cicle menstrual – Meritxell Poch – Medicina Tradicional Xinesa – Fertility-Persona-Sex Coach\nCategoría: cicle menstrual\nFactors que afecten el moc cervical\nAlguns factors poden influir en la qualitat i la quantitat de líquid cervical que produïm, poden ser conseqüència d’influències hormonals, poden estar relacionats amb l’estil de vida o amb medicaments.\nEn la majoria dels casos, els efectes no són prou grans per a dificultar o distorsionar l’observació del fluid cervical. No obstant això, els factors següents poden afectar el patró de moc cervical i cal tenir-ho en compte:\nmedicaments com antihistamínics i diürètics\nalguns fàrmacs de fertilitat (especialment citrat de clomifè, pregunteu al vostre metge)\ninfecció vaginal o malaltia de transmissió sexual (pregunteu al vostre metge si creu que és possible)\nl’ovulació tardana (pot provocar l’observació de moc cervical fèrtil en diferents moments del cicle)\nDutxa vaginal (no recomanada, a menys que el metge ens ho prescrigui)\ntenir sobrepès (pot causar un augment del líquid cervical)\nfluid per excitació (es pot confondre amb el líquid cervical blanc d’ou)\nresidus d’esperma (es pot confondre amb el líquid cervical blanc d’ou)\nlubricants (no es recomana si intentem aconseguir un embaràs, ja que poden ser hostils als espermatozoides)\ndisminució de la funció ovàrica\nAl deixar dependre anticonceptius hormonals\nSi notes qualsevol cosa estranya en el teu fluid cervical (per exemple, si té una olor desagradable o causa molèsties o picor o si experimentes pèrdues o sagnat inesperat), ves a veure l’especialista en ginecologia.\nEl moc cervical i els signes de fertilitat\nL’observació del moc cervical ens indica quan és més probable que siguem fèrtils, i ens ofereix la possibilitat de saber quan hem de practicar sexesi busquem l’embaràs. Tot i que per saber si realment hem ovulat i, per tant ja no estem dins de la nostra finestra de fertilitat, la millor manera és veure el canvi de temperatura en la nostra taula de temperatura basal.\nL’avantatge principal del moc cervical com a signe de fertilitat és la seva capacitat de respondre a la pregunta «Soc ara mateix fèrtil?»\nFuncions del moc cervical fèrtil\nLa funció principal del fluid cervical fèrtil en la reproducció és similar a la del semen: facilitar el moviment i la nutrició de l’esperma. La supervivència i la migració de l’esperma després del coit és important perquè rarament coincideix el coit amb el moment just de l’ovulació. La fecundació exitosa depèn de l’emmagatzematge i l’alliberament constant de l’esperma cap a les trompes de Fal·lopi al voltant del moment d’ovulació. L’augment del moc cervical durant la finestra de fertilitat també pot provocar un augment de la libido (excitació sexual) i produeix lubricació per fer que el coit sigui més còmode i plaent.\nEl moc cervical fèrtil ajuda a l’esperma de les següents maneres:\nA que els espermatozous passin de la vagina a l’úter.\nFiltra l’esperma, deixant només espermatozous morfològicament normals.\nNodreix i dóna suport bioquímic als espermatozous.\nEmmagatzema l’esperma per al seu posterior alliberament, de manera que es pot obtenir un subministrament constant d’espermatozous per assegurar que es pugui coordinar amb l’ovulació, de manera que es pugui produir la concepció.\nPublicado el 07/03/2018 11/03/2018\nHormona luteïnitzant (LH) i els signes de fertilitat\nL’hormona luteïnitzant (LH) és una hormona produïda per l’adenohipòfisi (el lòbul anterior de la hipòfisi) del cervell. En la dona, un augment agut de la LH (l’anomenat pic de l’hormona luteoestimulant) controla la maduració dels fol·licles, desencadena l’ovulació i, com a funció més important, fomenta el desenvolupament del cos luti que produirà progesterona durant dues setmanes per a preparar l’úter en cas d’embaràs. En resum, és l’hormona responsable de desencadenar la ruptura del sac ovàric que allibera l’òvul al moment de l’ovulació. Aquesta hormona es pot mesurar amb kits de predicció de l’ovulació que fan servir substàncies químiques per identificar la seva presència a l’orina.La presència de quantitats augmentades de LH en l’orina generalment significa que s’ovularà en 12-24 hores, però això pot variar lleugerament depenent del perfil hormonal que tinguem. Factors com l’obesitat o el tabaquisme poden fer disminuir la quantitat d’aquesta hormona al cos LH no s’allibera d’una vegada, sinó que es segrega de manera pulsàtil durant aproximadament 24-48 hores. L’augment de la LH, en general, comença d’hora al matí mentre dormim i triga de 4 a 6 hores a aparèixer a l’orina després d’això. Per aquesta raó, la primera orina del matí pot no donar el millor resultat. Es recomana fer el test d’ovulació a partir de les 10 del matí, tot i que les proves al migdia generalment són les que donen millor resultat. A moltes dones els agraden els kits de predicció de l’ovulació, tot i que no són 100%fiables, perquè ens donen informació de que l’ovulació és imminent. No obstant això, és important no confiar exclusivament amb els test ja que pots estar dins la finestra de fertilitat abans de que el test et doni positiu. Sempre hem de d’utilitzar la informació de la temperatura basal corporal i de del fluid cervical com a base, tot i que els test ens poden ser útils si tenim taules de temperatura basal ambigües.\nLa progesterona i els signes de fertilitat\nLa progesterona pertany a una classe d’hormones anomenades progestàgens i està involucrada en el cicle menstrual femení, l’embriogènesi i l’embaràs (donant suport a la gestació)\nLa progesterona es produeix als ovaris (concretament, al cos luti després de l’ovulació), les glàndules suprarenals (a prop dels ronyons) i, durant l’embaràs, a la placenta. La progesterona també s’emmagatzema al teixit adipós (greix). després de la vuitena setmana d’embaràs, la producció de progesterona es desplaça del cos luti cap a la placenta. Cap al final de l’embaràs, la placenta produeix uns 250 mg de progesterona al dia.\nLa progesterona domina la fase lútia o postovulatòria del cicle. Abans de l’ovulació, la progesterona és present només en quantitats molt petites. Després de l’ovulació, la progesterona és produïda pel cos luti (les restes del fol·licle ovàric després de l’ovulació), i està present en quantitats dràsticament més altes.\nLa progesterona juga els següents rols com a signes de fertilitat:\nLa progesterona fa que la temperatura corporal basal augmenti després de l’ovulació, de manera que quan mesurem la temperatura basal amb un termòmetre observarem aquesta pujada.\nLa progesterona causa que la temperatura basal romangui elevada durant tot l’embaràs.\nAltres papers de la progesterona són:\nFa que l’endometri, el revestiment de l’úter, sigui suau i esponjós i romangui en estat de secreció per preparar-se per la implantació de l’embrió a l’úter. Al mateix temps, la progesterona afecta l’epiteli vaginal i el mucus cervical, fent-lo gruixut i impenetrable per l’esperma. Si l’embaràs no s’esdevé, els nivells de progesterona començaran a decréixer causant la menstruació. Aquest procés té lloc en els éssers humans.\nLa progesterona és necessària per donar suport i mantenir l’embaràs. Durant la implantació i la gestació, la progesterona sembla disminuir la resposta immunitària materna per permetre l’acceptació de l’embaràs.\nDisminueix la capacitat de contracció del múscul llis de l’úter.\nInhibeix la lactància durant l’embaràs. La disminució dels nivells de progesterona després del part és un dels factors desencadenants de la producció de llet.\nLa caiguda en els nivells de progesterona és, possiblement, un pas que afavoreix l’inici del part\nLa progesterona s’utilitza per controlar el sagnant anovulatori.\nS’utilitza per preparar l’endometri en teràpies d’infertilitat i per reforçar els embarassos prematurs.\nLes pacients amb avortaments recurrents degut a la producció inadequada de progesterona n’haurien de rebre.\nLa progesterona vaginal dosificada també està essent investigada com a agent potencialment beneficiós en la prevenció del part prematur en dones amb risc de naixements prematurs\nLa progesterona també té un paper en l’elasticitat de la pell i la resistència òssia, en la respiració, en el teixit nerviós i en la sexualitat femenina\nEl cicle menstrual al detall\nEl teu cicle menstrual és impulsat per les teves hormones. Les hormones són substàncies bioquímiques que es produeixen en una àrea del cos i es transporten al torrent sanguini per enviar senyals que desencadenen respostes en una altra part del cos.\nLes hormones que controlen els senyals de fertilitat es produeixen en les següents àrees:\nhipotàlem (en el teu cervell)\nglàndula pituïtària anterior (també en el teu cervell, situada darrere i unida a l’hipotàlem)\nglàndules suprarenals (situades a la part superior dels ronyons)\nUna sèrie de passos hormonals activen els esdeveniments del seu cicle menstrual:\nAl començament del cicle menstrual, l’hipotàlem produeix GnRH (hormona alliberadora de gonadotropina) que es alliberada al torrent sanguini i transportada fins a la glàndula pituïtària en lapses de 60-120 minuts des de la menstruació fins l’ovulació. La GnRH dona l’ordre a la glàndula pituïtària per a segregar FSH (Hormona Estimulant del Fol·licle).\nL’hormona fol·licle estimulant (FSH), com el seu nom indica, estimula el desenvolupament i la maduració dels fol·licles en els ovaris. Un d’aquests fol·licles serà dominant, creixerà més ràpidament en mida i forma, i conté l’òvul que s’alliberarà a l’ovulació. Aquest fol·licle dominant s’anomena de Graaf. Els fol·licles en desenvolupament comencen a produir estrogen.\nL’estrogen alliberat pels fol·licles en desenvolupament, i més tard pel fol·licle dominant, fa que el revestiment de l’úter, l’endometri, creixi i s’espesseixi en la preparació de la implantació d’un òvul fecundat.\nAl voltant del setè dia del teu cicle de mitjana (però això pot variar àmpliament) el fol·licle dominant pren el control. Els altres fol·licle s’atrèsien, els òvuls dins dels altres fol·licles perden la seva nutrició i moren de la mateixa manera que les cèl·lules fol·liculars.\nEl fol·licle dominant produeix un augment brusc d’estrògens. L’estrogen està en el seu punt màxim un o dos dies abans de l’ovulació. Ho pots notar per un canvi en el moc cervical, es torna més espès i s’assembla a la clara de l’ou cru.\nAquest augment d’estrògens es la senyal perquè la glàndula pituïtària comenci a alliberar LH (hormona luteïnitzant). Aquesta és l’hormona que es mesura amb els kits de predicció de l’ovulació. La LH viatja a través del torrent sanguini cap al ovari on provoca que l’ovari alliberi uns enzims que fan un forat al sac del fol·licle dominant. Cosa que provoca que el fol·licle dominant es trenqui i alliberi l’òvul a la trompa de Fal·lopi on pot ser fecundat. Això és l’ovulació. L’augment de LH és necessària perquè ocorri l’ovulació. La concentració més alta de LH passa de 12 a 24 hores abans de l’ovulació, però la LH comença a augmentar unes 36 hores abans de l’ovulació.\nL’estrogen cau dramàticament després de l’ovulació.\nEl fol·licle dominant, ja trencat i sense l’òvul degut a la LH, es converteix en el cos luti després de l’ovulació. Aquesta fase del cicle s’anomena fase lútia, ja que la producció de les hormones es regeix pel cos luti. El cos luti continua produint una petita quantitat d’estrògens, però ara també produeix progesterona. La progesterona és l’hormona que domina aquesta fase del cicle. Igual que l’estrogen, es necessita progesterona per desenvolupar l’endometri, de manera que un òvul fecundat pugui implantar-se i nodrir-se en cas que ocorri la fertilització. La temperatura basal augmenta com a resultat de la producció de progesterona.\nSi un òvul és fecundat i ocorre la implantació de l’òvul fecundat, la vida del cos luti s’estén. En els cicles de concepció, el cos luti segueix produint progesterona i una mica d’estrogen i el desenvolupament de l’endometri continua. L’hormona de l’embaràs, la hCG comença a produir-se quan l’embrió s’implanta en l’endometri, al voltant de 7-10 dies després de l’ovulació. A mesura que avança l’embaràs, la producció d’hormones és assumida per la placenta.\nSi no hi ha embaràs, el cos luti mor, els nivells de progesterona cauen i l’endometri es desprèn i genera el sagnat menstrual, comença un nou cicle.\n¿Coneixes el teu cicle menstrual? ¿Saps de quines fases es compon?\nEl cicle menstrual es pot dividir en les següents fases:\nla fase fol·licular\nla fase lútia\nLa fase fol·licular s’estén des del començament del cicle (dia 1 del cicle, que com ja sabem es el primer dia de sagnat abundant) fins l’ovulació. Durant aquesta fase, els fol·licles ovàrics es desenvolupen i maduren i el teu cos es prepara per a l’ovulació. Durant aquesta fase un dels fol·licles es torna dominant, creix més que els demès, a mesura que la fase progressa. La durada d’aquesta fase pot variar de dona a dona i de cicle a cicle. És la longitud de la fase fol·licular la que determina la longitud del cicle i les variacions de longitud del cicle. Ets és més fèrtil al final d’aquesta fase durant els dos o tres dies anteriors i el dia de l’ovulació. En aquesta fase són els estrògens els que manen.\nL’ovulació és l’esdeveniment que divideix les fases fol·licular i la fase lútia. Estimulat per un augment de l’hormona luteïnitzant (LH), el fol·licle ovàric dominant es trenca i allibera l’òvul que després pot ser fecundat.\nLa fase lútia és la que va des de l’ovulació fins al final del cicle. Si conceps, l’òvul fecundat s’implantarà en el teu revestiment uterí (endometri) aproximadament entre els dies 7-10 d’aquesta fase. Si no hi ha concepció, l’endometri es desprendrà (generant el sagnat menstrual) i el teu cos començarà a preparar-se per a un nou cicle. Aquesta fase generalment dura de 12 a 14 dies, però pot durar entre 10 i 16 dies. La durada d’aquesta fase és bastant constant de cicle a cicle per la mateixa dona. La progesterona és l’hormona que domina aquesta fase.\nAra que ja coneixes una mica més les fases del teu cicle menstrual, et serà més fàcil interpretar la teva taula de fertilitat. I recorda: El millor moment per concebre és dos dies abans i durant l’ovulació.\nPublicado el 01/03/2018 14/03/2018\nTaula de Temperatura Basal Corporal 2\nUna taula de fertilitat, com el teu cicle menstrual, comença el dia 1 del cicle, que és el primer dia de menstruació de sagnat abundant, no de tacat.\nRegistrar els teus signes de fertilitat només et costarà uns minuts cada dia i et donarà molta informació sobre el funcionament del teu cicle menstrual.\nEls signes essencials a registrar en una taula o carta de fertilitat són:\nles teves observacions del moc cervical\nla teva temperatura basal a primera hora del matí\nel temps que va prendre la seva temperatura\nquan tens relacions sexuals\nquan tens sagnat menstrual\nLa consistència del teu moc cervical i la teva temperatura basal es consideren els teus principals signes de fertilitat, o signes de fertilitat primaris. Aquests són els signes que realment es necessiten per obtenir una interpretació fiable. Els signes secundaris, com la posició i la textura del coll uterí i altres observacions personals, com canvis físics o en el teu estat d’ànim, poden ajudar a oferir una millor comprensió de la interpretació.\nLa temperatura basal del teu cos l’has de mesurar al despertar-te al matí amb el termòmetre de gal·li o el termòmetre basal digital. El moc cervical, a l’igual que la posició, textura i obertura del coll uterí, el pots observar fàcilment quan vagis al bany.\nLa temperatura basal de cos augmenta després de l’ovulació a causa de l’augment de la progesterona en el torrent sanguini. El moc cervical és el fluid que produeix el coll uterí a mesura que s’acosta l’ovulació. Pots veure’l i notar-lo dins o fora de la teva vagina. El moc cervical canvia al llarg del cicle i es torna aquós, transparent i elàstic, com la clara d’ou crua quan estem dins la finestra de fertilitat, just abans de l’ovulació.\nAquests registres et serviran per proporcionar-te pistes de quan serà més efectiu tenir relacions sexuals per maximitzar les seves possibilitats d’embaràs en cada cicle. Et mostrarà quan ets fèrtil, quan has ovulat, quan ja no ets fèrtil, quan esperar la següent menstruació si no estàs embarassada i quan pots esperar un resultat fiable de la prova d’embaràs. En resum, t’ajudaran a conèixer el seu patró de fertilitat únic.\nTaula de Temperatura Basal Corporal\nAhir parlàvem de la finestra de fertilitat i avui t’explicaré què és una taula o carta de fertilitat i què necessites per començar a utilitzar-la.\nUna carta o taula de fertilitat és una taula, que pot ser un document excel, un full físic o una app, on introduiràs una sèrie de dades cada dia per conèixer millor el teu cicle menstrual i saber interpretar quins són els teus dies més fèrtils.\nEl primer que has de saber és que el teu cicle menstrual comença el primer dia de sagnat menstrual abundant. No el primer dia que taques de sang sinó el dia en que aquest és abundant. L’anomenarem primer dia del cicle i és el primer dia a registrar a la taula de fertilitat.\nA la taula o carta de fertilitat registraràs els signes de fertilitat primaris que són la temperatura basal (TB) i la consistència del fluid o moc cervical; també altre informació secundaria com, per exemple, si has tingut relacions sexuals, l’estat del coll de l’úter o si hi ha sagnat menstrual.\nRegistrar aquesta informació només et portarà uns minuts, i si ho fas de forma continuada, t’aportarà molta informació sobre el teu cicle menstrual.\nPer començar a omplir la taula o carta de fertilitat necessites un termòmetre de gal·li (similar als antics de mercuri però sense aquest metall tan tòxic) o un termòmetre basal digital, que és un termòmetre digital amb dos decimals i molt més precís que els termòmetres digitals normals. Actualment els més precisos tenen un marge d’error de ±0’01°C. Tant els termòmetres de gal·li com els de temperatura basal digitals els pots trobar a la teva farmàcia habitual o per internet. La temperatura basal l’has de prendre a primera hora del matí abans de llevar-te.\nEt donaré més informació en següents posts


L’AQUELARRE DE CERVERA DESEMBARCA AL FESTIVAL CRUÏLLA AMB UNA EXPLOSIÓ DE FOC I MÚSICA\n· La gran festa del Foc i la Música de les Terres de Ponent desembarca, per segon any consecutiu, al festival Cruïlla amb un tast de l’explosió de foc i màgia que serà l’espectacle d’aquesta 42a edició de la festa, que se celebrarà a Cervera del 30 d’agost a l’1 de setembre\nBèsties marines gegants i un drac imponent que irromp al ritme trepidant de la percussió. Personatges de mons estranys, música en directe, estructures gegants i el foc com a protagonista. D’aquesta manera es presentava l’Aquelarre de Cervera, aquesta nit, al festival Cruïlla de Barcelona, desplegant tots els seus signes d’identitat a l’espai 3 del Fòrum. Un muntatge únic i especialment pensat per a l’ocasió, amb més de 150 actors de diferents entitats cerverines que han donat vida i ànima a aquest espectacle, dirigit pel mateix responsable artístic de l’Aquelarre, Albert Parra. El Ball de Diables de Cervera Carranquers, Band Tokades, Bombollers, Geganters de Cervera i Sound de Secà, totes entitats implicades en la festa de l’Aquelarre, han estat les encarregades de donar el tret de sortida a aquesta explosió de cultura popular, un mes i mig abans del que és habitual. I ho han fet amb un muntatge amb música en directe que ha repassat la banda sonora composada especialment per l'Aquelarre en els últims anys. Així, s'ha pogut sentir la música composada pel músic guissonenc Xesco Grau. Una peça anomenada “Foqueral” que va ser composada l’any 1999 per l’espectacle de l’Aquelarre, dirigit en aquella ocasió per Pep Oriol i que, en aquesta ocasió, ha estat interpretada pels músics Manel Pedrós i Carles Monfort, autors també de dos peces originals de l'Aquelarre 2010 i 2017 i que també han sonat en directe al Cruïlla, acompanyades de la percussió de les diferents entitats cerverines.\nAmb tot, aquest espectacle ha estat un tast del que es podrà veure a la XLlI edició de l’Aquelarre, que se celebrarà del 30 d’agost a l’1 de setembre a Cervera. És la segona vegada que la festa surt del seu embolcall de la capital de la Segarra per mostrar-se al públic del Cruïlla, aquest any, coincidint amb el desè aniversari d’aquest festival que l’any passat va acollir més de 57.000 espectadors.


“La droga o els diners”\nCinc joves d’entre 22 i 32 anys van seure ahir al banc dels acusats en trobar-se embolicats enmig d’una disputa per drogues. La Fiscalia demana entre quatre i sis anys de presó.\nActualitzada 16/10/2021 a les 11:12\nLa dependència al cànnabis ha arrossegat cinc joves d’entre 22 i 32 anys al banc dels acusats, on van seure ahir en un judici que tindrà una segona sessió divendres vinent. De moment, quatre nois fa més d’un any que dormen a la Comella en règim de presó provisional i una cinquena acusada hi va estar empresonada un mes i mig. La Fiscalia demana per a tots ells penes d’entre quatre i sis anys de presó i vuit mesos per a un sisè implicat, el suposat camell, que no es va molestar a comparèixer.\nEls fets es remunten al 29 d’abril de l’any passat, en ple confinament, quan adquirir droga es va convertir en una tasca complicada i “la gent estava desesperada per fumar”, segons va apuntar un dels acusats. No només era difícil trobar contactes que poguessin subministrar substàncies estupefaents, sinó que el preu d’aquestes es va disparar i un gram de cànnabis es va arribar a pagar a vint euros. Com és lògic, els consumidors estaven més irascibles del normal i qualsevol complicació extra podia desencadenar en un conflicte. I això és el que va passar.\nAquell dia la noia acusada i un amic seu, també acusat, van reunir un total de de 180 euros (160 d’ella i 20 d’ell) per comprar cànnabis. Un altre conegut d’ella, un noi “disminuït mental”, tal com va reiterar el seu advocat durant el judici, i amb un llarg historial d’antecedents penals, li havia facilitat el contacte del noi que havia de fer de mediador entre ella i el camell. La noia i l’intermediari, a qui va donar els diners, van dirigir-se a l’edifici Domus perquè el contacte efectués l’operació amb el venedor, mentre ella esperava a fora. Però després d’una hora i mitja sense que aparegués el noi a qui havia donat els diners, la jove es va posar “nerviosa” i va trucar a l’amic amb qui havia ajuntat els diners i tots dos van desplaçar-se a l’edifici Domus per “demanar explicacions”, segons van declarar.\nParal·lelament, el noi amb problemes mentals també va fer de pont entre dos implicats més i un altre mediador. Segons va declarar, per realitzar aquesta tasca ell no cobrava res més que “fumar d’algun porro” al qual el convidessin. Tots tres van quedar amb l’intermediari i els dos nois van donar-li 100 euros perquè els aconseguís marihuana. El mediador va marxar sol amb els diners, un modus operandi que el noi que feia de pont va qualificar de normal “per no donar el cante”. Però al cap de mitja hora, l’intermediari va aparèixer sense els diners ni la droga, un fet que no va agradar a ningú.\nAleshores, els tres nois van decidir desplaçar-se a l’edifici Domus, on vivia el germà del suposat camell, per esbrinar on podien trobar-lo. Els acusats van declarar que, casualment, allà van coincidir amb la noia i el seu amic, que també havien estat estafats, i tots cinc van decidir anar a casa del germà.\nEls ànims estaven caldejats. Després de picar a la porta amb insistència, el noi que feia de pont la va tombar d’una puntada de peu i tots ells van entrar al domicili, on hi van trobar el germà del presumpte camell trucant a la policia. Un dels nois li va arrencar el mòbil de la mà i algú li va etzibar una bufetada. A més, dos dels nois portaven pals de fusta que no van arribar a utilitzar. Però l’arribada de la policia va interrompre la discussió i va fer que fugissin corrent.\nUnes hores més tard, el noi que feia de pont va tornar al domicili en qüestió acompanyat dels tres nois estafats, que el van esperar a fora. Allà va explicar la situació a la mare i el germà del camell, que tenia molta por de dormir a casa amb la porta trencada i que va acabar sopant i dormint al domicili del noi que feia de pont –i que havia fet malbé la porta–. La mare va alertar la policia que tres dels implicats estaven a l’exterior i els agents es van desplaçar a la zona.\nDurant les hores que van succeir els fets, els agents del cos van detenir les cinc persones que havien entrat a la casa. La Fiscalia demana de quatre a sis anys de presó perquè considera que han comès delictes de violació de domicili amb violència i intimidació, robatori, extorsió en grau de temptativa, amenaces condicionals, consum individual de cànnabis i desobediència greu. Per al sisè acusat, que suposadament havia de vendre la droga i que no s’ha presentat al judici, demana vuit mesos de presó.


L’SNYDER DONARÀ CURS A LA SEVA CREATIVITAT! | fpdeseo.org\nL’SNYDER DONARÀ CURS A LA SEVA CREATIVITAT!\nL'Snyder és un apassionat de la pintura i a la que té un moment lliure treu els seus quaderns i es posa a dibuixar. Li encantaria dedicar-se a la pintura quan sigui gran i el seu major desig era tenir material de pintura professional, sobretot el set 150 de pintures preferides Prismacolor Premier. Així podria donar curs a la seva creativitat!\nUn matí, l'Snyder estava animat perquè l'endemà acabava el seu ingrés i podria tornar a casa. El que no podia imaginar-se era que ho faria amb el seu #desigcomplert. Amb la complicitat i ajuda de l'equip de pedagogia hospitalària, la nostra vareta ho va fer possible. En agitar-la amb totes les seves forces es va fer la màgia i un gran paquet va aparèixer a l'habitació.\nEn obrir-lo va descobrir que a dins hi havia molts paquets. Quina emoció! Allà hi havia el seu desitjat set de pintures Prismacolor ... juntament amb altres materials per a dibuixar, com llapis de grafit, diversos quaderns i una bossa per guardar el material. I la guinda del pastís fou ... que amb els regals, també va arribar el seu primer encàrrec com a il·lustrador professional! Quina il·lusió!\nMoltíssimes gràcies a Bankia i al Colegio Santísima Trinidad-Trinitarios de Córdoba i al seu Projecte APS AnimArte per fer possible el #desigcomplert de l'Snyder i per donar-li suport en la seva carrera professional com a il·lustrador amb el seu primer encàrrec.


LA MEMÒRIA REVOLTADA: SOBRE MI\nEm dic Raül Aguilar Cestero, soc llicenciat en Història Moderna i Contemporània per la Universitat Autònoma de Barcelona des de l’any 2001 i doctor en Història Comparada, Social, Política i Cultural per la mateixa universitat des de 2010. Formo part del GREF (Grup de Recerca de l’Època Franquista), adscrit al Departament d'Història Moderna i Contemporània de la UAB, i, des de la seva fundació, del CEFID-UAB (Centre d'Estudis d'Època Franquista i Democràtica), on vaig ser el primer becari d’investigació del centre. Al mateix temps, soc membre de l'Associació d'Arxivers i Gestors de Documents de Catalunya, de la Fundació Bosch i Cardellach de Sabadell, del Centre d'Estudis Històrics de Terrassa i formo part de la Junta d'Arxivers sense Fronteres (AsF) on porto la Vocalia de publicacions.\nEl meu primer treball de recerca es va publicar l’any 2004 dins del llibre col·lectiu, dirigit per Montserrat Carbonell, La Casa de Maternitat i Expòsits. Les Corts, on vaig escriure el capítol titulat De la postguerra a la transició democràtica, 1939-1975 (pp. 119-196) L’any 2007 vaig publicar el treball de tesina del doctorat a la revista CIAM núm. 10 de la Universitat Carlos III sota el títol El despliege de la Universitat Autònoma de Barcelona entre 1968 y 1973: de fundación franquista a motor del cambio democràtico en Catalunya. El mateix any i per encàrrec del Sindicat d’Inspectors de Treball i el Consell de Treball de la Generalitat, vaig publicar el llibre La Inspecció de Treball. 100 anys al servei de les polítiques socials per commemorar el centenari de la institució inspectora. Llibre que vaig poder traduir a l’espanyol, l’any següent, per encàrrec de la Consejería de Economía y Empleo de la Junta de Castilla León. L’any 2008, el meu company i paisà de Sabadell, Jordi Serrano, em va proposar fer un llibre divulgatiu sobre la Universitat Popular republicana per la UPEC (Universitat Progressista d’Estiu de Catalunya) que es va convertir en Quan les espardenyes trepitjaren la Universitat.\nDefensant la tesi doctoral al\nDepartament d'Història Moderna i\nContemporània de la UAB.\nPoc després, l'aleshores arxiver de Matadepera, Vicenç Ruiz, em van convèncer per sumar-me al projecte Memòries d’una feixa i, juntament amb l’ambientòleg Iago Otero, varem iniciar un projecte integral de recuperació de la memòria històrica d'aquesta vila vallesana. Els fruits de les nostres investigacions, en aquests anys, han estat prolífics: Diversos articles a revistes especialitzades d’història (Terme, Estudis d’Història Agrària), un article a una revista internacional (Ecological Economics) i una tesi doctoral, dirigida per la catedràtica Carme Molinero (2010), que l’any 2012 es va convertir en el llibre Memòries d’una feixa.\nAltres treballs destacats en els que he participat han estat, per exemple, el Cens de Simbologia franquista de Catalunya del Memorial Democràtic, la base de dades i el diccionari Catalunya durant el franquisme o les exposicions memorialístiques Els símbols de Franco i l’exposició permanent del Museu de la Batalla de l’Ebre de Gandesa, en les quals vaig treballar com a documentalista.\nDurant el curs 2012-2013 vaig finalitzar el màster en Arxivística i Gestió de Documents a l’ESAGED-UAB, al temps que treballava a temps parcial a l’Arxiu Municipal de Ripollet en conveni de pràctiques. El meu treball de fi de màster, dirigit per Ramón Alberch, va versar sobre com dissenyar i implementar un projecte de memòria històrica des d’un arxiu municipal seguint l’exemple del projecte Memòries d’una feixa impulsat per l'Arxiu Municipal de Matadepera.\nEn els últims temps, he centrat la meva recerca en l'estudi de la formació i consolidació del moviment ecologista a Catalunya durant el franquisme i la Transició i, en especial, en el naixement de l'ecologisme militant en els pols urbans de Sabadell, Terrassa i Castellar del Vallès, un tema sobre el qual he publicat dos articles, un al número 6 de la revista Vallesos i un altre al número 28 de Terme. Revista d'Història de Terrassa.\nL'any 2014 he treballat en la preparació d'una exposició per al Museu Municipal el Castell de Rubí (MMUC) amb els professors d'història de la UAB, Pere Ysàs i Aram Montfort, que portava per títol: Rubí, de la dictadura a la democràcia. I que es va poder visitar entre novembre de 2014 i febrer de 2015. Paral·lelament, vaig estar treballant en l'inventari del Fons d'Isidre Vallés i Lambert Escaler per encàrrec del CEHT, l'Ajuntament de Terrassa i la Direcció General de Cultura Popular. Un fons composat, bàsicament, per motlles d'escaiola per a la fabricació de capgrossos i gegants, alguns dels quals daten de principis del segle XX. El mateix 2014 vaig rebre una beca del Departament de Cultura de la Generalitat per treballar durant 7 mesos a l'Arxiu Nacional de Catalunya.\nEntre juliol de 2015 i juliol de 2016 vaig treballar a l'Arxiu Central de Jutjats de Terrassa, compaginant aquesta feina amb la recerca històrica i el treball a l'organització del tercer sector Arxivers sense Fronteres. Entre juliol de 2016 i març de 1917 vaig treballar a l'Arxiu Nacional de Catalunya amb l'empresa Aravinc S. L. realitzant el tractament del fons de Josep Puig i Cadafalch com a President de la Mancomunitat de Catalunya (1917-1924) i, actualment, treballo com a freelance en l'edició d'un llibre electrònic per la difusió d'aquest importat fons en el marc de la celebració de l'Any Puig i Cadafalch de la Generalitat de Catalunya.\nAl mateix temps, els primers mesos de 2017 he estat treballant en el llibre de la UPEC 2017 dedicat a la figura de l'insigne revolucionari català Abdò Terradas que veurà la llum el mes de juliol de 2017 en el marc d'una nova edició de la Universitat Progressista d'Estiu de Catalunya.\nCONTACTE: Si vols consultar-me algun aspecte de les meves investigacions, t'interessa organitzar una conferència o una presentació a la teva organització sobre dels temes que he investigat, necessites algun tipus d'assessorament històric, arxivístic o documental o vols posar-te en contacte amb mi per qualsevol altre tema, pots enviar-me un correu electrònic a la següent direcció:


PROU COMUNISME: Curiosa bandera de Kuna Yala\nEls castellans tenen una frase feta que diu “quién roba al ladrón tiene cien años de perdón”, que en català la podríem traduir com “Qui roba a un espanyol convicte, no comet cap delicte”.\nA la costa atlàntica de l’estat de panamà hi viu el poble kuna, actualment queden al voltant de 50.000 kunes. Aquesta tribu es va aliar amb els corsaris anglesos per lluitar contra els conqueridors espanyols. Els kunes ajudaven a amagar els vaixells anglesos entre els boscos de manglars de la costa caribenya.\nAquest poble té una bandera que és realment impactant:\nMural amb la bandera del poble kuna\nL’origen de la bandera es remunta a 1925, quan va ocórrer la Revolució Kuna i en la que va desencadenar la separació dels territoris controlats per l’ètnia Kuna de Panamà, i que es conformaria sota la República de Tule, que va tenir una curta durada, del 12 de febrer al 4 de març del mateix any.\nLa bandera que es va confeccionar per a aquell moment era molt similar a la bandera d’Espanya, amb tres franges, la franja superior i inferior eren de color vermell i la central de major mida, amb el color groc; en la franja groga s’incloïa una esvàstica inversa, que representa un símbol ancestral dels kunes.\nQui ho hauria de dir que un poble com el Kuna que tenen greus problemes per mantenir viva la seva llengua i cultura, hagin robat la bandera de l’estat que els va colonitzar, ja ho diuen que la venjança és un plat que es serveix fred.\nEtiquetes: Curiositats, Espanya, Esvàstica, Kuna, Panamà\nEl Govern amenaça de plantar el rei als Jocs del Mediterrani


FAQ dels actes de la Festa de la Fil·loxera 2021 – Festa de la Fil·loxera\nCal tenir entrada per accedir a tots els actes?\nNo. Només es requerirà tenir entrada per accedir a la zona de restauració i al concert del grup de versions ‘The aguateques’ del dissabte 4 de setembre, a l’Esclat de Foc del dimarts 7 i a la Festa de la Fil·loxera en concert del dimecres 8. També és necessària l’entrada per la Festa de la Fil·loxera infantil del dia 8 al migdia.\nUn cop accedeixi als recintes habilitats per cada acte, podré entrar i sortir els cops que vulgui?\nNo. L’entrada només és vàlida per accedir al recinte un sol cop. Si un cop a dins del recinte algú decideix sortir, no podrà tornar a entrar.\nNo. Podràs seure a la cadira que vulguis sempre que estigui dins de la zona delimitada per la teva entrada.\nSí. A tots els actes s’haurà de portar la mascareta correctament posada. Pels actes de foc, aquesta mascareta ha de ser ignífuga.\nPodré consumir durant el concert del dia 4 si només tinc entrada per la zona de cadires?\nNo. En aquesta zona no es podrà accedir ni amb menjar ni amb beguda. Des d’aquest espai tampoc es podrà fer ús de la zona de restauració. I caldrà estar assegut a la cadira durant tot l’espectacle. Cal recordar que, si un cop s’hagi accedit a la zona de cadires es vol sortir del recinte, no es podrà tornar a entrar.\nSi reservo entrada per la zona de restauració del concert, podré accedir a la zona on només hi ha cadires?\nSí. La mateixa entrada que et servirà per entrar a la zona de restauració et servirà per poder accedir a la zona de cadires, sempre i quan n’hi hagi de disponibles. Si tens entrada per la zona de restauració NO cal treure entrada per la zona de cadires. Fent això estaràs provocant que hi hagi persones que es quedin fora del concert.\nHi haurà un espai habilitat per poder-hi accedir, en cap cas s’ha de sortir del recinte per canviar de zona ja que un cop fora no es podrà tornar a entrar. Cal tenir en compte que un cop s’accedeixi a la zona de cadires no es podrà tornar a entrar a la zona de restauració.\nPer l’Esclat de foc tinc entrada per la Zona A. Un cop hagi entrat podré canviar de zona per estar amb familiars/amics? Podré entrar per una zona que no sigui la meva?\nNo. Les tres zones on s’ubicarà el públic per l’Esclat de foc són independents entre elles. Tampoc es podrà entrar a una zona diferent per la qual es té entrada.\nHaig d’anar protegit a l’Esclat de foc?\nSí. Tot i que és un acte estàtic, no cal oblidar que és un acte de foc i per tant cal anar protegit. Al programa del 40è aniversari i a les entrades amb les que entrareu al recinte trobareu totes les mesures que cal tenir en compte.\nA l’Esclat de foc podré posar-me sota el foc?\nNo. Com ja hem dit és un acte estàtic. Tothom haurà d’estar a la seva cadira i la zona on hi haurà els elements de foc estarà degudament delimitada i separada del públic.\nTinc un balcó a la zona on se celebrarà l’Espai de foc, puc convidar-hi amics?\nCal tenir en compte que l’accés a alguns carrers estarà tallat i controlat. En qualsevol cas cal tenir en compte que és un acte de foc i no només cal protegir-se un mateix sinó també cal protegir l’habitatge.\nÉs compatible assistir a l’Esclat de foc i al concert que es fa al recinte del CAP?\nSí. Amb l’Ajuntament hem acordat ajustar l’horari d’inici dels dos actes per compatibilitzar l’assistència a l’Esclat de foc i al concert.\nCal anar protegit del foc pel concert del dimecres 8 de setembre a la nit?\nNo entendríem un acte commemoratiu del 40è aniversari el 8 de setembre a la nit sense foc. Però en aquest acte no hi haurà la participació dels elements de foc.\nQueden entrades per la Festa de la Fil·loxera infantil?\nNo. Les entrades per aquest acte es van començar a repartir a principis del mes d’agost i, al cap de poques hores, ja s’havien exhaurit totes les invitacions. En el cas que s’alliverin més cadires, es farà públic a través dels canals de comunicació oficials de l’Associació Festa de la Fil·loxera.\nSi hi ha alguna afectació d’última hora, com ho sabré?\nComunicarem totes les novetats importants a través de les nostres xarxes socials (twitter, instagram i facebook), a més de la nostra pàgina web.


Badalona. Els orígens: cultura, natura i vi | Visit Barcelona Tickets\nVeniu a Badalona i coneixeu-ne els orígens\nComenceu el matí al monestir de Sant Jeroni de la Murtra –Bé Cultural d’Interès Nacional– i gaudiu de l’entorn de pau, envoltat d’història, avantpassats i arquitectura gòtica. Quan en sortiu, és el moment de visitar la veïna Masia de Coll de Canyet, que sota la distinció de la Denominació d’Origen Alella produeix el vi badaloní Orígens. Acabareu la visita amb el tast d’alguns dels seus vins maridats amb un petit aperitiu.\nAl centre de Badalona, descobrireu el patrimoni que es conserva al subsòl del Museu de Badalona. Contemplareu el jaciment arqueològic, declarat des de 1995 Bé Cultural d’Interès Nacional.\nPodreu fer un passeig de contrastos entre el passat i el present de la ciutat, i penseu com voleu fer el recorregut, nosaltres us donem les opcions i vosaltres trieu:\nA peu: són menys de 2 hores per un camí molt agraït en un entorn que us sorprendrà. Feu el recorregut senyalitzat sortint de l’estació de metro Pompeu Fabra o de l’estació de tren de Badalona i visiteu el monestir de Sant Jeroni, passeu per la Masia Coll de Canyet, baixeu amb autobús a dinar a Ca l’Arqué i, havent dinat, aneu al Museu.\nAmb transport públic: sortiu amb autobús de la parada de Pompeu Fabra i atureu-vos a la parada de l’església de Canyet. Des d’aquest punt pugeu caminant fins al monestir de Sant Jeroni, després seguiu cap a la Masia Coll de Canyet, baixeu amb autobús a dinar a Ca l’Arqué i, havent dinat, aneu cap al Museu.\nAmb vehicle propi: si la vostra idea és fer-vos la vostra pròpia ruta i explorar els camins del monestir… Feu tota la ruta amb cotxe.\n10 h - Visita guiada al monestir de Sant Jeroni de la Murtra (s. XV - s. XVI): església, dependències monàstiques i claustre.\n12.30 h - Visita guiada per les vinyes de la Masia Coll de Canyet - Vi Orígens, amb tast de vins maridats amb un petit aperitiu.\n14.30 h - Dinar al restaurant Ca l’Arqué, menú mediterrani amb plats badalonins.\n18 h - Visita amb audioguia de les restes arqueològiques de Baetulo al subsòl del Museu de Badalona: termes, decumanus i carrers principals, zona comercial del fòrum, habitatges i exposició permanent.\nVisita guiada al monestir de Sant Jeroni de la Murtra (s. XV - s. XVI).\nVisita guiada per les vinyes de la Masia Coll de Canyet - Vi Orígens, amb tast de vins maridats amb aperitiu*.\nDinar al restaurant Ca l’Arqué*.\nVisita amb audioguia de les restes arqueològiques de Baetulo, situades al subsòl del Museu de Badalona.\n*L'opció infantil (8-18 anys) no inclou ni la degustació de vi ni el dinar.\nCOMPRAR Badalona. Els orígens: cultura, natura i vi\nHoraris: de dimarts a diumenge.\n12.30 h - Visita guiada per les vinyes de la Masia Coll de Canyet - Vi Orígens, amb tast de vins maridats amb un petit aperitiu*.\n14.30 h - Dinar al restaurant Ca l’Arqué, menú mediterrani amb plats badalonins*.\n*El tiquet infantil no inclou et tast de vi amb degustacions ni el dinar al restaurant Ca l'Arqué.\nPossibilitat d’afegir transport privat amb cost extra. Consulteu amb: mariona@viemocions.com, 934877626 i 678746396.\nNo s’inclou cap altre concepte no indicat expressament.\nEn comprar l’experiència rebreu una reserva que podreu gaudir quan us vagi bé durant els següents 6 mesos. Un cop escollida la data de visita serà imprescindible contactar amb Viemocions amb una antelació de 72 hores per confirmar el dia i l’hora de la visita. Contacte: mariona@viemocions.com , 934877626 i 678746396.\nProveïdor del servei: VIEMOCIONS\nPRODUCTES RELACIONATS AMB Badalona. Els orígens: cultura, natura i vi


adesiara (notes vitals, culturals i literàries): El vigilant en el camp de sègol\nQuin coi de nano, el Holden Cauldfield! Quin tros de suro disfressat de gran iconoclasta. L’adolescent etern, rabiüt i insuportable, que no alça un pam de terra i es fot uns discursos contra tothom i contra tot sense raó aparent. Quin mocós més ridícul i més idiota. Un manyaco i un tros de suro. No aguanta ningú perquè es mira tothom per damunt del muscle quan és, precisament, al capdamunt del muscle que s’hauria de veure a si mateix. No suporta el coi de professor que li retrau que és un gandul sense remei i que no ha de fer res de bo a la vida, si segueix així, sense fer un brot. I hi seguirà, amb aquest capteniment absurd i autodestructiu, quan l’admeten per enèsima vegada en algun maleït institut al setembre. I, llavors, continuarà fotent els funcionaris i els companys amb la seua estúpida posi il·lusòria de superioritat. Que n’és d’imbècil, el paio aquest. Que n’és de miserable. Sempre amunt i avall fotent-se de tot i de tothom. Titllant la gent d’hipòcrita sense adonar-se de la seua falsedat. Quin mentider més càndid, tanmateix. I com n’és, de mediocre i de mesquí; d’insegur i d’infantil. Quin miserable. No entenc com t’han pogut aguantar els pares, els teus companys d’habitació, els teus germans, la Jane, l’Stradlater, l’Ackley... I, per postres, ens hem d’empassar la teua història; aquesta novel·la anodina i lineal que amb prou feines sosté les seues pàgines, de tan fluixa i ximple com és. I com és que ha assolit tanta fama, tanta projecció, la novel·la del senyor J.D. Salinger? Quin coi de societat literària és aquesta que adula els excèntrics i enalteix els pallassos? Per què idolatren els oportunistes? Vaja merda de Holden Cauldfield passejant-se durant dècades per les llibreries del món –i, més greu encara, per la ment ingènua dels lectors.\nEl pitjor de tot, però, és que el Holden Cauldfield ets tu, benvolgudíssim escriptor.\nPublicat per adesiara (Juli Capilla) a 13:50\nJ.Salavert 6 de juliol de 2012, a les 14:29\nJuli, t'hauràs quedat a gust, després de escriure això! Aquest llibre ens el van posar com a lectura obligatòria al segon any a la Facultat. Jo recorde que vaig llegir els primers dos capítols i el vaig enviar a fer la mà. Per què és tan popular? Un altre misteri. Per a mi, és una pèrdua de temps!\nCom va la calor? Avui estem a -6ºC per ací.\nadesiara (Juli Capilla) 6 de juliol de 2012, a les 14:34\nOstres, amb el teu comentari em lleve un pes de damunt. Perquè, de vegades, ja no sé si l'imbècil sóc jo, que no entenc res. Però és que la novel·la és una autèntica pèrdua de temps, com ben bé dius; una presa de pèl. Llàstima que jo me l'haja llegida tota...\nPer ací fa calor, però aquests dies corre un aire quasi fresquet que la fa més suportable. De tota manera, a mi la calor m'agrada.\nI vosaltres, fa molt de fred?\nUna forta abraçada des de la Font!\nManel Àlamo 12 de juliol de 2012, a les 4:54\nDoncs, jo discrepe. A mi em pareix una novel·la absolutament actual, a pesar dels anys que fa que va ser escrita, que mostra el món adolescent tal com és. Evidentment (i afortunadament) no tots els adolescents són com el cafre del Caufield, però mostra a un prototip de jove rebel i alhora passiu, que jo he detectat en alguns dels meus alumnes del segle XXI.\nÉs cert que tal vegada se li ha donat més bombo del que mereix; però des que me'l vaig llegir continue preguntant-me, com el Holden, d'on punyetes se'n van els ànecs del llac de Central Park, quan es congela a l'hivern. Segurament el màrqueting, el fet d'estar qualificat com un dels llibres preferits d'algun psicòpata, li han donat la fama que, tal vegada, ni el propi Salinger -un altre personatge digne d'estudi-, s'esperava.\nadesiara (Juli Capilla) 17 de juliol de 2012, a les 3:21\nLa discrepància és bona, Manel. En això tens tota la raó i el dret a dir la teua. No obstant això, trobe que és una novel·la anodina, superficial i, quant al llenguatge, embafa d'allò més, la veritat.\nDavid Madueño Sentís 19 de juliol de 2012, a les 2:19\nHome! Tota la vida pensant que jo era un rara avis! Tants anys creient que m'equivocava en alguna cosa, que tenia els meus criteris desenfocats, que no sabia destriar el misteri literari d'aquesta obra, o molt pitjor, que mai havia sabut ser un vertader adolescent com cal! Em va tocar llegir aquest llibre a l'institut, i vaig ser l'únic a qui no li va agradar. En canvi, el mateix any ens van fer llegir "La vida i la mort de Jordi Fraginals" i vaig ser l'únic a qui va entusiasmar. Vaig pensar que la lectura no era el meu fort, si em passava això... Com podia estar equivocada tanta gent? I després d'anys veient que sí, que molta gent pot estar equivocada i que els valors d'una obra literària depenen d'altres elements que molts cops no tanta gent pot o sap copsar (ep, sense voluntat de ser esnob, em repugna l'elitisme), seguia pensant que per algun motiu no estava a l'alçada necessària per veure el valor literari de Salinger... He sentit durant anys un mur d'unanimitat tan elevat al voltant d'aquest llibre, que fins em feia angúnia criticar-lo, no fos cas que m'hi obrís el cap en picar-hi... M'has alegrat el dia, Juli!\nManel Àlamo 20 de juliol de 2012, a les 10:43\nHome, jo no vsig a dir que sigala meua novel.la favorita, però el personatge m'agrada en el sentit que el trobe molt real. I, a pesar que han passat molts anys de la seua publicació, reflecteix perfectament a l'adolescent fracassat i passiu (amb pasta) de hui en dia. L'èxit de la novel.la? El màrqueting que l'envoltà, supose. Però em quede amb la preocupació dels personatges pels ànecs en hivern. Eixe nihilisme abunda en la societat actual...


La Nostra Revista | Temes d'Avui - Pere, la roca que plora. A.Masoliver\nPere, la roca que plora. A.Masoliver\nAlexandre Masoliver, monjo de Poblet, historiador, expert bíblic i patròleg, ens ha escrit una veritable joia: en cent vint-i-tres pàgines ens ofereix una semblança lluminosa i colpidora de l´apòstol sant Pere. El mètode triat per l´autor consisteix a comentar els trets que ell considera més significatius de la vida de l´Apòstol segons el testimoni del Nou Testament. Aquests comentaris no són gaire especulatius, més aviat són exegètics, patrístics o acadèmics, a fi i efecte de clarificar ben bé el moment i fet que se exposa, en relació amb la vida de l´Apòstol.\nEl llibre es divideix en trenta capítols corresponents als trenta moments triats de la vida de sant Pere. Exceptuant el capítol set, “Tu ets el Crist, el fill de Deu viu”, que té vint-i-una pàgines (i per aquesta llargària Masoliver s´excusa), tots els altres van de pàgina i mitja a dues pàgines i mitja. És admirable la capacitat de síntesi de l´autor, que és precisament el que fa que l´escena sigui més colpidora.\nSemblaria, doncs, que es deixa que els fets parlin per si mateixos i, en bona mesura, és així, però també esdevé que es veu que el primer colpit pel que es contempla és el mateix autor, diguem que la seva ànima contemplativa no es pot deixar de percebre.\nEl títol del llibre reflecteix bé la personalitat essencial de Pere: ell és la pedra escollida per Jesús per construir la seva Església, de la qual Ell n´és la pedra angular. Pedagògicament, aquella pedra pot ser feble i covarda, però també humil i penedida. Entre llàgrimes, dirà: que “l´estima més que aquests”. Masoliver afirma a la pàgina de presentació del llibre que Joan podrà ser el “deixeble estimat”, però no té cap dubte que Pere, amb tots els seus defectes, és qui més l´estima, una conclusió que es desprèn de tot el conjunt de la vida de Pere. Una conclusió important que no he vist escrita abans tan clarament.\nHem escrit més amunt que el capítol més llarg, amb gran diferència sobre tots els altres, és el setè, on es parla del primat de Pere. Masoliver analitza els textos evangèlics i té en compte el més important que s´ha dit sobre aquesta qüestió controvertida des de la Reforma. No podem explicar aquí tota l´argumentació del capítol, però si deixar constància de la seva lucidesa i exhaustivitat essencial. El capítol 16 porta aquest títol: “S´ha aparegut a Simó!”. L´especialíssima aparició de la qual donen testimoni Lluc i Pau és apreciada per l´autor com una confirmació (també molt especial) de tot el que es diu al capítol setè.\nAl final del llibre, es tracta de la posteritat literària de sant Pere, és a dir dels seus escrits. Alexandre Masoliver hi inclou l´Evangeli de Sant Marc, tot afirmant que sent indubtable l´autoria de sant Marc, el contingut és tot de sant Pere. Això no és una cosa nova, però la exposició que es fa en aquest llibre penso que du a llegir el segon Evangeli amb una nova òptica.\nAfegim que la qualitat lingüística del català emprat és excel·lent.\nAquest petit llibre pot satisfer interessos diferents: assabentar-se de qui era sant Pere, conèixer millor la Bíblia, posar-se al dia en la exegesi bíblica... i també enfortir la fe i la devoció en els fets de la nostra salvació.


admin – Page 9 – Bristol Academy\nOn 22 June, 2015 By admin\nENSENYAR, DES D’UN PUNT DE VISTA MOLT PERSONAL By Nick Stenning Després de molts anys treballant a Londres com a director d’una empresa de logística, vaig decidir que necessitava canviar d’ estil de vida i un nou repte. Afortunadament, la meva dona va recolzar-me i com que ja teníem un apartament a Salou ens va semblar molt bona idea mudar-nos a Catalunya. Més enllà dels problemes normals que qualsevol podria tenir pel que fa a la nova llengua i la nova cultura, va ser la millor decisió de la meva vida. Gràcies a aquest canvi, vaig descobrir que podia\nOn 3 June, 2013 By admin\nLa Ciutat de Bristol (Anglaterra) BRISTOL ACADEMY- ¿D’ON VE EL NOSTRE NOM? Després de l’experiència personal de la directora del centre en aquesta ciutat del Regne Unit, va decidir fer un homenatge a la ciutat “batejant” l’acadèmia amb el seu nom per tal de recordar sempre la font de la inspiració per aquest projecte tan important en la seva vida professional. Bristol és una ciutat del sud-oest d’Anglaterra, capital de l’antic comtat d’Avon i que actualment forma un comtat independent. Limita amb els de Somerset i Gloucestershire. Quant a l’economia, és un nucli industrial actiu (aeronàutica, metal·lúrgia, etc) i\nFotos dels nostres alumnes\nOn 31 May, 2013 By admin\nUs deixem una galeria amb alguns dels nostres alumnes:\nOn 29 May, 2013 By admin\nTallers Infantils d’Anglès TALLERS MONOGRÀFICS D’ANGLÈS per a nens d’entre 3 i 10 anys JULIOL i/o AGOST CONTA-CONTES en anglès Activitat dirigida a alumnes d’entre 3 i 4 anys d’edat on es treballaran els continguts de vocabulari i pronuncia a partir de contes clàssics en anglès. MANUALITATS en anglès Activitat dirigida a alumnes d’entre 3 i 6 anys d’edat on es treballaran els continguts del vocabulari de classe, vocabulari corresponent a cada activitat, pronuncia i fluïdesa a partir de treballs plàstics. DISNEY FILMS en anglès Activitat dirigida a alumnes d’entre 6 i 10 anys d’edat on es treballaran els continguts


Neguit de pantorrilla: Ajuntament i Pessebre\nUn any més l'Ajuntament de Barcelona munta el seu pessebre a la plaça de Sant Jaume. Cada any idees noves! Aquesta vegada trobem tot un paisatge poc vist pels barcelonins en general. És la vida als terrats de les cases. En primer lloc el naixement d'un nen que treuen al terrat perquè li toqui l'aire i el sol; la dona que renta al safareig i l'home que estén la roba, home, no dóna!; la velleta que cuida les seves verdures; el colomar amb una noia que els cuida, una Colometa; la parella enamorada que fuig de mirades dels veïns... I la taula parada de Nadal, el tió al balcó i els tres Reis Mags pujant als terrats carregats de joguines pels nens!\nLa veritat és que és senzill i bonic, net. No és el tradicional però tampoc s'han passat en res. I la visió dels terrats sempre m'ha agradat. Bravo pel pessebre d'aquest any!\nI avui també és dia de portes obertes de l'Ajuntament. I han obert sales que nosaltres no havíem vist mai.\nPrimer les escales gòtiques, magnífiques, amb els vitralls al final de l'escala.\nDesprés el Saló de Cent, el del Consell, que ja hem vist i viscut en diferents ocasions. M'encanta el terra amb les rajoles dels diferents gremis de la ciutat.\nEl Saló de la Reina Regent, que no havíem visitat mai. Actualment és el Saló de Plens i es conserva tal i com el tenia la reina quan hi passava els dies, perquè a la nit anava a dormir a un hotel a les Rambles. Al terra hi ha unes reixes que és on hi havia els brasers i les llotges eren sempre plenes de plantes tropicals. L'únic que s'hi ha afegit són les cadires pels polítics. Es va decidir fer-lo Saló de Plens per la magnífica acústica de la sala.\nI l'altre Sala oberta al públic és la Sala de Cròniques, magnífica i plena de pintures de Josep Maria Sert. Una d'elles, una torre, si et vas movent de lloc veus com la torre d'estar inclinada cap a la dreta va canviant i queda completament inclinada a l'esquerra.\nEl terra és de marbre del Congo que Sert va fer portar expressament perquè és un marbre que sembla un mirall i s'hi veuen reflectides totes les pintures de la sala.\nAl fons hi ha una petita Capella amb la Marededéu de Montserrat.\nSortint d'allà hem anat a parar a la Fira de Santa Llúcia, davant de la Catedral. Potser menys gent que altres anys però també era ja força tard. I en Jaume, seguint la tradició, m'ha comprat el muguet de la sort. Maco!\nAnem lluny, a Centre Europa, a veure els "mercadillos" de Nadal. I aquí tenim el millor. Aquí tot, o quasi tot, és d'esperit nadalenc i allà no. Però en canvi no hem sabut mimar i cuidar la nostra Fira. Si volguéssim tindríem millor Fira que molts d'aquests països que atrauen tant turisme per aquestes dates.\nPublicat per Maripepa Brustenga a les 17:34\nEstic totalment d'acord amb tu. Per cert, ahir també vam fer el matexi recorregut, je je, per poc ens trobem. A l'Ajuntament no hi varem pujar doncs ja ho haviem fet altres vegades, però vam esta veient a la panta baixa l'exposició de figures de pessebre napolitanes. A Nàpols havíem vist les botigues de pessebristes amb les quals vam gaudir-ne molt!\n2 de desembre de 2013 a les 19:57


Recepta del pastís mousse amb torró de Jijona - Sirvent\nPàgina inicial/Blog Sirvent/Com fer pastís mousse amb torró de Xixona\nRecepta d’una pastís de mousse amb torró de Xixona.\nÉs per això que si voleu aprendre a fer la vostra pròpia pastís mousse amb torró de Xixona només heu de llegir la següent recepta … i per descomptat heu de provar de fer aquest pastís mousse de torró a la vostra casa.\nAmb aquest post-recepta seguim amb les publicacions de receptes de Horchateria Sirvent de Barcelona; les anteriors van ser: Com fer pastís de torró tou i Com fer pastís de torró per a diabètics ; i avui publiquem la recepta d’un pastís mousse de torró de Xixona, una recepta molt especial i alhora rica.\nAbans de començar a cuinar el pastís mousse de torró, dir que si sou molt amants dels torrons amb aquest pastís mousse de torró aneu a gaudir moltíssim. Aquest pastís de torró és molt senzill i fàcil de fer, encara que com tot en aquesta vida, o gairebé tot, les segones vegades sempre surt millor, la pràctica és el que té, però us assegurem que no és gens complicat, una mica de temps i paciència … i ja tindreu llista vostra pastís mousse de torró de Xixona.\nDit tot això vam començar amb la recepta del pastís mousse de torró de Xixona. En primer lloc farem una bona llista de tots els ingredients que hauries de tenir sobre del marbre per començar a cuinar el pastís mousse de torró:\nIngredients per al pastís mousse de torró de Xixona (cèrcol de 16cm de diàmetre):\n70gr. galetes Maria\n50gr. mantega sense sal\n50ml. nata líquida (crema de llet, per diluir la gelatina en calent)\n250gr. Turrón de Xixona\n150ml. nata per muntar\nAmb tots aquests ingredients podrem fer una espectacular i riquíssima pastís de torró.\nEl primer que farem, és la base per a la nostra pastís mousse de torró de Xixona, per a això, ja sabeu que és molt fàcil, com en les altres bases de les receptes agafem les galetes Maria, i les triturem o simplement les piquem posant entre dues fulles de paper film i de seguit, per sobre passem el corró de cuina diverses vegades, quedessin ben triturades.\nA continuació desfem els 50gr. de mantega al microones, i ho barregem amb les molles de les galetes triturades, fins aconseguir una pasta. Un cop tinguem les pasta ben compactada, disposarem d’un motlle circular, el posarem sobre una safata o directament al plat on anem a servir el pastís mousse de torró de Xixona, li col·locarem en el contorn del motlle una tira de paper d’acetat, perquè ens sigui més fàcil desemmotllar després el pastís mousse.\nIntroduirem la base de galeta en el fons, pressionant bé amb una cullera o algun que altre estri perquè ens quedi el més anivellada possible. I finalment vam guardar el motlle a la nevera per que s’estengui la base de galeta.\nCom es fa la mousse de torró de Xixona\nEn primer lloc posem les fulles de gelatina en aigua freda durant una estona perquè s’hidratin. Ratllem o piquem el torró de xixona. Si ho tritureu amb el túrmix, no us passeu, ja que amb la calor del triturat, el torró d’convertirà en una pasta. En un bol muntem fermament els 150ml. de nata per muntar; i d’altra banda muntem les dues clares d’ou a punt de neu. Reservem també.\nAmb aquesta part feta, en un altre cassó escalfem els 50ml. de nata líquida (crema de llet), el retirem del foc, escorrem la gelatina i es l’afegim a la nata calenta. Remenem enèrgicament amb una espàtula fins que la gelatina es dissolgui completament. I en acabar vam passar la barreja a un bol net.\nTot seguit afegim els dos rovells d’ou, les barregem bé, ia continuació afegim el turrón de Xixona completament ratllat. Remenem perquè s’integrin tots els ingredients i ens quedi una pasta ben homogènia. Incorporem la nata muntada amb moviments envoltants perquè no es baixi, i després afegim les clares muntades, i les barregem de la mateixa forma.\nOmplim el motlle amb la mousse, abocant sobre la base de galeta que hem elaborat anteriorment i havíem deixat a la nevera. Donem uns copets perquè s’assenti, i guardem al congelador unes 4-5 hores, o fins que es congeli.\nRetirem el pastís mousse de torró de Xixona del congelador, deixem reposar uns minuts perquè la mousse es enlairament una mica de l’acetat. Retirem el cèrcol amb cura i seguidament l’acetat, el adornem amb alguna molla de torró reservat a part, cireres o trufes de xocolata o al gust del cuiner / a.


L'ICS xifra en un 50% el seguiment de la vaga dels metges als CAPs - Diari de Girona\nL'ICS xifra en un 50% el seguiment de la vaga dels metges als CAPs\nDels 441 facultatius que havien de treballar als CAPs de l'Institut Català de la Salut, 219 es van adherir a la protesta i 147 eren serveis mínims. El sindicat Metges de Catalunya eleva l'adhesió dels professionals gironins fins al 77% durant la primera jornada d'aturades\nalba carmona girona 27.11.2018 | 00:51\nLa meitat dels metges de l'atenció primària de l'Institut Català de la Salut (ICS) a Girona es van adherir ahir a la primera jornada de la vaga de facultatius per reclamar millores en l'atenció primària, segons el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, una xifra que el sindicat convocant, Metges de Catalunya (MC) eleva fins al 77%. La mobilització, que està previst que s'allargui fins divendres, reclama entre altres mesures per contrarestar la sobrecàrrega dels professionals que es limiti el nombre de visites que atenen els metges al dia i fixar en 12 minuts el temps que es destina a cada usuari.\nLa mobilització va tenir un ampli seguiment en alguns centres de les comarques gironines, amb 219 metges en vaga dels 441 que ahir havien d'anar a treballar, és a dir, el 49,6%, segons les dades de Treball. Dels restants, 147 facultatius formaven part dels serveis mínims i 75 van treballar per voluntat pròpia.\nPer torns, el 50,7% dels facultatius dels 26 equips d'atenció primària de l'ICS que havien de treballar al matí es van adherir a la protesta i, en el cas de la tarda, va ser el 48%.\nPer la seva banda, Metges de Catalunya xifra en un 78% l'adhesió a l'aturada al matí i en un 76% en la franja de tarda.\nEn alguns ambulatoris hi va haver un alt seguiment, deixant una assistència de serveis mínims, que s'han fixat en el 100% per a l'atenció urgent i, per ahir i avui del 25% per a metges de família i pediatres. A partir de demà, serà del 33%.\nUn d'aquests casos és el CAP de Can Gibert del Pla de la ciutat de Girona, on ahir al matí la majoria de consultes estaven tancades i les sales d'espera, pràcticament desertes, perquè la majoria dels pacients van optar per demanar un canvi de visita. Alguns treballadors del centre van explicar a l'ACN que, com que la convocatòria de vaga ja s'havia fet pública feia dies, molta gent havia trucat a primera hora per demanar un canvi de dia. D'altres, en arribar i veure la situació també van demanar que se'ls reprogramés la cita.\nAl CAP de Santa Clara, també a Girona, el personal d'administració i d'infermeria atenien els usuaris amb normalitat. A les sales d'espera hi havia, però, menys gent de l'habitual.\nUn dels pacients que s'esperaven era en Josep Viernes, que tenia visita amb la infermera. La seva metgessa de capçalera l'havia informat divendres que faria vaga i ell explicava que «entén i dóna suport» a la mobilització, perquè com a usuari també pateix el que denuncien els professionals. «Veig que han de fer visites massa curtes per poder atendre tots els pacients que tenen en un sol dia i han de destinar molt temps a omplir papers», explica.\nLa doctora Sara Rodríguez, directora d'atenció primària de l'ICS a Girona, va destacar que la jornada s'havia desenvolupat sense incidències destacades, «garantint el dret del treballador a la vaga i l'atenció a les persones, sobretot en tot allò no demorable». «Sabent que hi havia vaga, molta gent ja s'havia desprogramat les visites abans», va explicar.\nEn el cas del personal no mèdic, que també havia estat convocat a mobilitzar-se per altres formacions sindicals, el seguiment va ser inferior al 3% a Girona durant el matí, segons les dades de la Generalitat i, a la tarda del 0,48% en el cas d'infermeria, del 6,25% entre els tècnics sanitaris i nul·la entre el personal administratiu.\nTambé al sector concertat\nA banda dels metges de l'atenció primària de l'ICS, que en el cas de Girona presta servei a gairebé set de cada deu ciutadans en 139 CAPs i dispensaris locals, també estaven cridats a mobilitzar-se diversos col·lectius professional de la sanitat concertada, tant d'ambulatoris com hospitals, centres de salut mental i sociosanitaris.\nSegons Metges de Catalunya, el 71% del personal mèdic del sector concertat a Girona va secundar el primer dia d'aturada, mentre que Treball va indicar que, a tot Catalunya (no s'oferien dades per regions sanitàries en aquest cas) va ser del 35,14% als CAPs concertats, d'un 9,09% als hospitals, en salut mental d'un 1,91% i en sociosanitaris del 10,31%.\nA l'Institut d'Assistència Sanitària (IAS), per exemple, a les 9 del matí l'adhesió a la vaga era del 27,62% entre els facultatius de l'hospital Santa Caterina de Salt i del 20,69% als CAPs.\nAls Serveis de Salut Integrats del Baix Empordà (SSIBE), el seguiment també va ser dispar, amb un 21,57% de professionals de medicina de l'hospital de Palamós aturats al matí i un 8,7% a la tarda i als CAPs que gestiona a la comarca, un 28,36% al matí i un 19,23% en la franja de tarda. Al sociosanitari Palamós Gent Gran, l'adhesió va ser del 14,29% al matí i del 0% a la tarda.\nEl Col·legi de Girona «entén» els motius de la protesta. Comarques\nSanitat concertada: la vaga s'estén als hospitals de la xarxa pública, CAPs concertats i sociosanitaris. Comarques\n«Han tensat massa la corda, però ens hem tornat valents i ara anem tots a l'una». Comarques\nProfessionals gironins es mobilitzen a la seu de l'ICS i de la Unió Catalana d'Hospitals. Comarques\nBarcelona centra les protestes dels facultatius. Comarques


04 Oct The King’s Speech\nPosted at 12:40h in catalanisme, catalanofòbia, politica catalana by admin 0 Comments\nQuan un borbó decideix fer servir una de les poques parts del cos que els funciona, la polla, poden passar vàries coses; Què surtin Korines, Nadiuskes o Bàrbares Rey a grapats, pressumptes fills bastards demanat paternitats o algun discurs com el d’ahir, poques coses més.\n02 Oct Això és entre tú i jo, Espanya\nPosted at 14:29h in catalanisme, catalanofòbia, espanya, politica catalana by admin 0 Comments\nAhir en arribar a casa de fosc i tard, no vaig poder més i em vaig ficar a plorar com un nen petit, massa tensió acumulada en tot el dia.\nA estones vaig tenir por, d'altres ràbia i impotència però per sobre de tot em vaig sentir identificat amb el poble del que en vull esser part per sempre més.\n26 Set El timbaler del Bruc\nPosted at 11:23h in actualitat, catalanisme, catalanofòbia, politica catalana, Via Catalana by admin 0 Comments\nExplica la llegenda que el 1808 en plena guerra del Francès un noiet va foragitar l'exèrcit de Napoleó, armat amb un humil timbal i multiplicant el só dels reus repics pel Massís de Montserrat. A l'invasor, que era molt nombrós, li van tremolar les cames i va fugir.\n25 Set El nan saltarí\nPosted at 13:43h in actualitat by admin 0 Comments\nSaltava el nan tot ballant una dansa encisadora, a ritmes de música dolça i suau com les que a la gent els agrada sentir. I barrejant-se les notes de la flauta entre el soroll dels cascavells que duia cosits a les set puntes del seu barret, anava embriagant els qui presenciaven l'espectacle emmudits, confonent demagògia amb saviesa i arrabassant-los criteri i voluntat de saber.\n24 Set La tieta del Serrat\nPosted at 09:38h in catalanisme by admin 2 Comments\nLa tieta del Serrat una mica atrotinada ja, mira el seu nebot, el noiet del poble sec que no va voler cantar el "Lalala" a Eurovisión si no era en català i no el coneix.\nPotse per la gorra pijo-flauta, encara que la moda no fa la cosa, o perquè no reconeix el que diu i no es cansa acompanyat del seu amic pro taurí, què el referèndum és una farsa perquè no té prou garanties mentre a la tele es veu la Guàrdia Civil intentant crear el caos a les institucions catalanes, a toc de saltar-se totes les lleis que Joan Manuel volia per a garantir el referèndum de diumenge vinent, cada loco con su tema, si.... si\n21 Set FaceTrump\nPosted at 16:14h in actualitat by admin 0 Comments\nHòsties tú, obro avui el Facebook i em surt una petició d'amistat del Trump!!!! Tota la tarda que porto intentant explicar-li a ell i a la Hicks, l'esgarrapacristus de cap de comunicacio del Donald que s'estava equivocant, que jo no era l'Edward Pug aquell que estava buscant i que es veu havien estat companys de primària allà pel Queens, però res de res, collons amb el Trump!!


Divendres, 9 abril 2021. 03:00. Redacció AnoiaDiari.\nL'Ajuntament de Vallbona d'Anoia ha reiterat la denúncia del mal servei que l'empresa Correus ofereix al municipi. L'equip de govern va fer arribar la seva queixa a l'oficina de Correus de Capellades, d'on depèn la de Vallbona, abans de Setmana Santa. Ara, n'ha emès una de nova arran del cartell que ha aparegut a la finestra de l'edifici de Correus en què indica que el servei estarà "tancat per confinament fins a nova ordre".\nUna nova situació de la qual l'Ajuntament no tenia cap constància, "ni se'ns ha ofert cap explicació ni alternativa". El consistori vallbonenc que la ciutadania faci arribar també les seves queixes a l'oficina de Correus de Capellades, per tal que es restableixi el servei el més aviat possible i que aquest tingui la qualitat que mereixen els veïns del municipi.\nS'estrena a Igualada el primer punt de càrrega de vehicles elèctrics de Catalunya amb energia hidràulica\nCalaf lliura un miler de firmes al conseller Sàmper per demanar una comissaria dels Mossos a la vila\n2 Espectacular accident al carrer Girona d'Igualada 3934 lectures\n9 Admeten a tràmit una querella d'una associació de la Guardia Civil contra Alba Vergés 1231 lectures


El Covisa Manresa s'emporta al partit a Salou\nPartit jugat al pavelló Olímpic de Reus en que els dos equips continuen amb el seu rodatge de pretemporada.\nEl Covisa Manresa s'emporta al partit a Salou.\nCovisa Manresa obté la cuarta victoria consecutiva. En aquesta ocasió davant un equip fet per retornar a la segona B com el Salou. El conjunt costaner a exigit molt als manresans en un enfrontament en que les grans defenses dels dos equips han donat vida als mateixos durant el partit.\nEs sistema defensiu ha estat clau en ambdues formacions, fet que ho mostra el marcador final. Pero les ocasions de gol han estat mes clares pels visitants a la primera part. Ha estat pero Manu quei avançat al conjunt manresà amb un xut exterior.\nAmb diverses alternatives han marxat els dos equips als vestidors amb un Covisa que en diverses ocasions ha fet una defensa a la primera línea local dificultant la sortida de joc dels de casa.\nA la segona part ha continuat una tónica similar. Els manresans han portat l´inciativa del joc pero no ha estat fins a cinc minuts pel final quant Eric ampliat el marcador.\nEl joc manresà era convinatiu i els juvenils Vilaseca i Ernest han respost positivament a les baixes de Asis, Gerard i Kalet. Josan ha estat molt entonat després de recuperar-se de la seva lesió produïda en el primer partit de pretemporada davant Peñiscola.\nAmb tot això, el Salou ha reduït diferències amb un gran gol pero els manresans han sabut mantenir l´esferica en l'últim minut de joc sense donar opcions a que l'empat local es produís. El proper partit de pretemporada serà dijous a la ciutat esportiva Joan Gamper davant el juvenil nacional del Barça.


¿Quins analgèsics pot prendre un diabètic? | farmàcies ecoceutics\n¿Quins analgèsics pot prendre un diabètic?\nSi ets diabètic, la majoria de les vegades podràs utilitzar analgèsics de venda lliure per a calmar un dolor lleu a moderat sense problemes. Però hi ha alguns punts que cal considerar en triar l’analgèsic adequat per a tu:\nQuin tipus de dolor tens?\nHi ha alguns dolors, com els dolors intensos o els dolors causats per alteracions en els nervis, que no s’alleugen amb analgèsics de venda lliure i que requereixen control mèdic.\nL’analgèsic té sucres a la seva composició?\nA l’hora d’utilitzar xarops, sobres, o fins i tot comprimits és millor utilitzar els que no contenen sucres. La quantitat de sucre que s’ingereix en prendre alguns medicaments és prou alta per a pujar la glicèmia, per la qual cosa és millor utilitzar opcions que no continguin sucre.\nL’analgèsic pot interferir amb els teus nivells de sucre?\nHi ha analgèsics que, utilitzats en segons quina dosi i períodes de temps, poden canviar la teva glicèmia. Idealment és millor utilitzar analgèsics que no tinguin aquest efecte, però segons el tipus i la intensitat del dolor el metge pot receptar-te’ls igualment, controlant més de prop la teva glicèmia.\nL’analgèsic pot interactuar amb la teva medicació?\nEncara que el mateix analgèsic no afecti la teva glicèmia cal vigilar que no interfereixi amb els medicaments que s’utilitzen per a tractar la teva diabetis (“hipoglucemiants”). Per exemple, alguns antiinflamatoris podrien disminuir l’eliminació renal d’un hipoglicemiant anomenat glibenclamida, i en haver-hi més glibenclamida en el teu cos s’altera l’equilibri de la teva glicèmia.\nTens algun altre problema de salut?\nPer exemple, si hi ha problemes renals associats a un mal control de la diabetis, cal triar adequadament l’analgèsic, tant per a no impactar al ronyó com perquè l’analgèsic no s’acumuli en el cos.\nCada diabètic és diferent, tant pels medicaments que pren com pels dolors que sent. Així que, quan vagis a la farmàcia a demanar medicaments per a tractar el teu dolor, explica-li al teu farmacèutic de confiança quin tipus de dolor tens i com portes la teva diabetis. Amb aquesta informació podrà ajudar-te a triar l’analgèsic que millor s’adapta a les teves necessitats, o et derivarà al metge si ho considera necessari.


No totes les llàgrimes són iguals. - Òptica la Creu Blanca\nL’ull està constantment humit gràcies a les diferents llàgrimes que genera el nostre cos per a la seva cura. Quan parlem de llàgrimes pensem únicament en un tipus de llàgrima, però això no és així. El nostre cos genera diferents tipus de llàgrimes per a la nostra vista en funció de les necessitats que tenim a cada moment. En els nostres ulls, podem trobar fins a tres tipus diferents de llàgrimes.\nLes primeres, són les llàgrimes basals, que serveixen de protecció constant entre l’ull i l’exterior i l’aïllen de partícules i brutícia, lubriquen, fan la funció de nutrició i protegeixen la còrnia.\nLes segones, són les llàgrimes reflexes, es produeixen per tal d’eliminar substàncies irritants, com el fum, partícules estranyes… Són alliberades per les glàndules lacrimals amb quantitats majors que les llàgrimes basals i contenen una major quantitat d’anticossos per a combatre els bacteris.\nEl tercer tipus són les llàgrimes emocionals o psíquiques que es generen per alegria, tristesa, por i altres estats emocionals, que poden contenir hormones i proteïnes.\nPerò això no és tot, no només tenim diferents tipus de llàgrimes, sinó que aquestes tenen diferents capes. Sembla estrany que una cosa tan petita i tan relliscosa pugui ser tan complexa.\nLes llàgrimes tenen diferents capes.\nLes llàgrimes no únicament són salines sinó que tenen una estructura que conté enzims, lípids, metabòlits i electròlits i que consta de tres capes:\n– Una capa mucosa interna que manté la llàgrima subjecta a l’ull.\n– Una capa aquosa intermèdia (la més gruixuda) que hidrata a l’ull, rebutja els bacteris i protegeix l’ull.\n– Una capa exterior greixosa per mantenir llisa la superfície de l’ull i per evitar que les altres capes s’evaporin.\nCom es generen les llàgrimes?\nLes glàndules lacrimals situades a cada ull són les encarregades de produir les llàgrimes. Quan parpellegem, les llàgrimes es reparteixen per tota la superfície de l’ull i es drenen per als punts lacrimals, petits forats situats en les vores de les parpelles superiors i inferiors. A continuació viatgen per un conducte fins a arribar al nas, on s’evaporen o bé es reabsorbeixen.\nEn alguns casos els conductes lacrimals es poden veure obstruïts. En el cas dels nens és un problema que sovint es resol per si sol, en els adults pot ser causat per una infecció ocular, una inflamació, una lesió o un tumor i podria derivar en altres problemes oculars, com la dacriocistitis o una inflamació del sac lacrimal.\nAl contrari ens podem trobar que es genera una gran quantitat de llàgrimes emocionals. En aquest cas el sistema de drenatge lacrimal pot veure’s saturat, el que fa que les llàgrimes surtin dels ulls i corrin per les galtes.\nSi notes els teus ulls secs i creus que pots tenir problemes, posa’t en contacte amb nosaltres i estudiarem el teu cas. L’ull sec no és únicament una molèstia, és important tractar-ho per evitar que el problema sigui major.


LITERATURA CATALANA: DIFUSIÓN CULTURAL\nL’assignatura “Literatura Catalana: Difusió Cultural” se situa en l’àmbit dels coneixements que els estudis d’Humanitats imparteixen sobre les llengües i literatures pròpies de la Comunitat Valenciana. Per la seua dedicació als estudis literaris, es relaciona amb d’altres assignatures del grau d’Humanitats, com ara Introducció a la Literatura Catalana Medieval, de 1r, i, especialment, amb les referides a la literatura catalana contemporània, com Literatura Catalana Actual, de 2n i Teoria i Pràctica de la Literatura Compararada: Literatura Catalana, de 3r.\nEstudiar la literatura catalana en relació amb la realitat cultural.\nConéixer les plataformes i els canars de difusió literària actuals.\nAnalitzar l’impacte de la literatura catalana en la societat contemporània.\nContrastar el procés d’internacionalització de la cultura catalana.\nConéixer els principis organitzatius de la gestió cultural en el context valencià.\nFomentar l’interés i la curiositat intel·lectual per a la interpretació de les manifestacions literàries des d’una perspectiva multidisciplinària.\n1. Estudiar la literatura catalana en relació amb la realitat cultural\n2. Conéixer les plataformes i els canars de difusió literària actuals\n3. Analitzar l’impacte de la literatura catalana en la societat contemporània\n4. Contrastar el procés d’internacionalització de la cultura catalana\n5. Conéixer els principis organitzatius de la gestió cultural en el context valencià\n1. Fomentar l’interés i la curiositat intel·lectual per a la interpretació de les manifestacions literàries des d’una perspectiva multidisciplinària


> "La millor política educativa del món (no, no és la catalana)", Timo Riiho - BARCELONA RADICAL\n> "La millor política educativa del món (no, no és la catalana)", Timo Riiho <\nTimo Riiho, catedràtic; analitza l’educació finlandesa, la millor d’Europa segons l’OCDE.\nTinc 61 anys: un bon professor és qui sap aprendre i cada vegada gaudeixo més sent-ho. Vaig néixer a Kotka, Finlàndia. Sóc catedràtic de Llengües Iberoromàniques de la Universitat d’Hèlsinki. A punt de ser avi. Sóc luterà sense fervor. Ni d’esquerres ni de dretes: sóc un liberal.\nEls estudiants finlandesos són els millors d’Europa a l’avaluació PISA de l’OCDE. Els seus professors, tanmateix, no estan més ben pagats ni les seves escoles més ben equipades. El professor Riiho aventura una explicació: els finlandesos no fan política amb la seva educació –pública i gratuïta– i exigeixen més titulació, idiomes i especialització que nosaltres als aspirants a la docència. I com que li exigeixen molt, el docent a Finlàndia gaudeix de molt de prestigi i reconeixement social. El doctor Riiho ve a col·laborar –i es paga el viatge– amb l’escola Onze de Setembre de Sant Quirze, convidat pel professor Joan Serrat i Rodeja, que vol aprendre.\nPer què l’educació finlandesa és la millor d’Europa?\nPer començar, perquè mantenim la nostra educació per sobre del debat polític partidista. En canvi, em sorprèn i m’irrita –perquè estimo aquest país– com aquí, cada vegada que guanya el PP o el PSOE, volen canviar de dalt a baix el sistema educatiu.\nUna altra mostra que la nostra democràcia s’ha degradat en partitocràcia.\nDoncs hi hauria d’haver institucions més enllà dels partits: consensuades per tots i gestionades per una societat civil activa, diversa i plural. L’educació és massa important per deixar-la a les mans exclusives dels polítics i ha de tenir un consens a prova d’eleccions.\nJa m’explicarà com ho aconsegueixen a Finlàndia.\nEl primer que necessita un bon professor és que els polítics el deixin treballar...\nUn bon professor i tothom.\n... Després, la bona educació és la que no deixa ningú enrere. Ningú. A Finlàndia, el 99,9 per cent de l’educació és pública i gratuïta, però pública no vol dir burocràtica: la societat civil s’implica en la seva gestió. Està finançada a mitges per l’Estat i els ajuntaments.\nNo més de la possible. De fet, ara mateix, com a conseqüència de la crisi, és probable que augmenti el nombre d’alumnes per aula fins a quaranta.\nSuposo que els finlandesos paguen millor que nosaltres els professors.\nNo és així. Els sous –els he comprovat– dels ensenyants a Finlàndia no són superiors als dels espanyols. Són semblants.\nLlavors no és qüestió de sou.\nNo senyor. El que sí que he observat és que a Finlàndia els requisits d’accés al professorat són més exigents que els seus.\nPer començar, tots els professors han de parlar perfectament les dues llengües del país: suec i finlandès. Perquè Finlàndia és un Estat bilingüe, ja que hi ha una minoria –el 6 per cent– suecoparlant.\nVostè parla suec, també?\nNaturalment: sóc funcionari. A més, hem de parlar anglès. Els mestres de primària necessiten la llicenciatura en Pedagogia i la majoria completen una altra llicenciatura universitària en una matèria específica: Exactes, Física, Biologia, Lingüística... Molts obtenen el doctorat abans de començar a ensenyar i hi ha una considerable i molt útil proporció a l’aula d’especialistes en problemes del llenguatge i en trastorns de l’aprenentatge.\nEn què es nota tota aquesta exigència?\nQue no tenim ni suspens ni fracàs escolar tal com ho entenen vostès. Quan un nen es queda endarrerit, el pedagog és el mateix professor i hi intervé.\nPerò hi ha nens amb menys aptituds que d’altres... o potser a Finlàndia no?\nHe assistit a aquest debat altres vegades. Els nens amb menys capacitats, en principi, no se segreguen, perquè incloent-los amb els altres milloren i els millors n’aprenen encara més tenint l’oportunitat d’ajudar-los.\nPerò a Finlàndia vostès tenen pocs nens immigrants, oi...?\nSí, és així, perquè per a un extracomunitari és molt difícil aconseguir permís de residència. Finlàndia s’ha distingit històricament a Europa per aquesta política.\n... I és més fàcil ser solidari amb qui és com tu.\nÉs la història la que ens fa així. Durant 800 anys ens van dominar els suecs; i després els russos durant 100 anys més. Per això, l’escola finlandesa sorgeix amb la voluntat de recuperar la llengua nacional al segle XIX. I no voldria parlar malament del meu país...\nNomés es corregeix l’error que s’admet.\n... Però li recordaré que les últimes eleccions legislatives les ha guanyat un partit gairebé d’extrema dreta que ha insistit a mantenir la immigració en mínims. Així que ja veu que no tot és tan formidable.\nSón un país petit i homogeni.\nUna vasta geografia per a tot just una mica més de cinc milions d’habitants. Però és més aviat l’educació la que ens converteix en una nació homogènia, i no al revés.\nI la formació professional és bona?\nEl que li puc dir és que el sistema és molt flexible i permet compaginar amb facilitat ensenyaments professionals i acadèmics: el pas d’un cicle a l’altre és habitual.\nEncara que traiem pitjors notes que vostès en PISA, ens enveja en alguna cosa?\nSens dubte: aquí la família és un factor d’influència beneficiosa molt més gran que a Finlàndia i vostès socialitzen millor els seus nens i joves. La família finlandesa massa sovint creu que l’educació és competència exclusiva de l’escola.\nQue l’educació no és exclusiva ni de l’escola ni dels professors: tots ens hi hem de comprometre. I encara que treguin bones notes a l’Informe Internacional per a l’Avaluació d’Estudiants (PISA) de l’OCDE, els nostres nois, en general ben formats intel·lectualment, no sempre són ben educats.\nVostè parla un castellà excel·lent.\nI entenc el català. No té mèrit: sóc catedràtic de Llengües Iberoromàniques. Vaig aprendre l’eusquera, a més, per la hipòtesi d’afinitat amb el finès, perquè és un fòssil vivent apassionant i complex i perquè és substrat del castellà.\n14-I-12, Lluís Amiguet, lacontra/lavanguardia


Kelly Brook Close up 2018 book Serialization - Danny Cipriani Katie Price | CAT.rickylefilm.com\nKelly Brook Close up 2018 book Serialization - Danny Cipriani Katie Price\nKelly Brook en el seu "violent i horrible" la infància\nKelly Brook ha descobert tot sobre la seva infància problemàtica i les relacions volàtils en el seu nou llibre, primer pla, que ha estat serialitzat per The Sun.\nElla va revelar el seu disgust per Katie Price, les seves lluites amb els seus pares i com ella prèviament va connectar dos dels seus nuvis.\nDe Katie Price, Kelly va escriure: "Mai vam ser companys Ella, òbviament, té un costat dolç al seu personatge, però em vaig sentir com si, al meu voltant, almenys, seria descarat i comú per al bé d'ella Ella semblava que li agradava gens.. Més que dir alguna cosa xocant amb l'esperança d'una reacció ".\nI pel que sembla Katie també l'hi va provar amb el seu llavors nuvi Kelly 's Danny Cipriani en l'aniversari de Geri Halliwell. Kelly va escriure:\n"Estava amb Danny Cipriani en el moment, que havia estat sortint des de fa un parell d'anys. [Katie] li va registrar i clarament l'imaginat i vi i va dir una cosa tan lasciva els dos estàvem esquerra amb la boca oberta. No cal dir , Danny va sortir amb ella un parell d'anys més tard! "\n"Hi va haver un costat més fosc al món de WAGS, que estava completament inconscient d'en l'inici de la meva relació amb Danny Cipriani", va escriure Kelly.\n"Si ets un catxondo futbolista de 22 anys d'edat, o un jugador de rugbi a Dublín durant el cap de setmana, i hi ha una noia enviament de fotos com la que està disposat a venir a l'hotel, quines possibilitats té vostè com la núvia? vostè no té una esperança a l'infern ".\nKelly va trencar amb Danny després que suposadament va donar una stripper seu nombre, i ara es dedica a Hunk David Macintosh després d'un intens romanç.\nKelly també va revelar el que va passar després que ella va cridar Danny coquetejant amb la stripper.\n"A mesura que ens dirigim de nou a la taula, vaig veure a Danny a caminar cap a mi. 'Babe', ell va dir: 'He estat buscant per a vostè!' Jo li vaig donar un cop de puny a la cara ", va escriure, a continuació, revela que quatre guàrdies li impedeix tenir una altra 'pop' al seu nuvi.\nI Kelly explica per què després de separar-se en 2010, la parella va decidir donar a la seva relació una altra oportunitat.\n"La passió mai havia anat, hi havia assumptes pendents entre nosaltres. Era un atractiu home-nen complicada que volia esbrinar", va escriure en el seu llibre que revela.\n"Però sabia que anhelava l'atenció de qualsevol persona que estava disposat a donar-li - i hi havia un munt."\n"Era el moment de sortir. Per sempre. Estava absolutament fart de ser tractat com un ximple. Per pensar en totes aquestes dones corrien amb Danny amb puntades i es riu a costa meva em va posar malalt."\nI Danny no era l'únic xicot Kelly va colpejar - ella també va posar violent cap a Jason Statham a Madonna i les noces de Guy Ritchie. Kelly va escriure: "Jason va començar a oscil·lar seus malucs de costat a costat i fer una mica de swing amb els braços, dient:" Gywnnie, Gwynnie, Gwynnie. Atractiu, atractiu, sexy!. Es va donar la volta, només per trobar-se amb el meu puny a la cara ".\nKelly també va parlar dels seus records de la infància "violents i terribles", que creix en un estat del consell a Kent. Ella va revelar com va ser detinguda per robar roba de Topshop, i com s'utilitza a témer els caps de setmana, a causa de que els seus pares beure massa.\nElla va escriure: "Els meus pares es passen massa temps al, arriben a casa enfadat i es mengen el dinar de diumenge cremat Llavors hi hauria una baralla i la policia serien anomenats O el meu pare conduirien fora en el seu camió..."\n"Un dels pitjors moments va ser quan el meu pare va tornar del pub i va començar a llençar els mobles de lloc, mentre que la mare i jo amuntegats fora del camí."\n"La meva mare, Sandra, va trucar a la policia i el meu pare, Kenneth, va tractar de sortir de la finestra per escapar. Es va trencar la cama intentar evitar-los i van haver de portar a ell per les escales. Era un dels més traumàtica esdeveniments en la meva infància ".\nSi vostè o qualsevol altra persona ha patit de violència domèstica, pot obtenir ajuda trucant a les 24 hores de violència domèstica nacional de telèfon gratuït línia d'ajuda 0808 2000 247.\nPeter andre: no et casis\nGlobus dor de tendències i vestits de catifa vermella\nZayn Malik i Gigi Hadid Snapchat, vídeo de PDA, buscant amat\nJason Orange surt daquesta notícia dividida: què farà?\nBarclaycard Wireless festival 2018 - notícies i ressenyes musicals\nNova noia i príncep - famosos cameos i nova noia - Superbowl TV americana - notícies i fotos de celebritats\nCom van passar els famosos el dia de Sant Valentí - Fotos dInstagram - Twitter - notícies de celebritats\nLentrevista de pregunta i resposta de Pierces: entrevistes de celebritats\nKerry Washington suggereix al video de seqüències de Django Unchained: notícies de celebritats


Tarda variable i amb alguns ruixats dispersos - El temps\nTarda variable i amb alguns ruixats dispersos\nEls núvols aniran a més i el paraigua serà necessari a partir del migdia\nAlberto Alcántara 13/09/2019 - 16.14 Actualitzat 13/09/2019 - 16.17\nLa gota freda situada a l'estret de Gibraltar es desplaça cap al centre d'Andalusia, al mateix temps que perd energia. Tot i això, s'esperen xàfecs molt intensos o torrencials a les províncies d'Almeria, Múrcia, Alacant i València.\nA casa nostra ens arriba de resquitllada, en forma de pluja feble.\nUlleres de sol i paraigua\nEl dia s'ha llevat amb bandes de núvols alts i mitjans movent-se de sud-est a nord-oest, i amb núvols més compactes cap a les Terres de l'Ebre i la costa Central. Són núvols associats a la perifèria de la gran pertorbació situada al sud peninsular. Han caigut alguns xàfecs molt minsos, amb registres de fins a 3 mm.\nA la tarda, la nuvolositat serà més abundant i compacta en general. De nou, esperem alguns ruixats, puntualment moderats i més abundants al terç sud. Poden caure a punts de la costa Daurada o sud de la Central, Terres de l'Ebre, Camp de Tarragona, punts de la Catalunya i la costa central. A tot estirar, poden arribar a punts del prepirineu occidental, sempre amb un caràcter molt dispers i amb quantitats molt minses.\nLes temperatures es mouran ben poc respecte a dijous, en tot cas pujaran una mica en general, tret de l'extrem sud del país. Les màximes més altes del dia se situaran entre els 30 i els 33 ºC.\nNo farà net i tindrem una mica de tot, amb cel variable i possibilitat de ruixats molt irregulars i dispersos.\nNúvols, clarianes i alguns xàfecs cap al vespre\nEl temps migdia 13/09/2019\nTemps matí 13/06/2019\nméteo TNV 1209\nEns acostem al màxim de les llàgrimes de Sant Llorenç\nVuit morts per inundacions sobtades a Grècia


Conselleria descarta el centre de salut de Imalsa-Els Tolls - Mes Benidorm\nConselleria descarta el centre de salut de Imalsa-Els Tolls\n5 de febrer de 2015 + Benidorm 0 Comments Benidorm, Centre de salut imalsa a els tolls, conselleria de sanitat, Manuel Llombart\nLa visita del conseller de Sanitat, Manuel Llombart, a Benidorm no ha estat el positiva que es podia esperar i menys a poc més de tres mesos de les eleccions municipals i autonòmiques. Perquè a part de traslladar que l’ampliació de l’hospital comarcal de la Vila Joiosa no està a l’agenda del Consell perquè no és necessària, també ha confirmat que el centre de salut de Imalsa-Els Tolls de Benidorm està descartat.\nSegons Llombart, la ciutat ja té “suficients” centres de salut amb els quatre que hi ha oberts: Tomás Ortuño, La Cala, Foietes i el Racó de l’Oix. Per això ha estat contundent a l’assegurar que “ara per ara no es durà a terme”.\nL’alcalde de Benidorm, Agustín Navarro, present en el moment en què el conseller ha donat carpetada a aquest centre de salut ha qualificat poc després de “presa de pèl” la decisió de Sanitat. I és que, com ha recordat, fa més de deu anys que la Conselleria va anunciar la construcció d’aquest centre de salut. De fet, des de 2003 Sanitat té en el seu poder uns terrenys que li va cedir l’Ajuntament i en els que durant anys va figurar una tanca gegantina de Conselleria anunciant el futur centre.\nÉs més, aquest centre de salut aparèixer durant sis anys seguits en els pressupostos de la Generalitat Valenciana sense que es mogués una sola pedra o un sol paper. Així, el 2006 el Consell va reservar 100.000 euros per al projecte. A l’any següent van ser 60.000; i el 2008 es va tornar als 100.000 inicials. El 2009, de nou el projecte era present en els comptes de la Conselleria de Sanitat, 50.000 euros per a ser exactes. Tampoc llavors es va invertir un sol euro dels pressupostats. I el mateix va passar amb els 200.000 euros de 2010 o els 100.000 de l’any següent. Ja en 2012 algú va haver d’advertir a València que era poc seriós seguir amb aquest plantejament i el centre de salut va desaparèixer dels comptes.\nAquest dimecres, una mica més de dos anys després, Llombart ha afirmat que aquest centre no és necessari. Una cosa que grinyola al govern local, ja que “ara viu més gent al barri” que quan es va il·luminar el projecte i no s’ha construït en les proximitats cap centre de salut que pugui assumir a aquesta població i compensar les necessitats.\nL’alcalde ha anunciat que malgrat les paraules del conseller, Benidorm seguirà reivindicant aquest centre de salut i ha avançat que es portarà a ple una moció en aquest sentit. I si la petició de l’Ajuntament no va enlloc, tampoc es descarta exigir a la Conselleria que torni els terrenys que se li van cedir per a aquest centre de salut.\n← La Marina Baixa va generar al gener la meitat dels nous aturats de tota la província d’Alacant\nRegidors sense dedicació exclusiva cobren més de 3.000 euros nets al gener →