. També hi ha una hostatgeria. Consulteu el seu web per a més detalls!\nPodeu trobar més informació sobre aquesta ruta en aquest prospecte.\nDes de Sant Llorenç de Morunys, cal prendre la carretera LV-4241 en direcció al coll de Jou. Quan ja siguem als afores de la població veureu una pista que a, a mà dreta, indica el santuari de Lord. Preneu-la; no gaire més endavant trobareu a mà esquerra Sant Serni del Grau a mà esquerra i una esplanada on podreu deixar el vehicle.\nPreviousSant Jeroni, el punt més alt de Montserrat\nNextEl castell de Mur, dominant la conca de Tremp a l’antiga frontera del Pallars


L'oposició carrega contra el PAM 'poc concret' del govern | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\n29 de Novembre de 2019, per Redacció/ M.B.\nUn instant de la votació del PAM al ple\nJunts per Reus/ Twitter\nEl ple de l'Ajuntament de Reus ha aprovat aquest divendres, 29 de novembre, el Pla d'acció municipal Reus 2019/ 2023, "el document que planifica l’acció de govern al llarg del mandat de manera transversal, definint i ordenant els objectius que es volen impulsar i les accions que es duran a terme per aconseguir-los", tal i com s'hi ha referit la vicealcaldessa, Noemí Llauradó. El PAM és també "una eina de caràcter informatiu i divulgatiu, i que ha de possibilitar retre comptes davant la ciutadania i avaluar el compromís adquirit", ha afegit, tot descrivint-lo com "el full de ruta que ha de guiar l’acció de govern dels propers quatre anys, amb l’objectiu de garantir tant la cohesió social, com els projectes i serveis de qualitat que exigeix la ciutadania". La seva aprovació ha estat l'últim punt de l'ordre del dia que s'ha dut a terme fins ara, ja que s'ha fet un recés fins a dos quarts de 5 de la tarda (podreu seguir la segona part de la sessió a Reusdigital.cat, en directe). L'oposició en bloc hi ha votat en contra.\nL'oposició s'hi oposa\nLlauradó ha fet una primera explicació dels quatre eixos sobre els quals "pivota" el PAM: progrés social, espai urbà, desenvolupament econòmic i organització i planificació. Aquests, ha exposat, "han de garantir un avanç estratègic de la ciutat cap a un futur centrat en l’atenció a les persones i el lideratge metropolità". Igualment s'ha referit a algunes accions concretes, tals com el projecte que el consistori ha de promoure i que està relacionat amb el CAP al Carme; o l'estudi per crear, si s'escau, una empresa energètica.\nL'oposició ha carregat contra el PAM, tot assenyalant que aquest és "poc concret". Des de la CUP, Marta Llorens ha tirat d'ironia per, just després d'intervenir la vicealcaldessa, advertir-la que "ja no som en campanya". De passada, ha tornat a qüestionar el "republicanisme" d'Esquerra, tot lamentant que "no es passi de fer declaracions simbòliques al ple". Per a la cupaire, el document és "ple de contradiccions", perquè "s'hi parla de fomentar l’economia circular, social i cooperativa, i per l’altra, parla de col·laboració amb els APEUs, que a llarg termini farà desaparèixer el petit comerç".\nA Cs, Débora García s'ha limitat a expressar que el PAM "no detalla pressupostos ni terminis" i, al PSC, Andreu Martín ha fet un discurs "ferotge", tal i com l'ha descrit Llauradó. El líder socialista ha indicat que "més que no pas un Pla d'acció municipal, sembla que estiguem debatent un Pla d'ambiguïtat municipal". Sobre l'establiment d'un procés participatiu obert als veïns per fixar les prioritats d'execució de les més de 500 accions previstes al document, Martín ha carregat contra la "incapacitat" dels tres socis de govern de fixar-les.


Grup Ferre de Restauració | Restaurant Sumoll, un luxe del Penedès\nRestaurant Sumoll, un luxe del Penedès\n24 oct. Restaurant Sumoll, un luxe del Penedès\nPosted at 12:53h in Sumoll\tby\toscar 0 Comments\nEl restaurant Sumoll està ubicat en una masia que respon a la identificació amb la cultura i la gastronomia catalana, al cor del Penedès i rodejat per les vinyes que proporcionen els vins al celler Ferré Catasús, pertanyent a la família propietària de l’establiment. La personalitat del restaurant s’identifica amb un detall protagonista en tots els seus racons i una equilibrada carta dominada per la cuina mediterrània i catalana.\nQuan vam arribar al restaurant Sumoll, el primer que destaca és la seva imponent presència sempre acompanyada del silenci i tranquil·litat d’un entorn que convida a fer una passejada per un jardí inundat de flors o contemplar la façana i observar els elements característics de l’arquitectura catalana. Durant la primavera i l’estiu és recomanable gaudir en aquest espai d’un ” vermut a la fresca”, amb propostes tradicionals com seitons en vinagre, gambetes de Huelva, daus de formatge manxec, pernil ibèric o escopinyes, acompanyades d’un vermut clàssic amb un toc de sifó o una bona copa de vi.\nL’accés al restaurant ens condueix a un ampli rebedor presidit per mobiliari estil noucentista, una tartana que convida al romanticisme dels viatges d’una altra època i unes originals pintures a la paret que acompanyen el recorregut de les escales que condueixen a la planta superior on es troben les sales, la cuina i les terrasses .\nAsseguts a taula\nUn cop instal·lats al saló principal, seguirem envoltats de la quietud, el recolliment i una ambientació una mica eclèctica però harmoniosa que també s’imposa a la terrassa coberta o a la sala privada.\nJa hem obert la carta i és quan segurament comencen els nostres dubtes. Si el vermut ha estat consistent, podem acudir al socorregut “pica pica” de primer i compartir, per exemple, croquetes de pernil, bunyols de bacallà o broquetes de llagostí. Després podem optar per una bona tonyina de Vilanova o un entrecot. Si no hem menjat decentment durant els dies anteriors, podem delectar-nos amb una costella de bou de 850 grs. Aquestes propostes, evidentment, es poden obviar i escollir entre la varietat de plats disponibles.\nEl restaurant Sumoll s’identifica amb l’essència del costumisme de Catalunya i el seu nom prové d’una varietat autòctona i rústica de raïm negre, el sumoll, resistent a la sequera, amb un desenvolupament uniforme i un gra gruixut i llarg. És una de les varietats contemplades a la DO Catalunya, Pla de Bages i Tarragona.\ncuina del Penedès, escapada Vilafranca del Penedès, restaurant Vilafranca del Penedès, Vilafranca del Penedès


La nova senyalització enoturística substitueix els cartells de les rutes del vi i el cava | RTVVilafranca\nLa nova senyalització enoturística substitueix els cartells de les rutes del vi i el cava\nEl disseny dels cartells s’ajusta als criteris establerts per la Direcció General de Turisme i la Direcció General de Carreteres de la Generalitat.\nEl projecte de senyalització turística és una iniciativa del Consell Comarcal, que compta amb la col·laboració del Consorci de Promoció Turística del Penedès i el suport tècnic i econòmic de la Diputació de Barcelona i de la Direcció General de Turisme de la Generalitat.\nEn aquesta primera fase del projecte es renovarà la imatge dels cartells existents a les entrades del territori de la DO Penedès per la carretera N-340, les entrades als municipis i els cartells dels punts d’informació del Consorci de Promoció Turística del Penedès situats al casc urbà dels municipis.\nEl disseny dels cartells s’ajusta als criteris establerts per la Direcció General de Turisme i la Direcció General de Carreteres de la Generalitat. Tenen una franja marró que els identifica com a cartells de senyalització turística i un botim de raïm que identifica el territori com a territori vitivinícola; també llueixen les quatre barres de la senyera i una imatge destacada basada en els trets identitaris de la destinació turística: en el cas del Penedès, el paisatge vitivinícola. Aquestes imatges de paisatge vitivinícola han estat dissenyades per l’artista penedesenc Lluís Masachs.\nConsell Comarcal de l'Alt Penedès, senyalització enoturística


La regidora Núria Freixas (CUP) renuncia al dret d'aparcar gratuïtament - Calella Comunicació\nLa regidora de la CUP ha tornat la targeta que li permet aparcar a qualsevol punt de Calella de forma gratuita. Per tant, continuarà pagant la zona blava com tots els veïns de la ciutat, que té un dèficit d’aparcament que es veu acusat a l’estiu per l’augment de la població degut al turisme.\nLa única regidora que la CUP té a l’Ajuntament de Calella, Núria Freixas, ha retornat el pin de plata que se li va donar el dia de la constitució del nou consistori i que la distingeix com a càrrec electe. També ha renunciat a la targeta que Gestvia entrega als regidors per aparcar a les zones blaves de forma gratuïta i a les entrades dels espectacles del NEC, de la Sala Mozart i, en general, tots els que organitza l’Ajuntament.\nL’agrupació local de la CUP segueix així el codi ètic del partit, que diu que els seus militants no acceptaran regals per la seva condició de càrrecs electes. Consideren que és un tracte de favor respecte de la resta de veïns i que “la condició de regidor/a o alcaldessa no hauria de comportar aquests privilegis, per petits que siguin”.\nA diversos pobles i ciutats de Catalunya, els regidors de la CUP han retornat les insígnies que els destaca com a càrrecs electes. La de Calella és l’escut de la ciutat en plata i es dona a tots els nous regidors. Té un cost de 22,50 euros.\nCors contra la violència masclista\nEl govern municipal ha instal·lat recentment senyals de trànsit en forma de cor trencat per denunciar la violència masclista. Freixas ha criticat aquesta decisió per considerar-ho una “política d’aparador” i ha assegurat que la violència masclista “no es venç amb senyals de trànsit”. Demana polítiques educatives i de conscienciació per combatre aquesta xacra social i es pregunta quant han costat aquestes senyals.\nLa CUP ha tornat a l’activitat política després del període de vacances canviant el seu funcionament assembleari intern amb l’objectiu de ser més eficients. Estan preparant les qüestions que portaran al pròxim ple ordinari, previst pel 2 de setembre. Entre elles, estudien fer una reprovació de la diferència salarial entre la regidora de Participació, Joventut i Igualtat, Cindy Rando, i el regidor de Política Social i Salut, Ramon Llamazares, tots dos amb la mateixa dedicació exclusiva i responsabilitat.\nredaccio\t2019-08-27T14:34:45+01:00\t21/08/2019 | 19:29|Categories: Noticies|


100 dies, 100 somriures | Compromís pel Puig\nPublicat el 6 Octubre 2015 en General, Grup municipal\nEls resultats de les passades eleccions del 24 de maig van obrir una nova etapa política il·lusionant al Puig. El PP perdia la majoria absoluta i, per primera vegada, Compromís esdevenia garantia d’un canvi en la manera de fer política al poble.\nEn estos primers 100 dies de rodatge hem vist i hem fet de tot. El més important és que hem pogut treballar de valent, en coordinació amb els socis de govern del PSOE, per obrir les portes de l’Ajuntament a la ciutadania i establir les bases per fer del Puig un poble més just, més verd i més participatiu.\nVal a dir que bona part de l’energia inicial hem hagut de dedicar-la a apagar els centenars de focs oberts per l’anterior corporació. Amb les arques municipals buides i una muntanya d’assumptes pendents podrint-se als calaixos, els nostres esforços s’han centrat en organitzar el desgavell intern i la manca de gestió amb què el PP havia sumit l’Ajuntament. En això estem i en això ens vorem forçats a seguir durant el temps que calga.\nEl problema més greu amb què ens hem trobat ha sigut la multa de 400.000 euros que li ha fet el Govern espanyol al poble del Puig. La causa ha sigut l’incompliment sistemàtic per part de l’anterior corporació de la llei d’estabilitat pressupostària. El greuge per al poble és per partida doble: disposem de menys diners perquè els anteriors gestors se’ls gastaren quan no tocava, i durant els dos anys següents rebrem 400.000 euros menys com a càstig per la seua acció. Perquè us feu una idea de la magnitud de la tragèdia, la xifra representa més del què va gastar-se l’equip de Tolosa en ajudes socials durant tota una legislatura.\nTanmateix, això no ens ha llevat la il·lusió ni ha impedit que des del primer dia hajam pogut aplicar mesures significatives que marquen un canvi clar en la manera de governar El Puig.\nA continuació, us oferim un resum de les mesures i accions més importants que hem pogut dur a terme en estos primers 100 dies de govern:\n· La primera decisió que hem pres ha sigut baixar els sous de l’Equip de Govern, aconseguint un estalvi de 240.000 euros en quatre anys.\n· Des del primer dia estem aportant la informació municipal que va generant el consistori: convocatòries, actes i gravació dels plens.\n· Per fer-ho d’una manera més àmplia i sistematitzada ens hem adherit al Portal de Transparència Local, impulsat pel Ministeri d’Hisenda i la Federació Espanyola de Municipis i Províncies per donar compliment als requeriments de transparència i bon govern contemplats en la Llei 19/2013. És el primer pas necessari per crear el primer portal web de Transparència de l’Ajuntament, que esperem llençar en la major brevetat possible. Paral·lelament, estem tramitant l’adhesió a la Xarxa d’Entitats Locals i Participació Ciutadana com a punt de trobada de les entitats locals que apostem per millorar els nostres mecanismes de transparència i participació ciutadana.\n· Hem democratitzat els plens. Es realitzen com a mínim una vegada cada dos mesos, tractem de respondre a l’instant a les preguntes del públic, que ara té la possibilitat de contrarèplica, no limitem la participació a una pregunta per persona i els gravem i els pugem a Internet perquè estiguen a disposició de tothom. Bona prova d’això és que els plens han passat de ser un simple tràmit burocràtic de mitja hora duració fins estendre’s a una mitjana de dues hores i mitja.\n· Ens estem posant al dia amb les associacions del poble i estem preparant la constitució d’una comissió de Participació Ciutadana.\n· Estem atenent les peticions d’informació per part de l’oposició i la ciutadania el més ràpid possible, garantint el seu dret a rebre informació que l’anterior corporació vulnerava de manera sistemàtica.\n· Hem iniciat les gestions per disposar d’un transport públic que connecte El Puig amb l’estació de metro de Rafelbunyol i l’hospital de Sagunt i done servei de transport general a les persones amb problemes de mobilitat.\n· Estem dissenyant un pla que recupere per al poble les dues muntanyes que hi ha al casc urbà, la de La Patà i també la de Santa Bàrbera.\n· Hem aconseguit agilitzar la majoria de les incidències d’Agricultura i Obres Públiques que ens estan fent arribar els veïns i les veïnes del poble, donant solucions en una mitjana de 48 hores.\n· Hem aturat l’intent de venda d’uns terrenys municipals a una empresa privada, per baix del preu de mercat, iniciat per l’anterior corporació.\n· Hem establert una moratòria en la creació de noves comissions taurines al poble.\n· Hem aconseguit els fons necessaris per rehabilitar l’antic llavador del Pélec.\n· Hem iniciat els tràmits per rehabilitar la Càmera Agrària i fer-la accessible per a les persones amb problemes de mobilitat.\n· Estem posant fre al descontrol que hi havia en les despeses corrents.\n· Hem centralitzat les compres en els departaments d’Agricultura, Medi Ambient i Obres Públiques, fent-les més eficients i barates.\n· Hem racionalitzat les beques perquè arriben preferentment a les persones sense recursos, i així poder destinar els diners sobrants a més ajudes socials a la gent necessitada del poble.\n· Hem desplegat una brigada agrària que ha netejat les dues muntanyes i camins de l’horta que estaven abandonats.\n· Hem hagut d’avançar la poda en jardineria a tot el poble, a causa de què l’anterior corporació no va fer-la quan tocava.\n· Estem dignificant l’ús de la llengua pròpia, recuperant-la tant en la documentació oficial com en les comunicacions de l’Ajuntament.\n· Hem aturat el desviament de diners a mitjans de comunicació de fora del poble per promoure els membres de l’Equip de Govern, una pràctica que va ser continuada durant l’anterior corporació.\n· Estem treballant pel retorn d’un mitjà de comunicació local que done veu a les diferents sensibilitats del poble i acoste l’activitat municipal als veïns i veïnes.\nÉs evident que això és només l’inici i que encara queda molta feina per fer. Tenim desenes d’idees i projectes al rebost. Us recordem que teniu obertes les portes de l’Ajuntament per fer-nos arribar les vostres propostes i inquietuds. Amb il·lusió, imaginació, valentia i intel·ligència col·lectiva, entre totes i tots millorarem El Puig.\nArxivat en: General, Grup municipal\n← #PrimàriesCompromís a Les Corts i Ajuntaments 2015\nRecuperant la muntanya →


ACN/ Marta Sierra Barcelona 30-01-2018 11:49\nEls diputats de JxCAT Josep Rull, Elsa Artadi i Albert Batet, i Damià Calvet, el 29 de gener de 2018. ACN\nEl president del Parlament assegura que ha trucat reiteradament a Puigdemont sense poder parlar amb ell mentre que JxCat es queixa que no els hagin comunicat la decisió\nJxCat i ERC han topat en les últimes hores per l'anunci que el president del Parlament, Roger Torrent, ha fet pocs minuts després de les 10 hores: ajornar el ple d'investidura de Puigdemont per tal d'assegurar que es pugui sotmetre a un debat amb "totes les garanties". JxCat ha lamentat que la decisió de Torrent no ha estat "consultada ni comunicada prèviament" als representants de la seva coalició electoral. Mentre que segons fonts pròximes al president del Parlament, Torrent ha trucat repetidament a Puigdemont sense obtenir resposta. Des de l'entorn del candidat a la presidència de la Generalitat han afirmat que Puigdemont té trucades perdudes registrades en el seu telèfon mòbil però que té per costum no respondre les que no coneix. A més, afegeixen que des d'ERC saben perfectament com localitzar-lo. A banda del conflicte comunicatiu, JxCat defensa que es donen les "condicions polítiques" per celebrar aquest mateix dimarts el ple d'investidura que inicialment estava previst per les 15 hores. Torrent s'ha limitat a dir que es farà quan hi hagi garanties i quan el Tribunal Constitucional (TC) resolgui les al·legacions.


Que es complisquen en mi les teues paraules (Lluc 1,26-38) – laparaula.com\n[Evangeli del diumenge, 4 Advent – Cicle B]\nEn aquell temps, Déu envià l’àngel Gabriel a un poble de la Galilea anomenat Natzaret, per dur un missatge a una donzella, promesa amb un descendent de David, que es deia Josep, i el nom de la donzella era Maria.\nL’àngel entrà a casa d’ella i li digué:\n—Alegra’t, plena de gràcia, el Senyor és amb tu.\nElla es torbà en sentir aquestes paraules, i pensava per què la saludava així. Però l’àngel li digué:\n—No tingues por, Maria; Déu t’ha concedit el seu favor. Tindràs un fill i li posaràs el nom de Jesús. Serà gran i l’anomenaran “Fill de l’Altíssim”. El Senyor Déu li donarà el tron de David, el seu pare, serà rei del poble d’Israel per sempre, i el seu regnat no tindrà fi.\n—¿Com pot ser això, si jo no tinc marit?\n—L’Esperit Sant vindrà sobre tu, i el poder de l’Altíssim et cobrirà amb la seua ombra; per això, el fruit sant que naixerà, l’anomenaran Fill de Déu. També la teua parenta, Elisabet, ha concebut un fill a la seua edat; ella, que era tinguda per estèril, ja es troba al sisè mes, perquè, a Déu, res no li és impossible.\n—Sóc l’esclava del Senyor: que es complisquen en mi les teues paraules.\nLa Lectio Divina sempre és una proposta de lectura i oració «implicant», és a dir, per a què busquen en el relat reflexos de la nostra pròpia vida i ens deixem il·luminar des d’ell. Este és també el suggeriment que fem hui.\nEl text de l’evangeli d’este diumenge, molt conegut, el solem anomenar «anunciació a Maria», però també podria ser «vocació de Maria». L’experiència de Maria no està escrita per a nosaltres com anècdota ni com curiositat, sinó per a què ens servisca de model amb el que confrontar la nostra pròpia vocació.\nComença el text de forma clara, des de Déu. L’origen de tota vocació, de tota crida, està en Déu. Ell té la iniciativa en amor, en perdó, en reconciliació, en cridar-nos al servici dels altres. Déu ve, a més, a la nostra realitat quotidiana; el poblet de Galilea representa la humilitat de la vida. Ningú esperava que el Messies nasquera en Galilea, però els plans de Déu trenquen els nostres prejudicis constantment.\nL’arribada del Senyor a la nostra vida vol omplir-nos d’alegria; esta és la primera paraula de l’àngel: «Alegra’t». Maria, per la seua part, sent i reflexiona («es torbà i pensava»), ella està atenta a Déu, es capaç d’escoltar-lo i per això, quan Déu es creua en la seua vida, tot el seu ser (sentiment i raó) es deixa impactar per ell. Podríem reflexionar i preguntar-nos si nosaltres estem tan oberts a Déu, si ens adonem dels centenars de vegades que passa al nostre costat cada dia, si sabem escoltar allò que ens demana.\nA continuació, l’àngel li transmet un anunci increïble. A partir de la humilitat de Maria Déu serà capaç de fer coses inaudites; Maria donarà a llum al Messies, a l’Esperat, a aquell que va a donar-li la volta a este món injust com a un calcetí, al que va a posar potes enlaire el sistema d’opressió en el que vivim per a instaurar la justícia autèntica.\nMaria expressa també el seu dubte; no perquè desconfie, com tants altres, davant la crida de Déu, sinó perquè comprén l’enormitat d’allò que l’àngel li està anunciant. La resposta de l’àngel, en el fons, és senzilla: «No et preocupes, Déu s’encarrega de tot, per a ell no hi ha res impossible». I fins i tot li dóna un signe del poder i l’amor de Déu que Maria no havia demanat: La seua parenta Elisabet ha concebut en la seua vellesa. També a nosaltres Déu ens dóna multitud de signes en la nostra vida quotidiana; segurament no seran miraculosos, però certament són expressió del seu immens amor per cada un de nosaltres. Allò difícil és estar atents per a captar-los.\nLa frase final de Maria, breu i concisa, murmurada en la intimitat d’una diminuta aldea d’un racó perdut de l’Imperi Romà, fa milers d’anys, partix la Història de la humanitat en dos, brillant amb un esclat de llum pròpia.\nLluc, a més de contar-nos, amb el seu estil, quina va ser l’experiència interior de Maria, també vol que ens acostem a ella, que siguem capaços d’escoltar, com Maria, la crida de Déu que per a cada u és diferent, que puguem sentir-nos interpel·lats en els nostres sentiments i en la nostra raó, en tot el nostre ser, que albirem els signes de l’amor de Déu que ens rodegen constantment i que, per fi, siguem capaços de dir sí a la seua petició, amb la confiança de què el món sencer serà diferent, Déu el farà diferent, gràcies al nostre humil «que es complisquen en mi les teues paraules».\n(Diumenge 4 Advent – Cicle B)\n14 de Desembre de 2020 7 de Desembre de 2019 Xavi Matosesdiumenge 4 B Advent, Lluc, Lluc 1_26-38\nAnterior Entrada anterior: Joan Baptista: testimoni de la llum (Joan 1,6-8.9-28)\nSegüent Entrada següent: Tu eres el meu estimat (Marc 1,7-11)


Idescat. Indicadors de benestar i progrés social. Metodologia\nCondicions de vida i treball\nInclusió, drets i participació\nTradicionalment, el producte interior brut (PIB) ha estat gairebé l'únic indicador utilitzat en la mesura del benestar i el progrés. Durant els últims anys, han sorgit diferents iniciatives arreu del món que ofereixen una visió més àmplia dels aspectes socials, del benestar i de la sostenibilitat associats al progrés.\nFruit d'això han anat apareixent diverses propostes de sistemes d'indicadors i d'indicadors sintètics elaborats tant per organismes públics com per entitats privades, amb el propòsit de superar les limitacions d'una perspectiva únicament econòmica.\nEn aquest sentit, és significativa la Resolució 17/XI del Parlament de Catalunya mitjançant la qual l'any 2016 insta el Govern a impulsar l'elaboració d'un estudi sobre l'evolució de la pobresa i la desigualtat de rendes i patrimoni, i a continuar treballant en els indicadors que han de permetre elaborar un informe sobre el progrés social de Catalunya. L'elaboració dels Indicadors de benestar i progrés social està emmarcada en el compliment d'aquesta voluntat parlamentària.\nEn el disseny d'aquest grup d'indicadors s'han tingut en compte els criteris següents:\nQue sigui rellevant, precís i fiable, i que es pugui difondre oportunament i puntualment amb periodicitat anual.\nQue sigui coherent o conciliable, comparable entre regions i països, i accessible per als usuaris.\nQue sigui significatiu en relació amb el benestar i el progrés social de manera inequívoca.\nAquesta estadística ha estat dissenyada i elaborada per les direccions generals de Pressupostos i d'Anàlisi Econòmica del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda i per l'Institut d'Estadística de Catalunya.\n1. Condicions de vida i treball\nMitjana dels ingressos nets percebuts per les llars. Es comptabilitzen els ingressos del treball per compte d'altri, beneficis/pèrdues del treball per compte propi, prestacions socials, rendes procedents de plans privats de pensions no relacionats amb el treball, rendes del capital i de la propietat, transferències entre d'altres llars, ingressos percebuts per menors i el resultat de la declaració per l'IRPF i per l'impost sobre el patrimoni. No s'hi inclouen els components no monetaris, excepte el cotxe d'empresa. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nProporció dels ingressos totals percebuts pel 20% de la població amb més ingressos (quintil superior) en relació amb els percebuts pel 20% de la població amb menys ingressos (quintil inferior). Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nTaxa de població en risc de pobresa o d'exclusió social (AROPE)\nLa taxa AROPE (At risk of poverty and social exclusion), definida per Eurostat, és un indicador que recull la proporció de la població que es troba almenys en alguna d'aquestes situacions: en situació de risc de pobresa, en situació de privació material severa o que viu en llars amb intensitat de treball molt baixa. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nTaxa de dones en risc de pobresa o d'exclusió social (AROPE)\nÉs la taxa AROPE aplicada a la població femenina. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nTaxa de menors de 18 anys en risc de pobresa o d'exclusió social (AROPE)\nÉs la taxa AROPE aplicada a la població menor de 18 anys. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nPercentatge de persones amb una renda disponible per sota del llindar de risc de pobresa. Aquest llindar es fixa en el 60% de la mediana dels ingressos disponibles anuals equivalents (després de les transferències socials). Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nProporció de persones que van treballar almenys set mesos durant l'any de referència de la renda (l'any anterior a la data de l'enquesta) i que tenen una renda disponible equivalent per sota del llindar de risc de pobresa. Aquest llindar es fixa en el 60% de la mediana dels ingressos disponibles anuals equivalents (després de les transferències socials). Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nBaixa intensitat de treball\nPercentatge de la població entre 0 i 59 anys d'edat que viu en llars amb intensitat de treball molt baixa. Es consideren llars amb intensitat de treball molt baixa aquelles on els adults (de 18 a 59 anys) han treballat menys del 20% del seu potencial de treball durant el darrer any. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nPercentatge de persones que tenen unes condicions de vida restringides per la manca de recursos i que no es poden permetre com a mínim 4 dels 9 ítems següents:\nPagar les factures de lloguer, hipoteca o serveis públics.\nMantenir la llar adequadament calenta.\nAssumir despeses inesperades.\nMenjar carn o proteïnes de manera regular.\nAnar de vacances.\nDisposar de cotxe.\nDisposar de rentadora.\nDisposar d'aparell de televisió en color.\nFont: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nDiferència entre el llindar de pobresa i la mediana dels ingressos per unitat de consum de les persones que es troben per sota del llindar de pobresa, expressada com a percentatge del llindar de pobresa. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nCobertura de les prestacions de desocupació\nPercentatge de la població desocupada que rep prestacions per desocupació. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de població activa.\nTaxa d'ocupació de 20 a 64 anys\nLa taxa d'ocupació es calcula dividint el nombre de persones ocupades de 20 a 64 anys entre la població total del mateix grup d'edat. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de població activa.\nLa taxa d'atur es calcula dividint la població desocupada per la població activa. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de població activa.\nTaxa d'atur. Dones\nLa taxa d'atur de les dones es calcula dividint les dones desocupades per les dones actives. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de població activa.\nTaxa d'atur. Joves\nLa taxa d'atur dels joves es calcula dividint els menors de 25 anys desocupats pels menors de 25 anys actius. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de població activa.\nTaxa d'atur de llarga durada\nProporció de desocupats que porten, com a mínim, 12 mesos a l'atur respecte al nombre de persones actives en el mercat de treball. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de població activa.\nTaxa d'atur de molt llarga durada\nProporció de població desocupada des de fa dos anys o més sobre la població activa. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de població activa.\nL'esperança de vida a l'edat zero, o esperança de vida en néixer, representa la durada esperada de vida mitjana d'una generació fictícia sotmesa a les condicions de mortalitat del període. Font: Departament de Salut.\nEsperança de vida en bona salut en néixer\nProporció de l'esperança de vida en bona salut (EVBS) respecte de l'esperança de vida en néixer. Font: Departament de Salut.\nConsum de tabac en la població de 15 anys i més\nProporció de persones de 15 anys i més que consumeixen tabac (a diari o ocasionalment). Font: Enquesta de salut de Catalunya.\nExcés de pes en la població de 6 a 12 anys\nPercentatge de població de 6 a 12 anys amb excés de pes (sobrepès i obesitat) d'acord amb les taules de referència de l'OMS. Font: Enquesta de salut de Catalunya.\nPrevalença de població general amb una percepció positiva de l'estat de salut. Font: Enquesta de salut de Catalunya.\nAdults amb problemes de depressió o ansietat\nPercentatge de població de 15 anys i més que té problemes d'ansietat o de depressió. Font: Enquesta de salut de Catalunya.\nProblemes de salut mental en la població de 4 a 14 anys\nPercentatge de població de 4 a 14 anys amb problemes de salut mental. La salut mental en la població infantil i juvenil s'estima com la probabilitat de patir un problema de salut mental en la població de 4 a 14 anys, mesurada amb l'instrument Strengths and Difficulties Questionnaire (SDQ), desenvolupat per Goodman el 1997. Consta de 25 ítems i 5 dimensions d'anàlisi (símptomes emocionals, problemes de conducta, hiperactivitat/atenció, problemes de relació amb els companys i conducta positiva de socialització), amb una puntuació que va de 0 a 40. La prevalença de casos probables de problema de salut mental s'estima a partir del punt de tall 17. Font: Enquesta de salut de Catalunya.\nSatisfacció amb els serveis sanitaris públics\nPercentatge de població usuària del Servei Català de Salut satisfeta/insatisfeta dels serveis utilitzats el darrer any. Font: Enquesta de salut de Catalunya.\nPercentatge de població de 30 a 34 anys que ha assolit el nivell educatiu corresponent als estudis universitaris o estudis equivalents als nivells 5–6, segons la classificació CINE-97 (ISCED) (Classificació internacional i estàndard de l'educació). Font: Idescat a partir de l'Enquesta de població activa.\nPoblació entre 20 i 24 anys que ha assolit, com a mínim, l'educació secundària postobligatòria\nPercentatge de població de 20 a 24 anys que ha assolit, com a mínim, estudis d'educació secundària postobligatòria (batxillerat, formació professional, cicles formatius de grau mitjà, cicles formatius de grau superior). Font: Departament d'Ensenyament.\nAbandonament prematur dels estudis\nPercentatge de persones d'entre 18 i 24 anys que compleixen els requisits següents: en primer lloc, el nivell més alt d'educació o formació que han assolit correspon als codis 0, 1 o 2 (menys que primària, primària i primera etapa d'educació secundària) de la classificació CINE-2011 (ISCED) i, en segon lloc, que no estan rebent cap educació o formació. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de població activa.\nPoblació entre 15 i 29 anys que ni estudia ni treballa\nPercentatge de població d'entre 15 i 29 anys que no estudia ni treballa. Font: Departament d'Ensenyament.\nCompetències bàsiques amb un baix rendiment dels alumnes a les proves de 4t d'ESO\nProporció d'assignatures en què hi ha més d'un 15% d'alumnes amb un nivell baix de rendiment respecte al nombre total d'assignatures avaluades (llengua catalana, llengua castellana, llengua anglesa, matemàtiques i cientificotecnològica). La llengua anglesa s'afegeix l'any 2014 i la cientificotecnològica el 2016. La llengua francesa i la llengua alemanya no es tenen en consideració en aquest apartat atès el nombre reduït d'alumnes que fa les proves. Font: Departament d'Ensenyament.\nCompetències bàsiques amb un alt rendiment dels alumnes a les proves de 4t d'ESO\nProporció d'assignatures en què hi ha més d'un 30% d'alumnes amb un nivell alt de rendiment respecte al nombre total d'assignatures avaluades (llengua catalana, llengua castellana, llengua anglesa, matemàtiques i cientificotecnològica). La llengua anglesa s'afegeix l'any 2014 i la cientificotecnològica el 2016. La llengua francesa i la llengua alemanya no es tenen en consideració en aquest apartat atès el nombre reduït d'alumnes que fa les proves. Font: Departament d'Ensenyament.\nPercentatge de persones de 25 a 64 anys que reben educació o formació respecte de la població total del mateix grup d'edat. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de població activa.\n4. Medi ambient\nÍndex d'emissions de gasos amb efecte hivernacle\nAquest indicador mesura l'evolució de les emissions de gasos amb efecte hivernacle del Protocol de Kyoto causades per l'acció humana expressades en unitats equivalents de CO2. L'índex es calcula a partir del volum d'emissions del 1990. Font: Departament de Territori i Sostenibilitat. Oficina Catalana del Canvi Climàtic.\nConsum d'energia renovable\nPercentatge de la producció d'energia renovable sobre el consum energètic final brut. Font: Institut Català d'Energia.\nIndicador d'ocells agrícoles\nL'indicador mesura els canvis temporals en el conjunt de les poblacions de 41 espècies d'ocells que crien en els espais agraris de Catalunya. Aquest indicador s'elabora a partir de les dades recopilades de manera estandarditzada per ornitòlegs voluntaris en el marc del programa de Seguiment d'ocells comuns de Catalunya i és l'homòleg del Common Farmland Bird Index d'Eurostat per a Catalunya. Aquest índex es calcula sobre la base de la població d'ocells del 2002. Font: Institut Català d'Ornitologia.\nPercentatge de recollida selectiva bruta respecte de la generació de residus municipals. Font: Agència Catalana de Residus.\nConcentració de contaminació a l'aire per partícules en suspensió\nConcentració de les partícules de diàmetre inferior a 10 micres en mitjana anual en punts de mesurament de fons en aglomeracions urbanes. Per tant, és la concentració mitjana a la qual està exposada la població en aglomeracions urbanes.\nCàlcul: es calcula la mitjana anual de concentració de PM10 per a cada un dels punts de mesurament de fons dins de cada aglomeració urbana de Catalunya. En cas de disposar de més d'un punt de mesurament de fons, l'índex que es dona per a una regió és la mitjana de l'índex calculat de cada punt ponderada per la població de l'aglomeració a què pertany cada punt. Font: Departament de Territori i Sostenibilitat.\nRenda de la llar dedicada a les despeses de l'habitatge principal\nPercentatge de la renda de la llar dedicada a les despeses de l'habitatge principal. S'hi inclou el lloguer o els interessos de la hipoteca i altres despeses associades a l'habitatge (subministraments, comunitat de veïns, etc.). Per obtenir aquest indicador s'ha prescindit de les observacions atípiques distanciades de la mitjana més de sis vegades la desviació estàndard. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nRetards en el pagament de les despeses relacionades amb l'habitatge principal\nPercentatge de població amb carència forçada que retarda el pagament de despeses relacionades amb l'habitatge principal (hipoteca o lloguer, rebuts de gas, comunitat, etc.) en els últims 12 mesos. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nHabitatges amb problemes d'humitats, manca de llum o contaminació\nProporció d'habitatges amb problemes d'humitats, manca de llum o contaminació. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\nHabitacions per persona\nMitjana d'habitacions per persona. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de condicions de vida.\n6. Seguretat i transport\nPercepció del nivell de seguretat del municipi\nPercentatge de persones que opinen que la seguretat del municipi ha millorat el darrer any. Font: Enquesta de seguretat pública de Catalunya.\nFets contra el patrimoni\nNombre de fets contra el patrimoni (robatoris, furts, danys, estafes, etc.). Font: Departament d'Interior. Mossos d'Esquadra.\nVíctimes mortals per accidents de trànsit\nNombre de víctimes mortals a 30 dies com a conseqüència dels accidents que es produeixen o tenen l'origen en una de les vies o terrenys objecte de la legislació sobre trànsit, circulació de vehicles de motor i seguretat viària. Font: Departament d'Interior. Servei Català de Trànsit.\n7. Inclusió, drets i participació\nConfiança en els polítics catalans\nMitjana de les valoracions atorgades als polítics catalans en una escala del 0 al 10, on 0 és gens de confiança i 10 és molta confiança. Font: Centre d'Estudis d'Opinió.\nConfiança en els tribunals de justícia\nMitjana de les valoracions atorgades als tribunals de justícia en una escala del 0 al 10, on 0 és gens de confiança i 10 és molta confiança. Font: Centre d'Estudis d'Opinió.\nPercentatge de dones alcaldesses a Catalunya per legislatures. Font: Institut Català de les Dones.\nPoblació que percep la corrupció entre els polítics com a molt estesa\nPercentatge de població que percep la corrupció entre els polítics (p. e.: els suborns) com a molt estesa. Font: Centre d'Estudis d'Opinió.\n8. Oci i cultura\nDespesa de les llars en serveis culturals\nPercentatge de despesa realitzada per les llars en béns i serveis culturals (0942 de la COICOP) sobre la despesa total. Font: Idescat a partir de l'Enquesta de pressupostos familiars.\nActivitat física saludable en la població de 15 a 69 anys\nProporció de persones entre 15 i 69 anys que fan activitat física saludable, entesa com la combinació o suma de l'activitat moderada i l'alta activitat.\nModerada: Persones que fan tres o més dies d'activitat vigorosa de com a mínim 20 minuts al dia o persones que fan cinc o més dies d'activitat d'intensitat moderada o caminen, com a mínim, 30 minuts al dia o persones que fan cinc o més dies de qualsevol combinació de caminar, activitat d'intensitat moderada o vigorosa fins a aconseguir un mínim de 600 MET-minuts/setmana.\nAlta: Persones que fan una activitat d'intensitat vigorosa almenys tres dies i acumulen com a mínim 1.500 MET-minuts/setmana o persones que fan set o més dies de qualsevol combinació de caminar, activitat d'intensitat moderada o vigorosa fins a aconseguir un mínim de 3.000 MET-minuts/setmana. Font: Enquesta de salut de Catalunya.\nÚs habitual d'Internet\nPercentatge de persones que han utilitzat l'ordinador o s'han connectat a Internet almenys un cop per setmana en els darrers tres mesos. Font: Idescat a partir de l'Enquesta sobre equipament i ús de tecnologies de la informació i la comunicació de les llars.\nOci actiu en la població de 3 a 14 anys\nPercentatge de població de 3 a 14 anys que té un estil d'oci actiu. Es considera oci actiu el que practica la població de 3 a 14 anys que cada dia de la setmana fa, com a mínim, una hora d'activitat física extraescolar esportiva o juga al parc o al carrer. Font: Enquesta de salut de Catalunya.


Peces complementàries | Opinió | EL PAÍS Catalunya\nGoogle i els editors de diaris han de buscar solucions per no perjudicar els lectors\nEn pocs anys, el desenvolupament dels mitjans de comunicació ha fet un salt tecnològic de tals dimensions que avui la informació no es concep sense les poderoses eines d'Internet. El web dóna un abast global a les notícies i permet als lectors accedir a diaris de tot el món amb una extraordinària velocitat gràcies a motors de recerca com Google, la companyia que ha revolucionat la indústria periodística. Per això, la decisió de retirar els editors espanyols de Google News i tancar aquest servei és una mala notícia per a tothom: empresaris de mitjans i usuaris. Una cosa que no semblen entendre del tot els buròcrates que a Espanya i altres parts d'Europa han gestionat aquesta qüestió.\nEs justifica el gegant d'Internet en la recentment aprovada Llei de Propietat Intel·lectual, que reconeix el dret dels mitjans a rebre “una compensació equitativa” per la reproducció de “fragments no significatius de continguts”. La legislació espanyola va incorporar el terme “irrenunciable” suposadament per protegir els mitjans més petits. Es tractava d'evitar que s'esquerdés l'acció conjunta dels editors, en la idea que només actuant amb una sola veu era possible plantar cara a Google.\nAquest no és el plantejament correcte. Com qualsevol sector dedicat a la creació, els editors saben que la informació és cara i que és un mal negoci regalar-la. La multinacional al·lega, per la seva banda, que les publicacions es beneficien del trànsit d'usuaris cap als seus llocs web i que aquest servei no li genera beneficis perquè no té publicitat. La via per reconciliar tots dos interessos legítims no és la de l'enfrontament.\nLa companyia tecnològica ha anunciat la seva intenció de tancar a Espanya Google News el 16 de desembre, dues setmanes abans que entri en vigor la llei. És un termini que hauria de ser aprofitat per negociar. L'Associació d'Editors (AEDE) es va pronunciar ahir a favor d'aquesta via i va urgir les autoritats espanyoles i europees a buscar una solució. Són elles les responsables de trobar-la, de manera que els editors no hagin de sofrir les conseqüències de la seva incapacitat. EL PAÍS que, com altres mitjans, té edicions globals, podria veure's doblement afectat.\nEl principal interès d'editors i lectors és mantenir Internet obert a tothom. No pot concebre's d'una altra manera la llibertat d'informació en el temps actual. En la batalla lliurada sobre aquest tema a Alemanya es va imposar la tesi de l'editor conservador Axel Springer per relegar Google i perjudicar els usuaris. El Govern alemany, justificant la defensa dels diaris, es va alinear en contra dels interessos dels lectors. Ara el Govern espanyol ha repetit el model amb idèntics perjudicis per a l'accés a les notícies al web. Qualsevol acció de les autoritats ha d'anar encaminada a conciliar interessos. Aquesta vegada, amb la pretensió de protegir els editors, poden perjudicar-los greument.


Najwa Nimri, presentadora d''Insiders'.\nActualitzada 18/09/2021 a les 06:48\nEl 21 d’octubre vinent és la data escollida per Netflix per estrenar Insiders, el seu primer reality show a Espanya, del qual a poc a poc es van coneixent els detalls. Conduït per l’actriu Najwa Nimri (La casa de papel), Insiders és un espai en el qual diferents concursants conviuen en un mateix espai sense saber que estan sent gravats.\n“L’espectador descobrirà una nova manera d’explicar la realitat, una innovadora experiència televisiva en la qual els dotze participants creuen estar a la fase final d’un càsting per entrar en un reality del qual no coneixien cap detall, però en realitat ja hi estan dins sense saber-ho, gravats des del primer dia”, ha apuntat la plataforma. En un món televisiu “en el qual els concursants de realities se les saben totes”, el programa tractarà de mostrar la “veritable cara” dels diferents rivals, que conviuen durant dies en un plató de 1.600 metres quadrats amb més de 250 micròfons ocults i 70 càmeres amagades.\nEl reality de Netflix, produït per iZen, representa tot un experiment televisiu, en què qualsevol cosa pot passar. L’objectiu final dels concursants, però, es manté inalterable: guanyar un premi de 100.000 euros. D’altra banda, segons han confirmat fonts de la plataforma recollides per l’agència EFE, el càsting massiu inicial va servir per triar diversos grups de concursants, de manera que ja hi ha diverses edicions gravades d’aquest programa.\n'GENERATION' NO TIDNRÀ SEGONA TEMPORADA\nAmb poc més d’un any de trajectòria, la plataforma HBO Max ha fet oficial la seva primera cancel·lació. El servei d’streaming de WarnerMedia ha anunciat la cancel·lació, després de tan sols una temporada, de Generation, el drama adolescent creat per Zelda Barnz i el seu pare, el guionista Daniel Barnz, que comptava amb Lena Dunham com a productora executiva. La ficció va debutar el març d’aquest mateix any, però la plataforma va decidir dividir en dues tandes els setze episodis que han conformat la seva primera i única temporada, potser confiant que en aquest interval de temps el boca-orella aconseguís que més espectadors la descobrissin i se sumessin al mes de juny. No obstant això, sembla que la tàctica no ha tingut l’efecte desitjat. Sorgida a partir de les experiències de la mateixa Barnz, Generation seguia un grup d’estudiants de secundària en plena exploració de la sexualitat moderna.


Les revistes acadèmiques de la UOC estrenen número\nEls nous monogràfics en accés obert aborden temes com l'art, la història, la informació i la documentació o l'economia i l'empresa amb una nova perspectiva.\nEn els darrers números, les revistes acadèmiques tracten de qüestions com la relació entre l'art i la física fonamental, projectes i reflexions sobre la biblioteca del futur, els efectes de la revolució 4.0 en la societat o la connexió entre la Guerra Civil espanyola i la Segona Guerra Mundial. Bona lectura!\nEl node 25 inclou un monogràfic que porta per títol «Diàlegs entre art i ciència fonamental», amb set articles d'artistes, filòsofs, científics i tecnòlegs d'arreu del món que connecten la cultura i l'art amb la física fonamental i les ciències de l'univers.\nEl monogràfic incorpora també un article introductori, suggestivament titulat «Forats negres i objectivitat», dels editors Mónica Bello Bugallo, directora del programa Arts at CERN (Organització Europea per a la Recerca Nuclear), i Andy Gracie, artista que treballa en diverses disciplines com la instal·lació, la robòtica, el so, el vídeo i les pràctiques biològiques.\nEn el nou número s'hi presenten projectes com Cogito in Space, amb què gràcies al diàleg entre l'art, la radioastronomia i la neurociència s'envien «pensaments» a l'espai exterior.\nCom sempre, en aquest número també s'hi inclouen quatre articles de la secció miscel·lània, un dels quals repassa els manifestos per un art compromès en l'era digital i explica com l'aparició de les pràctiques artístiques associades als mitjans tecnològics digitals, i més encara a partir de la implantació d'internet, ha motivat el sorgiment d'una abundant sèrie de textos teòrics amb la pretensió de definir aquestes actuacions i, alhora, justificar-ne l'existència. \nJa hi ha disponible «El futur és avui: biblioteques al servei d'una societat canviant», el monogràfic de BiD coordinat per Maite Comalat (UB) i Ciro Llueca (UOC).\nEn el seu article d'obertura, Ismael Peña-López, director general de Participació Ciutadana i Processos Electorals de la Generalitat de Catalunya, es pregunta «qui ha d'orientar, formar i acompanyar les institucions i els ciutadans en l'ecosistema del govern obert?». Dins el nou sistema d'informació, la biblioteca es consolida com a mitjà per a la formació de ciutadans lliures i crítics.\nEn el monogràfic de la revista BiD s'hi presenten experiències innovadores de biblioteques per a adaptar-se a les necessitats actuals dels usuaris: la transformació d'espais de la Biblioteca Tec de Monterrey (Yolanda Maya); la incorporació de la tecnologia mòbil en els serveis de biblioteques públiques peruanes (Gabriela A. Quispe), i la creació del bot de conversa de la biblioteca de la Universitat de Califòrnia a Irvine (Danielle Kane).\nEn el nou número de BiD, els autors i autores també reflexionen, entre moltes altres qüestions, sobre els reptes de les biblioteques en matèria d'educació oberta (Gema Santos) o la preservació de pel·lícules (Pablo García). \nEl número 7 reuneix les conclusions principals del col·loqui internacional «De Munic a París (1938-1940). De la Guerra Civil espanyola a la nova Europa alemanya», que va coorganitzar l'equip de la revista l'any passat en col·laboració amb els Estudis d'Arts i Humanitats de la UOC, el Museu Memorial de l'Exili, la Fundació Carles Pi i Sunyer, el Memorial Democràtic i l'Observatori Europeu de Memòries (EUROM-UB).\nEl articles aporten noves perspectives d'anàlisi del nou escenari europeu del 1938 al 1940. S'hi tracten temes com la crisi de democràcies, l'ascens dels feixismes, l'Alemanya nazi, l'Espanya de Franco i el paper d'altres actors en el tauler internacional com França, la Itàlia de Mussolini, els Estats Units i l'antiga Unió Soviètica.\nAlguns treballs també analitzen la interconnexió del conflicte continental amb la Guerra Civil espanyola. El reconegut professor Walther L. Bernecker (Universitat Friedrich Alexander d'Erlangen-Nuremberg), per exemple, analitza la crisi democràtica d'entreguerres després de la pau de Versalles i com va influir el desenllaç del conflicte espanyol en els plans hitlerians. \nQuins efectes tenen els avenços tecnològics i científics en les empreses, les organitzacions i la societat? El número 12 d'aquesta revista divulgativa obre la reflexió sobre el binomi progrés o precarització en l'època actual a partir de l'anàlisi de les oportunitats i els riscos de l'anomenada revolució 4.0. Coordinat pel professor Josep Lladós, dels Estudis d'Economia i Empresa de la UOC, els seus articles fan balanç i avaluen la qüestió des de diferents punts de vista.\nEt podràs plantejar si realment som davant d'una autèntica revolució industrial (Eduard Aibar), podràs conèixer una primera aproximació de l'impacte de la nova generació de tecnologies en el teixit productiu (Joan Torrent), endinsar-te en la irrupció de la robòtica en el mercat laboral (Josep Lladós) o reflexionar sobre els nous perfils professionals que obre el nou marc tecnològic (Xavier Pi i Pere Tuset).\nMés enllà del sistema productiu, dos dels articles del monogràfic se centren en la incidència de l'ús de la intel·ligència artificial en les administracions públiques (Agustí Cerrillo) i en l'àmbit de la justícia (David Martínez).\nA banda dels nous números publicats fins ara, ja pots gaudir dels articles de la resta de revistes acadèmiques editades o coeditades per la UOC.\nBen aviat Digithum publicarà el seu nou número 25, un monogràfic especial sobre la materialitat del cos, amb estudis dels sentits i les emocions. Per a fer boca, pots repassar els articles del número precedent amb dos dossiers especials: el primer, sobre com es pot fer servir la ficció com a recurs teòric en el pensament científic social, i el segon, sobre els aspectes teòrics, els usos i les pràctiques dels diners en el segle xxi.\nDes de començament d'any, la revista ETHE, Educational Technology in Higher Education, sobre aprenentatge en línia en l'ensenyament superior ha publicat dos articles, «Mapping research in student engagement and educational technology in higher education: a systematic evidence map» i «An academic Arabic corpus for plagiarism detection: design, construction and experimentation». En els pròxims mesos també completarà el monogràfic «Can artificial intelligence transform higher education?».\nJa hi ha disponibles els primers articles del número 30 d'IDP, que es publicarà l’1 de març amb un monogràfic dedicat al dret al servei d'una intel·ligència artificial centrada en l'ésser humà i en les institucions. Hi trobaràs, per exemple, una revisió de les possibilitats que ofereix la criptoeconomia amb una òptica tributària, una anàlisi de la normativa nacional i internacional que estableix les regles del joc en el ciberespai i un estudi per a aclarir alguns dels aspectes principals de la nova reforma sobre els viatges combinats.\nCOMeIN té un intens ritme de publicació: dos nous articles cada setmana, sovint molt vinculats a temàtiques d'actualitat estricta. De fet, en breu estaran disponibles els primers articles del número 96. De moment, pots llegir una de les últimes publicacions, una reflexió del professor dels Estudis de Ciències de la Informació i de la Comunicació Alexandre López Borrull sobre la comunicació política i les fake news a les eleccions primàries americanes.\nEntre els últims articles de Mosaic, focalitzada en multimèdia, hi ha l'entrevista a Muriel Garreta i Carmen Hevia, de la companyia de desenvolupament de videojocs King, i les principals conclusions i també, les principals conclusions sobre la desena Jornada d'Experiència d'Usuari 2019 (Jux).


Dinamitzacio de clusters i innovacio local Show Statistics\nPresentacio a Sabadell sobre la dinamitzacio de clusters i polítiques locals d'innovacio. Tags: clusters dinamitzacio de clusters politiques locals innovacio politiques territorials innovacio consultoria clusters Barcelona Girona Lleida Tarragona Catalunya innovacio estrategia assessorament clusters Views: 453\nLa dinamitzacio de clusters com a politica industrial territorial\nArticle sobre la dinamitzacio de clusters i politiques locals d'innovacio. Taller de Tecniques de Creativitat i Innovacio\nTaller de Tecniques de Creativitat i d'Innovacio a Barcelona. Dinamizacion de clusters e innovacion local\nPresentacion en Sabadell sobre dinamizacion de clusters y politicas locales de innovacion. Plans d'empresa-Les claus de l'èxit-Lleida-2009\nConferència a Lleida sobre la utilitat i contingut dels plans d'empresa per a millorar les possibilitats d'èxit de l'empresa. La dinamizacion de clusters como política industrial territorial\nArticulo sobre dinamizacion de clusters y políticas locales de innovacion. Locavesting - una estrategia economica per ambit local\nArticle sobre el Locavesting una estratègia d'inversió que pot fomentar el desenvolupament local See all Locavesting - una estrategia economica per ambit local\nHide Notes Slide 1: Dinamització de clúster i polítiques industrials territorials\nSlide 2: Geograﬁa i economia\nHi ha àrees geogràﬁques que acumulen una part important de l’activitat d’alguns sectors, p. ex.:\nTecnologies de la informació: Silicon Valley. Producció audiovisual: Hollywood. Aeroespacial: Toulouse.\nA Catalunya hi ha exemples clars de clústers:\nFarmacèutic, moda i automoció a Barcelona. Químic a Tarragona. Suro a Girona. Maquinària agrícola a Lleida.\nSlide 3: Deﬁnició de clúster\nUn clúster és una concentració de empreses en una zona geogràﬁca connectades per:\nUnes mateixes capacitats tecnológiques, o; Un mercat al que serveixen.\nConcepte popularitzat per Michael Porter però estudiat anteriorment per Alfred Marshall i Giaccomo Becattini. Els clústers ofereixen uns avantatges a les empreses residents.\nEs creen economies d’aglomeració, apareixent un efecte de xarxa. La concentració d’empreses crea avantatges per a la resta d’empreses de la seva cadena de valor.\nSlide 4: Avantatges dels clústers per a les empreses\nAvantatges dels clústers per a la competitivitat de les empreses:\nBase de mà d’obra especialitzada. Disponibilitat d’iniciatives per la base d’empresaris i emprenedors coneixedors del sector. Disponibilitat de capital coneixedor del sector. Rapidesa de resposta i reducció de costos de la cadena de subministrament per la proximitat. Menors costos de transacció per les relacions de conﬁança. Menors riscos operatius i major ﬂexibilitat per la diversitat d’actors de la mateixa fase de la cadena de subministrament. Institucions educatives i de R+D especialitzades. Masa crítica que permet serveis especialitzats per al sector.\nSlide 5: Aparició dels clústers\nTipus de clústers segons com apareixen:\nClústers “deliberats”. Sorgeixen per decisió política de concentrar una activitat o infraestructures sectorials en una zona.\nLa llavor depèn de l’Administració, però prosperen gràcies a l’esperit emprenedor. Dependents d’una dotació de factors naturals favorables.\nClústers espontanis. Sorgeixen principalment per factors de mercat. Tipus:\nHabitual en indústries lligades a l’alimentació, mineria o processat a gran escala de primeres matèries. Sorgeixen per la provisió de talent emprenedor, proximitat a mercats,... Poden girar en torn a una gran empresa dominant o estar diversiﬁcats.\nPor factors socials i microeconòmics.\nSlide 6: Clústers i polítiques económiques territorials\nImportància dels clústers per a la política econòmica:\nOrientar al territori les polítiques económiques.\nPermeten dissenyar i desplegar polítiques territorials d’innovació. Lluitar contra colls d’ampolla especíﬁcs del sector.\nMajor personalització de les polítiques a les necessitats de les empreses.\nPasses de les polítiques de clústers:\n1) Identiﬁcar els clústers, si n’hi ha. 2) Diagnosticar els problemes i oportunitats comunes de les empreses del clúster. 3) Desenvolupar i implantar programes per a atendre’ls.\nSlide 7: Polítiques de dinamització de clústers\nLes polítiques de dinamització de clústers contenen mesures relatives a la millora qualitativa de l’oferta i la demanda.\nPolítiques d’oferta: referides a la millora de les tècniques, serveis i infraestructures de suport a:\nR+D en tecnologies clau per a la categoria de productes. El desenvolupament de producte. Processos de producció. Creació de xarxes de comercialització, inclosa la internacionalització. Logística i distribució. Formació tècnica i directiva. Infraestructures (transport, energia,...). Fomentar una rivalitat vigorosa entre els competidors locals a la vegada que la col·laboració davant de competidors foranis.\nSlide 8: Polítiques de dinamització de clústers\nPolítiques de demanda: creació d’una demanda dinàmica i exigent (qualitativament avançada).\nNormatives de protecció del consumidor. Fomentar l’aparició d’usuaris avançats que anticipen el rumb de la demanda futura.\nP. ej.: Living labs, demanda pública,...\nAdministració àgil i eﬁcient i entorn macroeconòmic sanejat i estable.\nSlide 9: Problemes dels clústers\nLos clústers també comporten problemes:\nRisc de problemes en un territori per dependència sectorial excessiva. Descendeix el valor de la proximitat geogràﬁca de l’oferta en una era de globalització i offshoring. Tendència a apostar pels sectors consolidats en lloc de promoure els emergents. Tendència de tots els territoris de voler apostar en els mateixos sectors emergents de moda:\nBiotecnologia, TIC, media, energies renovables,...\nSlide 10: Contacte\nConsultoria de negoci i tecnologies de la informació Especialitzats en innovació i millora de processos de TI


Comencen les prospeccions arqueològiques de la graderia nord del circ romà\nEl Circ Cultura i patrimoni dilluns, 14 de març de 2016\nL’excavació de dos solars al carrer dels Ferrers arrenca avui i s’allargarà durant les dues properes setmanes. Les prospeccions que s’hi duran a terme ajudaran a conèixer l’estat de conservació de les estructures de la graderia nord del circ romà de Tàrraco que, per ara, romanen ocultes.\nSolars on es realitzarà la intervenció arqueològica. foto: Guillem Roqué\nEspai del carrer dels Ferrers on tindrà lloc la intervenció arqueològica.\nLa consellera de Patrimoni, Begoña Floria, i l'arqueòloga municipal, Imma Teixell, han explicat l'abast de la intervenció. foto: Guillem Roqué\nLa intervenció arqueològica es localitza en dos terrenys de propietat municipal que sumen uns 230 metres quadrats i que es troben al carrer dels Ferrers mirant a la Plaça dels Sedassos. La intervenció completa pot durar fins a finals d’any i l’objectiu últim es que aquest espai, un cop estigui condicionat, s’integri a la ruta patrimonial i turística de la Tarragona declarada Patrimoni Mundial.\nL’arqueòloga municipal, Imma Teixell, ha apuntat que les tasques que es duran a terme durant la primera setmana seran de “naturalesa estratigràfica i serviran per calcular la cronologia i les necessitats d’una segona fase més extensiva”. Aquestes primeres dades s’obtindran amb l’excavació de tres obertures en el subsòl i determinaran “què hi ha en peu i en quin estat es troba i podrem preveure quins treballs de conservació i restauració s’hauran de dur a terme”, així com els mètodes que es poden aplicar, si serà una excavació mecànica o manual.\nL’abast i la durada de la segona fase de treballs dependrà totalment del que es trobi durant els propers dies. Després d’això, es contemplar crear una zona molt més diàfana, un mirador i un espai de divulgació per explicar què hi ha en aquesta part de la ciutat romana. “El carrer dels Ferrers és poc atractiu, el que volem fer són uns treballs en la línia del que s’ha fet al carrer del Trinquet Vell”, apunta la consellera de Patrimoni, Begoña Floria, qui també ha destacat que “feia al menys 4 anys que no es feien excavacions al centre de la ciutat en un espai obert com aquest”.\nL’actuació es possible gràcies al Conveni de col·laboració sostingut entre la Fundació Mútua Catalana i l’Ajuntament de Tarragona. La Fundació contribueix amb 110.000 €, una xifra que es suma a l’aportació de l’Ajuntament i la sumada per l’1% cultural provinent de l’Estat.\nSota els solars municipals\nEls espais que s’excavaran les properes setmanes són dels últims de propietat municipal que es sap que contenen restes arqueològiques d’estructures conegudes. A banda d’aquest dos espais, l’altre solar que oculta vestigis arqueològics és el localitzat al carrer Llorenç on, previsiblement, apareixeran restes del recinte de culte, el mur del tèmenos romà. Tot i disposar d’aquesta informació, per ara encara no s’ha plantejat cap intervenció tot i que “Patrimoni ja hi té la mirada clavada”.\nDissuadit per la Guàrdia Urbana quan intentava fer foc a les Voltes del Circ


A Santa Magdalena se li han assignat 12.664  per a ajudar a autònoms i microempreses\nREDACCIÓ - 28/01/2021\nL'Ajuntament de Santa Magdalena informa, que ja ha sol·licitat la seua adhesió al Pla Resistir, que inclou Ajudes Parèntesis en cada municipi per als autònoms i microempreses, més afectades per la pandèmia de la Covid19.\nD'aquesta manera, la Generalitat destinarà una partida de 100 milions d'euros, les diputacions altres 36 milions d'euros i els Ajuntaments de la Comunitat Valenciana 24 milions d'euros, que serviran per a poder oferir ajudes als sectors més afectats per la Covid19. En total, a Santa Magdalena se li han assignat 12.664, que es distribuiran atenent els següents criteris:\n1)\tuna quantitat fixa de 2.000  per cada persona treballadora autònoma o microempresa amb un màxim de 10 persones treballadores\n2)\tuna quantitat fixa de 200  per persona treballadora afiliada a la Seguretat Social a data 31 de desembre de 2020 d'aquestes microempreses i persones treballadores autònomes.\nEl cofinançament de les ajudes serà de la següent forma: Generalitat Valenciana 62,55%, Ajuntament 15% i Diputació de Castelló 22,5%. Els autònoms i microempreses, que vulguen obtindre més informació hauran de dirigir-se a les oficines de l'Ajuntament de Santa Magdalena.\nEl dispositiu de salvament i socorrisme a les platges urbanes de València per Setmana Santa registra "una xifra molt baixa dincidències"\nselect * from banneronline where (seccion='baix_maestrat' or seccion='todas' or seccion='' or subseccion='santa_magdalena_de_pulpis') and fecha_ini<='2021-04-11' and fecha_fin>='2021-04-11' order by orden,idbanner limit 0,3\nselect * from banneronline where (seccion='baix_maestrat' or seccion='todas' or seccion='' or subseccion='santa_magdalena_de_pulpis') and fecha_ini<='2021-04-11' and fecha_fin>='2021-04-11' order by orden,idbanner limit 3,4\nselect * from banneronline where (seccion='baix_maestrat' or seccion='todas' or seccion='' or subseccion='santa_magdalena_de_pulpis') and fecha_ini<='2021-04-11' and fecha_fin>='2021-04-11' order by orden,idbanner limit 7,9\nselect * from banneronline where (seccion='Baix Maestrat' or seccion='todas' or seccion='' or subseccion='santa_magdalena_de_pulpis') and fecha_ini<='2021-04-11' and fecha_fin>='2021-04-11' order by orden,idbanner limit 16,30


Sánchez tornarà a Barcelona un dia abans que comenci el judici al procés\nBarcelona. Divendres, 8 de febrer de 2019. 18:18\nActualitzat Divendres, 8 de febrer de 2019. 18:27\nEl president del govern espanyol, Pedro Sánchez, assistirà dilluns vinent a la cerimònia d'entrega de premis Empresa de l'Any, organitzada pel diari El Periódico, que se celebrarà a la casa Llotja de Mar de Barcelona a les vuit del vespre. Sánchez tornarà així a l'edifici on es va celebrar el Consell de Ministres extraordinari el passat desembre que va aixecar una gran polèmica i va comportar concentracions dels moviments independentistes arreu de Catalunya.\nA banda, la visita de Sánchez a Barcelona es produeix la vigília de l'inici del judici al procés, i en un moment en què el diàleg entre els executius estatal i el català es troba encallat. Per una part, el govern espanyol reitera que en aquesta taula no s'hi pot parlar d'autodeterminació, i afirma que la seva proposta, una taula de partits amb presència de formacions d'àmbit estatal i amb la figura d'un relator perquè doni fe del que s'hi digui, és de màxims. Per l'altra part, l'Executiu català, no dona el diàleg per trencat però reitera que a la taula s'hi ha de poder parlar de tot, també d'autodeterminació.\nTot plegat, en una setmana en què el govern espanyol s'enfronta a l'examen d'intentar que el projecte de Pressupostos que ha elaborat per al 2019 superi, almenys, el tràmit de l'entrada al Congrés. Un tràmit que a hores d'ara té difícil superar per les esmenes a la totalitat que hi han presentat els partits independentistes.\nLa visita de Sánchez a Barcelona es produirà, a més, l'endemà de la manifestació que PP, Ciudadanos i Vox han convocat a Madrid contra el diàleg entre el govern espanyol i català, ara mateix aturat, almenys pel que fa a la taula de partits.\nDe moment no està previst que a l'entrega de premis hi assisteixi el president del Govern, Quim Torra. Segons l'agenda de l'executiu català, sí hi aniran el vicepresident, Pere Aragonès, i la consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacón. També hi seran el director general de Difusió, Jordi del Río, i el director general de Mitjans de Comunicació, Ignasi Genovès.\ngovern espanyol Sánchez, a dos dies de la manifestació a Madrid: "No acceptarem mai un referèndum" Nicolas Tomás\nDiàleg Aragonès i Artadi responsabilitzen Sánchez de trencar el diàleg Marta Lasalas