Una guerra perduda (Miquel Puig)\nSovint cal estalviar forces, reorganitzar els efectius i esperar que les circumstàncies internacionals canviïn\n4 min. Economista 29/03/2018 18:08\n“En el día de hoy, cautivo y desarmado el Ejército Rojo, han alcanzado las tropas nacionales sus últimos objetivos militares. La guerra ha terminado. El Generalísimo Franco. Burgos 1º Abril 1939”\nEn principi, un cop d’estat pretén controlar les principals institucions i el territori des de les primeres hores. El del 18 de juliol de 1936 va fracassar parcialment perquè en moltes ciutats les forces lleials a la legalitat van aconseguir neutralitzar-lo. Tot i això, la guerra hauria pogut ser breu si Madrid hagués caigut a la tardor, com va estar a punt de passar. Però la resistència de milicians i sindicalistes va ser ferotge, i el front es va estabilitzar als afores de la ciutat fins a l’acabament de la guerra. Aleshores es va popularitzar la consigna “ resistir es vencer ”, i d’alguna manera el desenvolupament de la guerra va girar al voltant d’aquesta idea.\nJa des de les primeres setmanes, el president de la República, Manuel Azaña, veient la decisió amb què Alemanya i Itàlia ajudaven els facciosos, va arribar a la conclusió que la República no podia guanyar la guerra, i així ho va manifestar a innombrables interlocutors. Per a ell, del que es tractava era de no perdre-la, i mentrestant guanyar el front exterior. En l’execució d’aquesta política va tenir dos adversaris.\nEl primer va ser l’actitud dels dirigents de França i la Gran Bretanya, formalment compromesos amb la legalitat republicana però poc disposats a ajudar-la. Els britànics, en particular, sentien més simpatia pels revoltats que pel govern republicà, d’on els sobraven els comunistes i els anarquistes. El resultat va ser que mentre les aviacions alemanya i italiana bombardejaven el front i la rereguarda republicanes, francesos i britànics s’adherien a la política de no-intervenció. Al final, la República només va poder comptar amb el suport de la Rússia soviètica, la qual cosa va decantar la balança en favor del minúscul Partit Comunista, que va acabar controlant el millor exèrcit de la República, el de Maniobra.\nSi els republicans haguessin practicat una guerra de resistència, les coses haurien pogut acabar d'una altra manera\nEl segon adversari de la política de resistència va provenir del president del govern des del maig de 1937, Juan Negrín, i de l’estat major de l’exèrcit republicà, i molt en particular del general Vicente Rojo.\nMalgrat que des del principi de la guerra la República no havia fet sinó perdre terreny (la primavera del 37 havia caigut Bilbao), i malgrat que des de la Primera Guerra Mundial s’havia après que ja no hi havia “batalles definitives”, Negrín i els estrategs republicans es van entestar a portar a terme ofensives brillants destinades a capgirar el curs de la guerra.\nQue aquestes ofensives podien acabar malament es va veure de seguida a Brunete (juliol) i a Belchite (setembre). No obstant això, al desembre l’exèrcit republicà va iniciar una ofensiva extraordinària sobre Terol destinada a recuperar la ciutat i alliberar pressió sobre Madrid. La ciutat, efectivament, va caure, però el que en va seguir va ser una llarga batalla de desgast després de la qual l’exèrcit republicà, mancat de reserves i dividit pels enfrontaments entre comunistes i anarquistes, va quedar exhaust i a mercè de la contraofensiva. A principis de març, el front es va enfonsar al llarg de 300 km i, de l’empenta, Franco va ocupar Lleida i les preses hidroelèctriques del Pirineu per una banda i Vinaròs per l’altra, amb la qual cosa Catalunya va quedar aïllada de la resta de la zona republicana.\nNo escarmentat amb aquesta lliçó, al cap de pocs mesos l’exèrcit republicà va organitzar una nova ofensiva a l’Ebre que també havia de constituir la “batalla definitiva” que permetria guanyar una guerra que semblava perduda. Entre juliol i novembre de 1938 es van succeir els avenços i retrocessos al llarg de la Terra Alta en una altra batalla de desgast que va tornar a deixar l’exèrcit exhaust. Quan finalment el front es va enfonsar, Catalunya va caure com una fruita madura en qüestió de dies.\nAmb l’avantatge que proporciona la perspectiva, és difícil no concloure que si els estrategs republicans haguessin fet cas de la prudència d’Azaña i haguessin practicat una guerra de resistència les coses haurien pogut acabar d’una altra manera. Al capdavall, la guerra mundial va començar només cinc mesos després de la derrota, i Espanya s’hauria pogut convertir en un teatre d’aquella guerra, que va acabar amb la derrota dels aliats dels facciosos.\nÉs indubtable que, quan vas perdent i creus que tens la raó, la temptació de presentar una batalla a tot o res és molt gran, però sovint el que cal és estalviar forces, reorganitzar els efectius i esperar que les circumstàncies internacionals canviïn.\nSuposo que no cal afegir res més.


Obert el termini d’ofertes de treball del proper ‘Workshop’ de Roses ·\nObert el termini d’ofertes de treball del proper ‘Workshop’ de Roses\nWorkshop del 2013 a Roses / Foto: arxiu\n‘Workshop’ de Roses és una activitat on l’oferta i la demanda de treball es posen sobre la taula per facilitar la contractació de joves per a la temporada d’estiu\nEls empresaris i vilatans interessats a participar en el ‘workshop’ que organitzaran properament els departaments de Joventut i de Promoció Econòmica de l’Ajuntament de Roses, poden presentar les seves butlletes d’inscripció al CAR de Roses fins al proper 16 de maig.\nAmb aquesta activitat, el consistori vol facilitar la contractació de joves amb edats compreses entre els 16 i els 30 anys de cares a la propera temporada d’estiu, concentrant en un mateix espai i dia, oferta i demanda.\nEn els darrers dies, l’Ajuntament de Roses ha enviat circulars a empresaris i comerciants del municipi informant de la nova convocatòria. Els empresaris interessats a participar en aquesta iniciativa, poden adreçar-se al CAR Jove de Roses, ubicat al número 39 de la Gran Via Pau Casals (telèfon 972 15 08 88), on poden presentar les seves ofertes i necessitats de personal.\nA partir del proper 19 de maig, els joves d’entre 16 i 30 anys interessats a optar a algun dels llocs de treball ofertats, podran presentar també el seu currículum a les instal·lacions del CAR. La sessió de workshop pròpiament dita, on es realitzarà el torn d’entrevistes, tindrà lloc el dia 30 de maig.\nTags: Ajuntament de Roses, demanda, Empresaris, Oferta, Temporada d'estiu, Treball, Workshop\nPrevious Càritas Roses i Carrefour porten a terme una nova recapte d’aliments per cobrir les necessitats dels rosincs\nNext En un sol dia la Fundació Roses contra el Càncer recapta més de 6.000 €


Girona Excel·lent, el segell de qualitat alimentària de la Diputació - Diari de Girona\nGirona Excel·lent, el segell de qualitat alimentària de la Diputació\nEl segell que aposta pels productors gironins i promou l'excel·lència agroalimentària\nGirona, un territori ric en matèries primeres de l'agricultura i la ramaderia · Pere Duran\nGirona, un territori ric en matèries primeres de l'agricultura i la ramaderia\nDes de l'any 2013 la Diputació de Girona ha donat suport al sector agroalimentari per mitjà del segell de qualitat agroalimentària Girona Excel·lent. Durant aquests anys s'ha ajudat a impulsar, fomentar i difondre els productes gironins, alhora que es promovia el valor de la proximitat en àmbits diferents.\nLa covid-19 ens ha dut a tots a una situació excepcional que ens ha obligat a aturar les nostres activitats i redefinir la manera com ens relacionem. Però malgrat el dolorós impacte econòmic i social que estem patint, la pandèmia ha fet que avui hi hagi un interès creixent sense precedents pels productes de proximitat. Per això ara cal aprofitar aquesta oportunitat: ajudar a consolidar aquesta tendència i seguir treballant per promoure els productes de qualitat i de proximitat. La cuina de les comarques gironines és una de les més influents del món des del darrer decenni del segle XX.\nEl factor humà és essencial, però no hi hauria aflorat el geni sense una conjunció de factors poderosos. Primer, la història, definida per una cruïlla de cultures i intercanvis. Després, la riquesa de matèries primeres procedents de l'agricultura, l'horticultura, la viticultura, el conreu de l'olivera, la ramaderia, la pesca, l'explotació forestal i de les transformacions agroalimentàries artesanals i industrials de qualitat. I finalment, la tradició gastronòmica secular ininterrompuda, renovada i actualitzada en cada període històric.\nVivim en un territori en el qual el paisatge certifica una cuina variada, diversa i quasi autosuficient, d'ingredients quasi infinits. Tres dels nostres parcs naturals són arran de mar i la intervenció humana ha estat capital: el parc natural del Cap de Creus; el dels Aiguamolls de l'Empordà, i el del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter, amb olivars, vinyes i arrossars. Dos són a muntanya: el de les Capçaleres del Ter i del Freser i el de la Zona Volcànica de la Garrotxa, amb pastures i fesols. I en queda un de muntanyenc molt a prop del mar: el parc natural de l'Albera, amb fagedes, vaques fagines i suredes.\nSón paisatges humanitzats, amb dòlmens, menhirs, masos, esglésies i ermites romàniques, monestirs, prats deliciosos, quilòmetres de paret seca, olivets i vinyes. Hi va haver un temps que les parets seques aguantaven la terra de milers d'hectàrees de ceps, plantats per obtenir vi, amb què acompanyaven celebracions i festejos.\nGirona Excel·lent és un segell de qualitat agroalimentària de la Diputació de Girona creat per tal d'impulsar, fomentar i difondre els productes agroalimentaris gironins de la més alta qualitat. Tots els productes seleccionats s'elaboren al cent per cent a les comarques gironines i és condició indispensable que l'empresa que l'elabora estigui establerta a la demarcació de Girona. La selecció dels productes es fa mitjançant tasts a cegues formats pels millors cuiners, enòlegs i crítics gastronòmics.


28 « setembre « 2017 « Ràdio Maricel de Sitges. 107.8 FM\nRicard Vicente: “Ens hem acostumat a que Sitges estigui així de malament. I això és molt greu”\n12:52, Dijous, 28 setembre 2017\nEl portaveu de Sitges en positiu s’ha mostrat molt crític amb la gestió de l’equip de govern de l’Ajuntament de Sitges, tant pel que fa al debat sobre els projectes o equipaments de futur, com pel que fa al dia a dia del municipi. Vicente reconeix que, tot i que el seu grup ha mostrat la seva col·laboració a l’hora d’arribar a acords en l’àmbit pressupostari, molts d’aquests no s’acaben materialitzant. El portaveu de Sitges en positiu ha afirmat que a data d’avui encara no s’ha celebrat cap reunió sobre el pla d’equipaments, o sobre el pressupost municipal de l’any vinent, i dubta molt que el govern sigui capaç de gestionar amb eficàcia la càrrega de treball que suposen tots els projectes que cal posar en marxa per a poder aprofitar el romanent de tresoreria que s’ha pogut desbloquejar.\nEspai FEGP: “Sitges necessita ordre”. Parlen Josep Daranas, Joan Anton Matas i Xavier Cuyás\n12:27, Dijous, 28 setembre 2017\nEncetem temporada del temps de la FEGP, tot fent balanç de l’estiu, amb una especial atenció a la gestió dels apartaments turístics i al model de turisme que vol el municipi. Josep Daranas, de Blau Sitges, Joan Anton Matas, president del Gremi d’hostaleria i Xavier Cuyás, director del port d’Aiguadolç coincideixen en un punt. Sitges necessita que s’apliquin les ordenances d’una forma més eficaç si vol mantenir el distintiu de destinació turística referencial.\nEl Matí amb Nosaltres / A Cel Obert, Entrevistes, Teixis - Espai FEPG\nEl Prado presenta les obres de la teulada, la façana i l’interior del teatre i anuncia, per aquest octubre, l’inici de les obres de remodelació de l’edifici de la seu social.\n07:33, Dijous, 28 setembre 2017\nL’interior del teatre, el sota-teulada, les pintures de la façana i la imatge virtual de la remodelació de la seu social\nAmb expressions de satisfacció i felicitat, les pròpies després d’haver superat una llarga cursa d’obstacles de gairebé 6 anys des que s’anuncià el projecte, la presidenta del Casino Prado, Carme Artigas, acompanyada de l’alcalde de Sitges i president de la fundació, Miquel Forns, presentaren ahir les obres de reforma i restauració de la teulada de l’edifici històric del teatre, de les pintures de la façana realitzades per Agustí Ferrer Pino, i les del sanejament de la sala, on s’han eliminat les capes de moqueta que cobrien les parets, s’han remodelat els serveis, pavimentat l’entorn de la pista i la zona de preferència, i incorporat un pati de butaques nou de trinca, gràcies a la col·laboració de la fundació del festival de cinema. Les obres, que han estat possibles gràcies a la important aportació de 340.000€ que féu la Diputació de Barcelona a la fundació del Prado, donaran pas, ara, a una segona fase. L’entitat ha aconseguit una subvenció de la Generalitat per adaptar l’edifici de la seu social a les noves normatives d’eficiència energètica, que, conjuntament amb una aportació de la fundació “La Caixa”, permetran la remodelació de l’immoble que dóna al jardí, que s’adaptarà als nous temps amb una façana més coherent amb la resta de l’edifici.\nUs oferim, íntegra, la roda de premsa. Escoltareu, per aquest ordre: Carme Artigas, presidenta del Prado, Ramon Artigas, arquitecte del projecte, Mònica Roca, de l’equip de restauració de les pintures i elements de la façana, Rosa Tubau, regidora de cultura i l’alcalde de Sitges i president de la fundació, Miquel Forns.


Hostal Badaloni - Inici\nNoves mesures COVID-19 aplicades en Hostal Badaloní\nInformació important sobre el COVID-19\nVeure totsDoble o Doble ús IndividualDoble o Triple\nSeleccioneu si us plau\nL'elegant Hostal Badaloní està situat al centre de Badalona, a dos minuts a peu de l'estació de metro Pep Ventura i a deu minuts amb tren del centre de Barcelona. Disposa de terrassa i internet Wi-Fi gratuïta.\nLes habitacions presenten una decoració moderna i mobles de color marró xocolata i crema. Estan equipades amb aire condicionat, TV de pantalla plana per satèl·lit i bany privat. Algunes habitacions dispossen de terrassa exterior.\nA pocs passos de l'Hostal Badaloní hi ha diversos bars, restaurants i botigues. L'estadi olímpic de la ciutat, on se celebren partits de bàsquet i concerts d'artistes internacionals, és a 650 metres.\nL'hostal està ben comunicat amb la costa del Maresme, gràcies a l'estació de tren de Badalona, situada a quinze minuts a peu.\nDisposem d'onze habitacions, individuals, dobles i triples.\nDesitgem gaudeixin de la seva estada al nostre hostal.\nCopyright © 2021 Hostal Badaloní\nAvís Legal - Condicions generals - Condicions d'utilització web\nAquest lloc web utilitza galetes pròpies per recopilar informació amb la finalitat de millorar els nostres serveis i mostrar informació relacionada amb les seves preferències, així com analitzar els seus hàbits de navegació. Si continua navegant, suposa l'acceptació de la instal·lació de les mateixes. Disposa de més informació de les galetes picant aquí. Per acceptar premi aquí.


Barcelona atreu el doble de talent tecnològic que n’exporta | betevé Web\nPatrícia Álvarez@patalgar dijous 16 de febrer, 2017 , 16.29\nEl mercat laboral de les “startups” està en creixement i això converteix Barcelona en un pol d’atracció per a l’emprenedoria digital\nMalgrat que el 7 % del talent tecnològic local marxa, la ciutat atrau un 14 % d'emprenedors d'estrangers que aposten per desenvolupar aquí el seu projecte. NUMA Barcelona, un programa europeu pioner per accelerar "startups", està a punt de finalitzar l'assessorament dels 10 primers negocis que han passat per aquesta experiència.\n"A casa nostra tenim talent tecnològic i no ens hem de preocupar perquè no marxaran". Aquesta és la hipòtesi d'Aleix Valls, director de la Fundació Mobile World Capital Barcelona. Tot i això, un 7 % d'aquests perfils professionals dedicats a la nova economia digital sí que decideixen marxar. Valls, però, destaca l'altra cara de la moneda. "Exportem un 7 % de talent tecnològic, però rebem un 14 % de fora, la qual cosa ens converteix en destinació", afegeix.\nL'ecosistema de les "startups" està impulsant el mercat laboral d'enginyers, desenvolupadors però, també, comercials, financers i experts en estratègies socials. "Cada vegada més són les 'startups' les que creen noves oportunitats de feina", afirma Esteban Redolfi, director del 4 Years from Now (4YFN), la cita per a emprenedors digitals que coincideix amb el Mobile World Congress.\nImpulsant empreses tecnològiques des de Barcelona\nNUMA Barcelona és una acceleradora d'empreses emergents digitals promoguda pel Mobile World Capital Barcelona. El programa té un pressupost de 4,8 milions d'euros per treballar amb 30 "startups" durant tres anys. Les 10 primeres es van seleccionar al setembre i ja estan finalitzant la seva estada a NUMA, on han rebut injecció de capital i assessorament per expandir els negocis. El procés d'acceleració culminarà amb una demostració al 4YFN. Dues setmanes abans d'aquest colofó, la desena d'empreses tecnològiques preparen el seu millor discurs per trobar-hi inversors i socis.


L'entitat Torre de Guaita organitza una jornada de treball oberta al Castell de Guardiola | NacióBerguedà\nper Aida Morales, 7 de març de 2017 a les 06:00 |\nRecreació del Castell de Guardiola de Berguedà | Dibuix de Jordi Pons\nEl Castell de Guardiola de Berguedà, conjuntament amb el de Berga, és un dels que està concentrant, des de fa anys, més excavacions arqueològiques. El seu coneixement és essencial per entendre les dinàmiques de l'Alt Berguedà durant els segles X, XI i XII, sobretot donada la seva situació estratègica. Per això, l'entitat Torre de Guaita fa aproximadament 10 anys que hi té la banya ficada, ja sigui a través de jornades de treball, o des de fa diversos estius al camp d'arqueologia que s'organitza amb la col·laboració de la Generalitat de Catalunya.\nAquest proper diumenge 12 de març, però, s'intentarà donar més força al seu redescobriment, aconseguint una major implicació de la ciutadania. Per això s'ha organitzat una jornada de treball oberta a tothom, on es podrà participar realitzant tasques de desbrossament de l'espai, amb el guiatge dels membres de l'entitat. Aquesta jornada, que rep el suport del consistori, començarà a les 9.30 i finalitzarà a les 13.00 hores, amb inscripció prèvia a través del correu torredeguaitaguardiola@gmail.com o bé a través de l'Ajuntament de Guardiola de Berguedà fins el 8 de març. Tots els participants, ha explicat el membre de l'entitat, Gerard Ferrer, es trobaran a l'esplanada dels dipòsits de sal situada davant del Restaurant Collet d'Eina, i tindran esmorzar gratuït.\nSegons Ferrer, l'objectiu és obrir i popularitzar les tasques de desbrossament que l'entitat ja realitza una vegada al més, amb la voluntat que els guardiolencs o altres berguedans coneguin la feina que s'està realitzant al castell. En aquest cas, ha detallat, es faran cremes controlades i s'anirà ampliant, poc a poc, l'àmbit del jaciment del castell, després que aquest estiu hagin aparegut noves restes que obliguen a obrir el terreny d'actuació a l'entorn de la muralla exterior. "Aquí hem trobat moltes més restes del que pensàvem", ha explicat el membre de l'entitat.\nParticipants al camp de treball d'arqueologia de Guardiola de Berguedà Foto: Gerard Ferrer\nDe moment, ha dit, ja hi ha una quarantena de persones inscrites. No obstant això, la voluntat és que s'apunti quanta més gent millor, ja sigui de Guardiola o d'altres municipis, i que aquests també puguin conèixer la feina que fa l'entitat, que enguany compleix 10 anys. Aquest estiu, ha explicat Ferrer, Torre de Guaita continuarà al capdavant del camp de treball que es porta a terme, amb bones perspectives de continuar excavant i consolidant aquest bé cultural i patrimonial.\nLa cessió, bona notícia\nPer a l'entitat, la cessió del Castell de Guardiola a l'Ajuntament, per part de la companyia elèctrica Endesa, és una "bona notícia", ja que era complicat realitzar-hi gestions, sobretot, també, pel fet que no es podien demanar subvencions: "Ni Generalitat, ni Diputació acostumen a invertir en propietats privades". Ara, però, considera que podria ser "més fàcil" realitzar-hi coses, i espera trobar "tota la col·laboració" del consistori perquè es puguin "obrir portes".\nEn aquest sentit, ha destacat, Torre de Guaita està a l'espera de negociar un conveni amb l'Ajuntament, per tal que quedi clar "quin és el paper de l'entitat en la gestió del castell". Segons ha explicat, la proposta es va presentar a l'equip de govern el passat estiu. En aquesta, l'agrupació demanava que se'ls cedís la gestió del castell per tal de continuar les tasques de recuperació del jaciment, amb una ajuda econòmica concreta, mentre que l'entitat continuaria redactant i demanant els permisos necessaris per a les tasques de millora, i a organitzar el camp de treball.\nEndesa cedeix el Castell Guardiola de Berguedà a l'Ajuntament\nEl Castell de Guardiola podria haver estat un dels més importants del Berguedà\nPer Anònim el 9 d'abril de 2019 a les 09:00


DECRET 60/2003, de 13 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (les Salines de Santa Pola, les Llacunes de la Mata i Torrevieja i el Fondó). [2003/5862]\n(DOGV núm. 4504 de 21.05.2003) Ref. Base de dades 2440/2003\nTemàtics: reserva natural, zona humida, gestió de recursos, gestió de l'espai , Fondó, Salines de Santa Pola, Llacunes de la Mata i Torrevieja, parc natural valencià\nDescriptors toponímics: Santa Pola, Elx, Crevillent, Torrevieja, Guardamar del Segura\nEls parcs naturals del sud d'Alacant (les Salines de Santa Pola, el Fondó i les Llacunes de la Mata i Torrevieja) es troben subjectes a un règim d'ordenació derivat dels diferents decrets que aproven els respectius plans rectors d'ús i gestió: Decret 202/1994, de 13 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprovà definitivament el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Salines de Santa Pola; Decret 232/1994, de 8 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprovà definitivament el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fondó, i el Decret 49/1995, de 22 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprovà definitivament el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Llacunes de la Mata i Torrevieja.\nEn les citades normes s'estableix per a cadascun dels parcs naturals un perímetre de protecció de 500 metres a partir del límit de l'espai natural protegit, la regulació d'usos del qual es fonamenta en l'aplicació del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental a determinades activitats la realització de les quals en la perifèria dels dits parcs pot provocar efectes negatius sobre els elements que es pretén conservar. D'esta forma, quasi qualsevol ús resulta potencialment autoritzable en els dits àmbits, prèvia avaluació favorable d'impacte ambiental, sense que en els documents de gestió citats es prescriguen -excepte en casos específics- activitats compatibles o incompatibles en l'àmbit dels perímetres ni es preveja una zonificació a menor nivell que facilite la gestió d'estos àmbits tant des del punt de vista de l'administració com dels interessats.\nEn la pràctica, i encara que este règim ha demostrat, en general, la seua utilitat per al compliment dels objectius proposats pels citats perímetres, l'ambigüitat de les determinacions dels citats plans rectors ha representat un inconvenient no sols per a l'administració ambiental, que hi ha vist obligada a tramitar expedients relacionats amb activitats clarament incompatibles amb la preservació dels espais naturals protegits afectats, sinó sobretot per als agents socials implicats, ja que moltes actuacions -fins i tot les relacionades amb activitats compatibles amb la conservaciós'han hagut de sotmetre al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental per a exercir-les.\nPer esta raó, la Conselleria de Medi Ambient ha considerat necessari proposar per a esta zona una nova ordenació que, basada en criteris territorials i d'ús sostenible dels recursos naturals, faça compatibles els usos antròpics i la protecció dels valors naturals, reduint la capacitat d'intervenció de l'administració ambiental a aquells casos i territoris estrictament necessaris.\nD'acord amb això, i mitjançant l'Orde d'1 de juny del 2000, la Conselleria de Medi Ambient va acordar iniciar l'expedient d'elaboració de la revisió i ordenació de les zones perifèriques de protecció establides pels Decrets 202/1994, de 13 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprovà definitivament el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Salines de Santa Pola; 232/1994, de 8 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprovà definitivament el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fondó; i 49/1995, de 22 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprovà definitivament el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Llacunes de la Mata i Torrevieja. De la mateixa manera, el Consell de la Generalitat, mitjançant Acord de 6 de juny del 2000, va determinar la forma d'aplicació de les mesures cautelars en l'àmbit comprés per les citades zones perifèriques de protecció. Posteriorment, l'Orde de 30 d'abril del 2002 i l'Acord de 23 de maig del 2002, van modificar estes mesures cautelars per a adaptar-les al moment de la tramitació del document.\nCom en altres documents tramitats recentment per esta Conselleria, la confecció de la present norma s'ha vist precedida d'un procés de concertació prèvia de la qual es van concloure importants aportacions recollides posteriorment el projecte del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals. Amb posterioritat a esta fase, el document es va sotmetre al tràmit d'informació pública i va obtenir dictamen favorable del Consell Assessor i de Participació de Medi Ambient. Tot el procés, com s'ha dit, ha tingut una activa participació d'entitats, administracions i interessats des dels més diversos sectors econòmics, socials, culturals o administratius.\nEn conseqüència, a proposta del conseller de Medi Ambient, després de la deliberació del Consell de la Generalitat, en la reunió de 13 de maig de 2003,\n1. Aprovar el document d'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (les Salines de Santa Pola, les Llacunes de la Mata i Torrevieja i el Fondó), en compliment del que disposa la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.\n2. Com a annex al present decret es recull la part normativa del document.\nEs faculta el conseller de Medi Ambient, en l'àmbit de les seues atribucions, perquè dicte les disposicions i adopte les mesures necessàries per al compliment del que disposa el present decret.\nEl present decret entrarà en vigor al sendemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana,\nValència, 13 de maig de 2003.\nAbast i efectes\nArticle 1. Objectius i finalitat\nL'objecte del present document és l'ordenació dels usos i activitats en l'àmbit de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides constituït pels parcs naturals de les Salines de Santa Pola, les Llacunes de la Mata i Torrevieja i el Fondó de Crevillent-Elx, a l'efecte de fer compatibles estos usos amb els objectius de protecció perseguits amb la declaració dels citats espais naturals protegits.\nEl present document es redacta a l'empara dels articles 29 i 37.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, i dels Decrets 202/1994, de 13 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprovà definitivament el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Salines de Santa Pola; 232/1994, de 8 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprovà definitivament el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fondó, i 49/1995, de 22 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprovà definitivament el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Llacunes de la Mata i Torrevieja.\nArticle 3. Efectes\n1. Les determinacions contingudes en el present document d'ordenació són obligatòries i executives en tot el que afecta la protecció, conservació i millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge i els recursos naturals i culturals presents en l'àmbit d'este, i vinculen en forma directa tant l'administració com els particulars.\n2. El contingut normatiu del present document prevaldrà sobre qualssevol altres instruments d'ordenació territorial i física que afecten l'àmbit del pla, i les seues previsions són de caràcter vinculant per a qualssevol altres actuacions, plans o programes que afecten la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, tot això de conformitat amb el que estableix l'article 40 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.\nArticle 4. Contingut documental\nEl contingut del present document està integrat pels següents apartats:\n Memòria i diagnòstic.\n Cartografia i plànols.\nArticle 5. Administració i gestió\n1. Amb caràcter general, correspon a la Conselleria de Medi Ambient la gestió de les previsions i directrius contingudes en el present document per al conjunt de l'àmbit objecte d'ordenació, sense perjudici de l'exercici de les competències que corresponguen a altres organismes i administracions.\n2. Sense perjudici de l'anterior, la Conselleria de Medi Ambient promourà l'establiment d'acords individuals o col·lectius amb propietaris de terrenys o drets en l'àmbit dels perímetres de protecció, com a model preferent per a una adequada gestió dels mateixos coherent amb les determinacions previstes en el present document.\nArticle 6. Sobre la fiscalització i control ambiental\n1. En tots aquells supòsits en què per raó de la present normativa resulte necessària l'emissió d'un informe o l'avaluació o declaració d'impacte ambiental per a la realització d'obres, instal·lacions o activitats en l'àmbit afectat, no podran iniciar-se estes ni atorgar-se la corresponent llicència o autorització per part dels òrgans administratius competents, sense tenir prèviament l'informe favorable de l'òrgan de gestió.\n2. El sentit del dit informe serà vinculant a l'efecte d'autoritzar, condicionar o prohibir la realització d'estes activitats, tot això sense perjudici de l'exercici de les competències i funcions pròpies conferides als distints òrgans administratius per la legislació d'aplicació al cas.\nLa interpretació del contingut del present document haurà de fer-se en funció del conjunt de documents que l'integren, i prevaldrà en tot cas, el que estableix la normativa d'este.\nArticle 8. Vigència i revisió\n1. Les disposicions del present document tindran vigència indefinida en tant no se n'acorde la revisió o modificació o es produïsca la formulació dels plans d'ordenació dels recursos naturals de qualsevol dels espais naturals afectats. En este últim cas, les determinacions del present document que, si és procedent, siguen objecte de modificació es restringiran a l'àmbit dels perímetres de protecció que formen part de l'àmbit del pla d'ordenació dels recursos naturals de què es tracte.\n2. Per a efectuar la revisió o modificació puntual de les determinacions del present document hauran de respectar-se els mateixos tràmits que els seguits per a la seua aprovació.\nArticle 9. Legislació sectorial\nLa normativa prevista en el present document s'entendrà sense perjudici de la normativa sectorial vigent sobre les distintes matèries objecte de regulació.\nÀmbit i zonificació\nArticle 10. Àmbit\nL'àmbit del present document inclou la totalitat dels terrenys la delimitació territorial de la qual apareix en els corresponents mapes de zonificació incorporats a la present normativa.\nArticle 11. Zonificació\nLa normativa establida per a l'àmbit d'aplicació del document s'articula de forma independent en cada una de les diferents zones definides, que són les següents:\n 1.1. Àrees de predomini agrícola: es distingeixen cinc categories diferents en atenció als usos permesos en cada una d'estes.\n1.1.1. Àrea de predomini agrícola A.\n1.1.2. Àrea de predomini agrícola B.\n1.1.3. Àrea de predomini agrícola C.\n1.1.4. Àrea de predomini agrícola D.\n1.1.5. Àrea de predomini agrícola E.\n 1.2. Àrees d'interés especial: es distingeixen tres categories en funció dels usos prioritaris.\n1.2.1. Àrees d'interés especial, palmerar.\n1.2.2. Àrees d'interés especial natural.\n1.2.3. Àrees d'interés especial, indústria salinera.\n 1.3. Àrees urbanes i urbanitzables: es distingeixen al seu torn les categories següents:\n1.3.1. Àrees consolidades.\n1.3.2. Àrees de zona verda.\n1.3.3. Àrees urbanitzables.\n 1.4. Àrees subjectes a pla especial.\n 1.5. Àrees a regenerar.\nCada una d'estes zones, com també la seua delimitació explícita, queda reflectida en la cartografia de zonificació del present document.\nArticle 12. Àrees de predomini agrícola\nLes àrees de predomini agrícola són les grafiades com a tals en la cartografia d'ordenació que acompanya el present document, i corresponen a aquelles zones, dins de l'àmbit que s'ordena, en les quals l'ús agrícola o la seua capacitat per a este ús es presenta com predominant. Dins d'esta categoria de zonificació es distingeixen, al seu torn, cinc zones diferents en atenció als usos permesos en cada una d'elles. Estes zones es denominen A, B, C, D i E, i els seus límits són els previstos en la citada cartografia.\nArticle 13. Àrees de predomini agrícola A\n1. Zones immediates als parcs naturals que alberguen en l'actualitat cultius o fragments de vegetació natural en estat variable de conservació, i en les que concorren, a més, altres característiques que els atorguen un paper important en la preservació dels espais protegits. Es consideren usos compatibles l'agrícola i l'educatiu, com també la regeneració assistida d'ecosistemes naturals, amb les següents consideracions.\na) L'ús agrícola serà, preferentment, de secà, excepte en aquelles zones que ja alberguen cultius de regadiu o, en el cas, que es pretenga implantar cultiu de palmerars.\nb) L'ús educatiu serà sempre lligat al parc i promogut directament per les administracions públiques. Atesa la seua proximitat a este s'haurà d'atendre, en les edificacions que siguen necessàries, a paràmetres d'integració amb l'entorn.\n2. Es consideren autoritzables aquelles infraestructures i equipaments d'interés general el traçat de les quals haja de discórrer inexcusablement per l'àmbit comprés per la present categoria de zonificació.\n3. La resta d'usos es considera incompatible, i s'hi inclouen les noves edificacions lligades a l'ús agrícola, els hivernacles, els moviments de terra que no puguen considerar-se com a labors agrícoles corrents i el canvi de secà a regadiu no lligat al cultiu del palmerar.\n4. El règim d'autorització per a les activitats considerades compatibles serà el següent:\na) En el cas de l'ús agrícola, no es requereix cap autorització per a les actuacions corrents directament lligades amb este ús, incloent entre aquelles els canvis de cultiu que no representen una transformació de secà a regadiu. La implantació de cultius de palmerar en parcel·les en què no hi haja este ús se sotmetrà a informe favorable previ de la Conselleria de Medi Ambient. Igualment, se sotmetran a informe favorable, quan no es troben sotmeses a avaluació d'impacte ambiental en funció de la legislació sectorial aplicable, altres actuacions que es consideren directament vinculades a l'ús agrícola, com les actuacions en camins, la modernització de cultius, la implantació de sistemes no permanents de protecció de cultius o les adequacions de sistemes de regadiu.\nb) En el cas de l'ús educatiu, i sense perjudici de l'administració que promoga la instal·lació de què es tracte, el projecte haurà de sotmetre's al tràmit de declaració d'impacte ambiental quan en este s'incloguen edificacions o instal·lacions de caràcter permanent, i en cas contrari serà necessari l'informe favorable previ de la Conselleria de Medi Ambient.\nc) Els projectes de regeneració d'ecosistemes naturals hauran de tenir, en tot cas, l'informe favorable previ de la Conselleria de Medi Ambient.\nArticle 14. Àrea de predomini agrícola B\n1. Zones ocupades en l'actualitat o potencialment per cultius, que per les seues característiques o situació, resulten susceptibles d'albergar altres instal·lacions relacionades amb la vocació agrícola dels mateixos sense provocar efectes significatius sobre els espais protegits o la seua connectivitat. A més dels usos ja permesos en la categoria anterior, s'afegeixen l'habitatge unifamiliar i el magatzem vinculats a l'explotació agrícola, com també, si és procedent, les infraestructures de serveis lligades als usos compatibles o aquelles que, sense estar-ho, es consideren d'interés general.\n2. Per a l'autorització de les activitats compatibles, a més del que estableix l'article anterior per a usos agrícoles i educatius, s'estarà al que disposa la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat, sobre Sòl No Urbanitzable, quant a la sol·licitud d'autorització prèvia. La dita autorització prèvia no podrà concedir-se sense l'informe favorable previ emés per la Conselleria de Medi Ambient. Este informe tindrà en compte l'adequació de les instal·lacions de què es tracte als objectius de protecció del present document i a les determinacions dels plans generals d'ordenació urbana del municipi de què es tracte, i podrà establir limitacions respecte a les característiques de les infrastructures de servei línies elèctriques, telefòniques, subministrament d'aigua potable, sanejament, etc.  vinculades a les citades instal·lacions, que, en tot cas, s'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental quan este requisit s'aplique en funció de la legislació sectorial vigent.\n3. En el cas d'altres infrastructures d'interés general no lligades als usos compatibles en la present unitat de zonificació, únicament es podran autoritzar aquelles que obtinguen prèviament declaració d'impacte ambiental favorable.\nArticle 15. Àrea de predomini agrícola C\n1. Zones que per les seues característiques o situació, resulten adequades per a albergar, a més de l'ús agrícola que es considera prioritari i altres instal·lacions vinculades a este, instal·lacions esportives. A més dels usos permesos en l'article 14, es considera com a ús compatible l'esportiu.\n2. La nova implantació d'usos esportius en esta categoria de zonificació requerirà, sense perjudici de les característiques de l'actuació que es tracte, declaració d'impacte ambiental favorable. La resta de les actuacions compatibles estaran subjectes al que estableix el citat article 14.\n3. En les àrees de predomini agrícola B i C podran delimitar-se, a l'efecte d'afavorir una més adequada redistribució de les càrregues i beneficis derivats dels aprofitaments dels sòls urbanitzable i previ informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient, sectors destinats a incorporar-se a la xarxa dotacional adscrita als sòls urbanitzable que es proposen en el futur fora dels perímetres de protecció. Els dits sectors hauran de conservar el seu caràcter de sòl no urbanitzable i mantenir els usos actuals o, si no n'hi ha, aquells que es consideren més adequats per al compliment dels objectius del document, amb les condicions abans indicades.\nArticle 16. Àrea de predomini agrícola D\n1. Situada en el límit sud de les Salines de Santa Pola, es considera compatible l'existència d'una activitat de campament en esta zona, que complisca les disposicions legals que li afecten. L'eventual desaparició d'esta activitat comportarà la consideració de la present unitat com a àrea d'interés especial natural i, per tant, la regeneració dels ecosistemes naturals preexistents, i en este supòsit no es considerarà compatible cap altre ús d'acord amb el que s'indica en l'article 20 de la present normativa.\n2. Les modificacions que es proposen a la citada activitat hauran de ser objecte d'informe favorable previ de la Conselleria de Medi Ambient.\nArticle 17. Àrea de predomini agrícola E\n1. Es consideren com a activitat compatible les granges d'animals implantades al costat del límit sud del Parc Natural del Fondo, junt amb els usos establits en l'article 14. No s'hi admetran noves instal·lacions.\n2. Les granges existents hauran de complir, trancorreguts dos anys des de l'aplicació del present document, totes aquelles disposicions regulades a l'efecte en concepte d'activitats qualificades i avaluació d'impacte ambiental que se'ls apliquen. La modificació en les característiques de les activitats existents hauran de disposar, almenys, de l'informe favorable previ de la Conselleria de Medi Ambient, quan no s'aplique la legislació d'impacte ambiental.\n3. Per a la resta d'activitats compatibles, s'estarà al que estableix el citat article 14.\nArticle 18. Àrees d'interés especial\n1. Corresponen a aquells enclavaments amb característiques singulars per valors biòtics, abiòtics o pel seu ús, i la seua delimitació serà la inclosa en la cartografia del present document. Es distingeixen, al seu torn, les categories següents:\n Àrees d'interés especial, palmerar\n Àrees d'interés especial, interés natural\n Àrees d'interés especial, indústria salinera.\n2. Les àrees d'interés especial tindran la consideració urbanística de sòl no urbanitzable d'especial protecció i la seua normativa d'aplicació serà l'especificada en els articles següents.\nArticle 19. Àrea d'interés especial. Palmerar\n1. Àrees ocupades en l'actualitat per cultius de palmeres o per altres usos en els quals esta espècie forma masses significatives, com també aquelles en què el dit cultiu es considera com a activitat potencial adequada. Es considera com a única activitat compatible el cultiu d'esta espècie, com també les infrastructures directament associades a este, incloent entre estes els vivers dedicats a esta activitat.\n2. Totes aquelles actuacions que, encara que directament relacionades amb el cultiu de la palmera, requerisquen la construcció d'infrastructures o edificacions temporals o permanents, hauran de disposar de l'informe previ favorable de la Conselleria de Medi Ambient.\nArticle 20. Àrea d'interés especial natural\n1. Correspon a zones de valors naturals fonamentals en l'àrea. Es representen ací els ambients fluvials, en el curs del riu Vinalopó o el barranc de la Fayona; els sistemes humits pròxims al litoral, amb la inclusió de la zona humida catalogada dels Carrissars d'Elx; les restes de vegetació psammòfila i de litoral en la xicoteta duna situada al costat de les salines del Pinet; i la vegetació halòfila ben representada o de gran potencialitat present en diferents enclavaments de l'àmbit.\n2. Es consideren activitats compatibles les següents:\na) La conservació i regeneració dels ecosistemes d'interés associats a rius i rambles, zones humides, vegetació halòfila i dunes.\nb) Les activitats de cultiu en les àrees que presenten actualment este ús en l'àmbit dels Carrissars d'Elx i sota les condicions i característiques en què es duen a terme a l'entrada en vigor del present document. Igualment, es considera compatible la implantació en estes àrees del cultiu del palmerar, amb l'obtenció prèvia de l'informe favorable emés per la Conselleria de Medi Ambient.\n3. Es consideren activitats autoritzables les instal·lacions directament vinculades a l'activitat agrícola en les àrees que presenten este ús en l'àmbit dels Carrissars d'Elx.\n4. Es consideren activitats incompatibles les no enunciades en els punts anteriors, incloent la instal·lació d'hivernacles.\nArticle 21. Àrea d'interés especial, indústria salinera\n1. Àrea vinculada a l'activitat salinera en les Llacunes de la Mata i Torrevieja, corresponent a la zona en què s'enclaven diverses instal·lacions i activitats accessòries a esta, com també sectors en què es mantenen ecosistemes naturals d'interés. Es considera com a únic ús compatible en esta àrea les instal·lacions i processos propis de l'activitat salinera, i s'hi apliquen les determinacions vigents al respecte en el planejament urbanístic municipal.\n2. Qualsevol nova actuació que es realitze dins d'este àmbit i que puga representar una alteració de les característiques actualment existents en este haurà de sotmetre's a l'informe previ de la Conselleria de Medi Ambient.\nÀrees urbanes i urbanitzables\nArticle 22. Àrees amb consolidació\n1. Es tracta de la zona compresa entre les Llacunes de la Mata i Torrevieja i d'alguns sectors immediats al límit d'estes llacunes i al de les Salines de Santa Pola, al costat del nucli urbà d'esta localitat, segons es grafia en els plànols del present document. El règim que s'ha d'aplicar a la present categoria de zonificació serà el previst en els planejaments urbanístics vigents, tant pel que fa als sectors urbans pròpiament dits com als que tinguen la consideració de zona verda o xarxa primària.\n2. Qualsevol alteració futura sobre els paràmetres urbanístics vigents en estes àrees haurà de ser sotmesa a declaració prèvia d'impacte ambiental emesa per la Conselleria de Medi Ambient.\n3. No se sotmeten a informe previ de la Conselleria de Medi Ambient aquelles actuacions de desenvolupament d'estos sòls que no alteren les condicions urbanístiques vigents en el moment de l'aprovació del present document.\nArticle 23. Àrees de zona verda\n1. Comprenen aquells sòls grafiats en la cartografia del present document que, encara que amb una classificació actual de sòl urbà o urbanitzable, són d'importància natural bé per les seues característiques actuals o pel seu alt grau de resiliència, i són potencialment recuperables amb vistes a la seua integració com a àrees de transició entre usos propis dels parcs i el sòl urbà consolidat.\n2. Es plantegen com a usos compatibles la regeneració dels ecosistemes naturals i l'ús públic extensiu lligat al medi natural, usos estos dos que s'entenen com adequats al caràcter de zona verda atribuït a estes zones. Estos sòls podran participar en els càlculs determinants de la reubicació d'aprofitaments que es reflecteixen en un altre apartat d'este document, motiu que justifica esta proposta de classificació. Únicament es considerarà ús compatible aquelles edificacions que, segons la normativa urbanística que s'aplique, puga considerar-se com pròpia d'una zona verda, sotmetent-se en este cas a declaració d'impacte ambiental.\n3. Les zones per a les que es proposa esta classificació són les següents:\na) ZV-1 Santa Pola: ampli sector situat al costat del límit nord-oriental del Parc Natural de les Salines de Santa Pola.\nb) ZV-2 El Raso: situat en el límit nord de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, en el terme municipal de Guardamar del Segura.\nc) ZV-3. Rojales: l'àrea grafiada com a zona verda correspon a la zona d'idèntica consideració prevista en el corresponent pla parcial.\nd) ZV-4. Laguna de Torrevieja: inclou diferents sectors classificats com tals en el vigent planejament de Torrevieja, per la qual cosa no s'introdueix cap variació al respecte.\ne) ZV-5. Llacuna de la Mata-el Chaparral: correspon a zones actualment classificades com urbanitzables per a les quals, com s'ha indicat en els apartats corresponents, es proposa impedir l'edificació mitjançant la present classificació i la consegüent reubicació d'aprofitaments urbanístics en àrees de menor qualitat ambiental.\nArticle 24. Àrees Urbanitzables\n1. S'inclouen en esta categoria de zonificació aquells sectors que, en el moment de la redacció del present document, gaudeixen d'esta classificació en els respectius planejaments urbanístics municipals. A més, es proposa per a esta categoria un sector de sòl actualment classificat com a no urbanitzable, en el qual es proposa la reubicació d'aprofitaments urbanístics procedents de sectors urbans no executats en l'entorn de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, els quals han sigut inclosos en la categoria d'àrees de zona verda.\n2. Les zones per a les quals es preveu esta classificació són les següents:\n2.1 Sector MR-9: situat al costat de les Salines del Pinet.\n2.2 Sectors a l'est de la llacuna de Torrevieja: pendents d'execució, se supedita esta a l'adequació dels mateixos als criteris generals de reducció d'impactes establits en el present document a través de l'avaluació prèvia d'impacte ambiental.\n2.3 La Hoya: com s'ha indicat anteriorment, esta zona, actualment classificada en la seua pràctica totalitat com a sòl no urbanitzable, presenta des del punt de vista ambiental (tant per la seua ubicació com per les característiques dels ecosistemes presents) una major aptitud per a l'ús urbanístic sostenible que la major part de les zones urbanitzable previstes en el Plà General d'Ordenació Urbanística de Torrevieja en les proximitats de les llacunes i pendents encara d'execució.\n2.4 Santa Pola: sector residencial situat al nord-est de la les Salines de Santa Pola, al costat de la carretera d'accés al nucli urbà.\n3. L'aprovació definitiva de l'ordenació d'estos sectors requerirà els tràmits següents:\n En el cas dels sectors exposats en els punts 2.1 i 2.2, informe favorable previ emés per la Conselleria de Medi Ambient.\n En el cas del sector exposat en el punt 2.3, declaració d'impacte ambiental favorable, en la qual es justifique en tot cas la vinculació de l'actuació en esta zona amb la qualificació, com a zona verda, dels sectors indicats en l'article 22.3 (ZV-5). La dita justificació inclourà una valoració explícita dels eventuals avantatges ambientals que representarien per al Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja el trasllat d'aprofitaments urbanístics entre les citades zones ZV-5 i el sector de referència. Igualment, la declaració d'impacte ambiental establirà les condicions sota les quals podria, si és procedent, dur-se a terme la urbanització d'este sector a fi de garantir la seua adequació ambiental i territorial i l'absència d'impactes significatius sobre l'espai natural protegit.\n En el cas del sector exposat en el punt 2.4, declaració d'impacte ambiental favorable, en la que es justifique que els paràmetres urbanístics que s'apliquen resulten compatibles amb la proximitat del parc natural.\nArticle 25. Àrees subjectes a pla especial\n1. S'inclouen en esta categoria les zones incloses en l'àmbit del present document on s'han produït assentaments i concentració d'habitatges aliens a un procés correcte d'urbanització, amb la consegüent mancança d'infraestructures bàsiques (especialment de sanejament) i l'evident repercussió negativa sobre els parcs. Estes zones són les següents:\na) Zona PE-1: situada al nord de les salines de Santa Pola amb una superfície de 354.838 m² i situada en part dins de l'àrea perimetral. La dita zona presenta una densitat elevada d'habitatges molt pròxims al parc, sobre un sòl relativament permeable i a una cota superior al parc, i es poden donar episodis de difusió d'aigües procedents de pous cecs, fosses sèptiques, etc.\nb) Zona PE-2: situada al nord-oest de les salines de Santa Pola amb una superfície de 262.062 m². La dita zona, si bé no presenta una concentració alta d'habitatges, se situa en les proximitats del riu Vinalopó i pròxima a la zona PE-3, per la qual cosa es podria produir un fenomen de conurbació entre ambdues.\nc) Zona PE-3: situada a l'oest de les salines de Santa Pola amb una superfície de 977.122 m². Esta zona se situa limítrof al Parc Natural de les Salines de Santa Pola i la zona humida dels Carrissars. La seua ubicació i superfície comporten un alt grau d'impacte dins del sistema hídric descrit.\nd) Zona PE-4: situada a l'est del Fondó amb una superfície de 166.600 m². Esta zona limita amb el Fondó i amb la zona humida dels Carrissars i si bé disposa d'una superfície relativament inferior a la zona PE-3, les característiques semblants pel que fa a la situació i l'ús del sòl comporten un grau d'impacte equiparable.\ne) Zona PE-5: situada a l'oest del Fondó amb una superfície de 77.004 m². Si bé la superfície grafiada és escassa, s'ha estimat oportú considerar-la per les condicions de deterioració que presenta.\nf) Zona PE-6: situada al sud de les Salines de Torrevieja amb una superfície de 566.335 m². Es tracta d'una zona que se situa entre el parc natural i sòl urbà, que si bé no presenta una densitat elevada d'habitatges, la seua situació com a zona de transició entre el sòl urbà i el parc n'aconsella la regulació.\ng) Zona PE-7: àrea industrial i comercial de Los Montesinos, al costat de la carretera entre este municipi i Torrevieja.\n2. La figura de planejament considerada com mes adequada per a la consecució dels objectius exposats en el punt 1, conforme al que estableix la legislació urbanística valenciana (article 12.e) Llei Reguladora de la Activitat Urbanística i 86.2.a) i b) del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana) és el pla especial, per als quals, entre altres aspectes, es preveu com a objecte protegir el paisatge i el medi natural i la integració i funcionalitat de les dotacions i infraestructures concretant el seu funcionament.\n3. Els plans especials a què es refereix el punt anterior hauran de ser redactats, en un termini inferior a dos anys des de l'entrada en vigor del present document, pels ajuntaments implicats, els quals tindran en tot cas el suport directe de la Conselleria de Medi Ambient per a la dita redacció. El procediment de formulació dels citats plans haurà de garantir l'adequada participació dels propietaris afectats, i inclourà en tot cas declaració d'impacte ambiental favorable prèvia a la seua aprovació definitiva.\n4. Els plans especials prestaran especial atenció a la proposta de mesures correctores i infrastructures destinades a evitar els impactes existents, incloent l'eventual trasllat de les instal·lacions i edificacions existents a altres sectors exteriors als perímetres de protecció. Inclouran la corresponent consignació pressupostària per a l'execució de les mesures que es proposen, i podran alterar la delimitació proposada en el present document si la dita alteració és coherent amb el compliment dels objectius previstos.\n5. La totalitat dels sectors afectats per esta categoria de zonificació conservaran, una vegada formalitzat el pla especial, la seua actual classificació de sòl no urbanitzable.\nArticle 26. Àrees a regenerar\n1. Hi ha xicotetes zones on ni tan sols mitjançant la creació d'infraestructures, tal com es preveu en l'apartat anterior, s'assegura una preservació adequada de l'entorn protegit. Per a estes zones es proposa com a objectiu a mitjà i llarg termini l'extinció de les activitats existents i que motiven els impactes detectats. Les zones per a les quals es proposa esta qualificació són les següents:\na) Zona ZR-1: situada al nord de les Salines de Santa Pola, amb una superfície de 23.987 m². La seua ubicació confinada entre la carretera CV-851 i el mateix parc que l'envolta, per sota del límit natural que pot representar la carretera i en una àrea on pot actuar com a element generador de nous assentaments, n'aconsella l'eliminació.\nb) Zona ZR-2: situada a l'oest de les Salines de Santa Pola, amb una superfície de 27.801 m². Si bé l'objecte d'este estudi es refereix al perímetre de protecció, entenem que esta zona, situada en l'interior del propi parc, també ha de ser considerada a fi de la seua eliminació.\nc) Zona ZR-3: emplaçada al nord del Parc Natural del Fondó d'Elx, amb una superfície de 196.895 m². Correspon a una antiga pedrera ocupada en l'actualitat per una instal·lació de tractament de residus sòlids urbans. Com ja s'ha comentat en l'estudi del medi físic, es considera necessari millorar el grau d'integració de l'activitat respecte a l'immediat espai protegit, o si és procedent plantejar a mitjà termini un trasllat d'esta.\nd) Zona ZR-4: es troba al costat de les Salines del Pinet, en la platja del mateix nom o ocupa una superfície de 36.485 m². Es tracta d'edificacions corresponents a les primeres fases del boom turístic en les costes alacantines, i en l'actualitat queden fora d'ordenació. En tot cas, se li aplicarà el que disposa la legislació de costes vigent.\n2. Per a cada una de les àrees descrites, la Conselleria de Medi Ambient, en coordinació amb els ajuntaments i els titulars afectats, proposarà un procediment adequat que, garantint el compliment de les diferents legislacions sectorials implicades i respectant en tot cas els possibles drets adquirits, done lloc, en última instància, al trasllat d'estes activitats i a la restitució de les característiques ambientals de les zones afectades.\nArticle 27. Altres usos compatibles i autoritzables\n1. Amb caràcter general, i sense perjudici de la incompatibilitat genèrica d'altres usos indicada en els articles de la present normativa referents a les diverses categories de zonificació, es consideren compatibles en les àrees agrícoles i naturals els usos cinegètics i piscícoles i la ramaderia extensiva, en tant que disposen dels corresponents plans tècnics d'aprofitament degudament autoritzats i resulten compatibles amb l'ordenació sectorial que els resulte d'aplicació.\n2. No s'inclou en el supòsit anterior la instal·lació de piscifactories, activitat que es considera en general com autoritzable en aquelles àrees susceptibles d'albergar el dit ús, prèvia l'obtenció de declaració d'impacte ambiental favorable.\nLes determinacions de la present normativa substitueixen el règim previst per als perímetres de protecció en l'article 3 de la Normativa del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja (Decret 49/1995, de 22 de març); article 3 de la Normativa del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Fondó (Decret 232/1994, de 8 de novembre); i article 3 de la Normativa del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Salines de Santa Pola (Decret 202/1994, de 13 de setembre).\nLes previsions contingudes en els planejaments urbanístics dels municipis que es vegen afectades per mesures de protecció del present document i siguen incompatibles amb estes, hauran de ser modificades i adequades a este, almenys, en la següent revisió o homologació global del document de planejament que es tracte.


Formacions de roca colzada a Mart\nPublicat el 16 de setembre de 2016 per Nan Roig\nEl passat geològic de Mart en capes es revela en detall sorprenent en noves imatges en color del Rover Curiosity de la NASA Mars, que actualment està explorant la regió “Murray Buttes” al Mount Sharp. Les noves imatges de formacions de roca colzada a Mart podria dir-se que rivalitzen amb alguns dels parcs nacionals d’Estats Units, en referencia al Gran canyó del colorado.\nCuriosity va prendre les imatges amb la seva càmera de pal (Mastcam) el 8 de setembre L’equip del Rover planeja acoblar diversos mosaics de colors, grans de la multitud d’imatges preses en aquest lloc pròximament.\nLes Murray buttes de Mart visibles per sobre de la superfície són les restes erosionades de l’antiga pedra arenisca, que es va originar quan els vents dipositaran sorra després de la formació de la muntanya de Sharp.\nLes noves imatges representen l’última parada de la Curiosity al Murray buttes, en el qual el vehicle ha estat conduint durant poc més d’un mes. A partir d’aquesta setmana, “la curiositat” ha sortit cap al sud, a la base del turó. El vehicle va començar la seva última campanya de perforació (el 9 de setembre). Un cop finalitzada la perforació, Curiosity seguirà més al sud i més amunt la muntanya Sharp.\nCuriosity va aterrar prop de la Muntanya de Sharp a 2012. Va arribar a la base de la muntanya en 2014 després de trobar amb èxit proves en les planes circumdants i els antics llacs marcians.\nA la muntanya Sharp, s’està investigant com i quan les condicions antigues van poder permetre l’habitabilitat, coneguts a partir dels resultats anteriors de la missió que va detectar aquesta possibilitat molts milers abans de les condicions actuals, més seques i menys favorables.\nTags: Curiosity, Mart, Murray Buttes, Roca ColzadaCategories: Observació, Sondes Espacials\tGaleria


Estetica - ❤ GLOBElife ☎ - Estètica - parrucchiere - parrucchieri\nEl canal de televisió en línia que tracta l'estètica\nTot el que vols saber sobre estètica, a través de vídeos i llocs de televisió, dedicats a l'estètica, com es percep i posa en pràctica en el món del cabell, consells útils i visibles a través del canal de TV de l'estètica. Tendències de moda de cabell, el que es veu bella, i com s'aconsegueix la bellesa gràcies als últims tractaments estètics. Què fan els grans perruquers per demostrar el que consideren bonics? En filosofia, l'estètica és la ciència de bella. En aquesta secció de TV trobaràs molts consells útils per al teu benestar i per al teu cabell: els tractaments estètics són, de fet, molt importants per viure més serè i estar millor amb els altres i amb tu mateix, així com per alleujar o eliminar trastorns que afecten la nostra qualitat de vida. En aquests vídeos de televisió trobaràs una àmplia varietat d'articles i temes estètics: Notícies del món dels perruquers, cirurgia plàstica i medicina estètica, notícies i informació de TV que et mostraran quins són els millors tractaments per a la cara, per el cos i per al cabell, remeis naturals per combatre les imperfeccions de la cel·lulitis, solucions per curar la calvície i molt més. En aquesta secció de TV veurem junts una gran quantitat de notícies interessants sobre els tractaments estètics per a la cara i el cos i el cabell, però no només. Descobrirem quines són les millors intervencions per desfer-se de l'excés de greix o arrugues, però també massatges que ens ajuden a superar l'estrès. Trobareu una secció de televisió plena de notícies útils de perruqueries també per evitar alguns problemes que poden ocórrer durant aquest tipus de tractaments: articles i idees per a tots aquells que desitgin cuidar la seva pròpia bellesa de la el cabell i el benestar.\nEstetica, perruqueries, cabells, salut, salons de bellesa, fotos de moda de cabells, pentinats, estètica, venda, cura de la calvície, Estetica, caiguda del cabell, colorants, cremades de sol, balayages, meches, shatush, Deja-Vu, Estetica, revistes perruqueria, nous perruquers, últimes perruqueries, revista d'estètica, estudi, Griffe, tendència, Reina, tu, Estetica, cabeleireros, príncep, estils de cabell, Toni & Guy, ah alternativa, remixes, LH la horquilla, vidaestética, Tocado, Estetica, hombre, tophairstylist, notícies de beautybazar, notícies, IHF, Hair Dreams, lnenail, estilisme, saló, Estetica, cabell, hairworld, bqmagazine, bqtrends, cosmètics Rússia, Hair! s, modern, intercoiffure, beautybazar, Estetica, cub intel ligent, cub de 3 moda només, cub de moda foto de cabell, cabell Els diaris de cabell, les tendències de la moda, els millors perruquers, els perruquers de premsa, perruqueries periòdiques, notícies del cabell, Estetica, llistes d'adreces de perruqueria, revistes de perruqueria, quaderns de revista, pentinats revista, talls de cabells foto revista, Cerca de feina perruquers, talls de cabells, botigues de perruqueria, xafarderia de Gossip Magazine, Estetica, revista de tendències de moda, revista de cabell, llibres de llibre, revista de moda, revistes de moda, perruqueries, estètica, bellesa, lloc oficial, Estetica, novetat à, cabell


El mercat de Nadal de Gironella rep 15.000 persones en l'any de la seva estrena - Aquí Berguedà\nMarc Canturri· 11/01/2022\nEl Market Gironella Vila de Nadal ha finalitzat la primera edició havent fet d’aparador de 84 paradistes diferents i havent atret unes 15.000 persones en els 22 dies d’obertura que ha programat. S’hi ha exhibit l’artesania i la restauració, però també s’hi han fet concerts i tallers.\nEl mercat va obrir les portes el passat 4 de desembre, coincidint amb la festa de l’encesa de les llums de Nadal, i es va allargar fins al 5 de gener, amb l’arribada de Ses Majestats els Reis Mags d’Orient, que van finalitzar-hi la cavalcada i van rebre els infants a l’escenari del recinte.\nSanti Felius, regidor de Promoció Econòmica, valora molt positivament la primera edició, que ha tingut una gran acceptació entre el públic i entre les marques que han exposat els seus productes. “Aproximadament han visitat el mercat unes 15.000 persones, i han passat més de 80 expositors de productes molt variats”, comenta Felius. El regidor destaca que la setmana de més afluència de públic de fora de la comarca va ser la primera, coincidint amb el pont i la Fira de la Puríssima,\n“L’opinió de les persones que han participat en el mercat, del comerç local i dels visitants és molt important per a nosaltres, ja que ens permetrà seguir millorant i tornar l’any que ve amb més força, per això, estem realitzant enquestes de satisfacció a aquests col·lectius”, explica Felius. L’enquesta es pot respondre AQUÍ.\nEn un comunicat, l’Ajuntament fixa que el repte per a la pròxima edició és “seguir innovant i sorprenent el públic”, i la intenció és “apostar encara més per les activitats culturals i tallers, oferint així una programació més atractiva que es complementi amb les marques presents al mercat”.\nAjuntament de Gironellamarket placeMercat de NadalSanti Felius


EL PARC NATURAL DEL MONTSENY - TERESA ROMANILLOS, MARTÍ BOADA | Llibreria Espai31. Cultura popular i patrimoni\nEL PARC NATURAL DEL MONTSENY - TERESA ROMANILLOS, MARTÍ BOADA\nMartí Boada (text) i Teresa Romanillos (fotografia)\nEl Parc Natural del Montseny (Viena Edicions) Es tracta d'una visió espectacular d'un massís amb una biodiversitat excepcional. El Montseny com exemple de paisatge en què el combinat de natura i presència humana ha generat un espai sociocultural dels més rellevants i singulars del país. "El paisatge forma part del nostre patrimoni individual i col·lectiu, i no és estàtic: es modela amb la mà i la mirada dels humans que en gaudim i que hi vivim i hi treballem". El llibre repassa els diversos ecosistemes que s’hi poden trobar i les activitats humanes que hi tenen lloc, i explica com qualsevol canvi en aquesta interacció, encara que pugui semblar insignificant, amb el transcurs del temps desencadena canvis rellevants. En definitiva el llibre -amb textos en català, castellà i anglès- vol celebrar aquest bell Montseny, ric i divers en la natura i també en la cultura.\nTeresa Romanillos Vidaña (Barcelona, 1960) és llicenciada en Medicina i Cirurgia per la Universitat de Barcelona i especialista en Medicina Interna i Cardiologia. És coautora del llibre Les plantes tòxiques de Catalunya i ha fet diverses exposicions fotogràfiques. Martí Boada i Juncà (Sant Celoni, 1949) és doctor en Ciències Ambientals per la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) i investigador de l’Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals de la Universitat Autònoma de Barcelona (ICTA-UAB). Ha escrit més d’una seixantena de llibres de divulgació científica i col·labora en diversos mitjans sobre temes relacionats amb societat i medi.\nL'edició del llibre ha estat possible gràcies a la col·laboració de les Diputacions de Barcelona i Girona, ajuntaments del parc, empreses privades i associacions empresarials.


Contesta - Matèria, materials i mesuraments | Recurso educativo 529142 - Tiching\nMira les etiquetes de la roba que portes i escriu al quadern amb quins materials ha estat fabricada. Amb l'ajuda del professor o de la professora fes dues llistes: una de materials naturals i una altra amb materials artificials. Què és un instrument de mesura? Com es pot mesurar el volum que té una bola? Explica quin procediment utilitzaries per fer-ho.


La Taula valora positivament l'acord sobre els pressupostos | Voluntaris.cat\nLa Taula valora positivament l’acord sobre els pressupostos\nLa Taula del Tercer Sector Social de Catalunya, que agrupa prop de 4.000 entitats socials, valora positivament l’acord sobre els pressupostos 2015 presentat per ERC i CIU perquè fan un pas endavant per millorar les polítiques socials en la major part de capítols que la Taula del Tercer Sector havia demanat: rendes mínimes, dependència, discapacitats, ocupació i habitatge.\nMalgrat tot, considera que algunes partides i prioritats segueixen sent insuficients i lluny dels objectius desitjables per fer front a la situació d’emergència social que viu el país.\nAixí, la Taula del Tercer Sector valora de forma positiva l’augment de 12 milions per al pressupost de la Renda Mínima d’Inserció, tot i que no sembla que això pugui permetre estendre els beneficiaris d’aquesta prestació a les 34.000 famílies catalanes amb fills o persones dependents a càrrec que avui no tenen ingressos, com demanava la Taula del Tercer Sector.\nPel què fa a habitatge, la Taula del Tercer Sector valora amb satisfacció els 6 milions addicionals per a ajuts a les situacions d’emergència en habitatge d’afectats per desnonaments, però lamenta que l’acord entre ERC i CIU no contempli també un augment pel què fa al programa d’ajuts per al pagament del lloguer.\nEn l’àmbit de la pobresa energètica, l’acord de destinar-hi 10 milions d’euros és una bona notícia, però només tindrà sentit, com ha insistit diversos cops la Taula del Tercer Sector, si es confirma que les companyies subministradores hi aportaran uns recursos equivalents, com a mínim, a l’esforç que facin les Administracions Públiques, amb la finalitat de cobrir el cost de les factures que no puguin pagar les famílies més vulnerables


Ocupació en sectors d'alt valor afegit | El Perfil de la Ciutat\nL’ocupació en sectors d’activitat d’alt valor afegit és un indicador que mostra en quina mesura l’economia d’un territori està generant activitats que estan associades a un nivell d’innovació relativament alt, de major inversió relativa en I+D, de major formació dels seus treballadors, en definitiva un indicador de generació d’activitats relativament més competitives.\nEs consideren activitats d’alt valor afegit aquelles que incorporen un elevat grau de tecnologia (en el cas de la indústria) i/o una major intensitat de coneixement (en el cas dels serveis). La determinació del grau de valor afegit de cadascun dels sectors és subjectiu, però hi ha un cert consens a nivell internacional en utilitzar la classificació d’activitats basades en el coneixement i la tecnologia establerta per l’OCDE l’any 2001. La informació estadística sobre ocupació en activitats d’alt valor afegit es pot obtenir a partir de les dades d’afiliació a Seguretat Social. Un exemple és l’adaptació que per al cas català en fa l’Observatori del Treball de la Generalitat de Catalunya, amb la classificació de l'OCDE i amb les dades d'afiliats d'assalariats i autònoms. En aquest article fem servir la mateixa classificació, aplicada als municipis de la Xarxa Perfil de Ciutat, municipis de dimensió mitjana de l’àrea metropolitana de Barcelona, en comparació amb la província de Barcelona, en aquest cas amb les dades d’assalariats.\nUn 6,8% dels treballadors assalariats de la província de Barcelona treballen en indústries amb tecnologia alta o mitjana-alta. Aquesta mitjana provincial ens serveix de referència a l’hora d’establir si els valors locals són relativament alts o baixos. Destaca Rubí molt per sobre la mitjana provincial, amb prop del 30%, seguit de Barberà del Vallès i Vilanova i la Geltrú, al voltant del 12%-13%. Altres municipis que també estan per sobre són Granollers i Vic. Per sota la mitjana es troben Manresa i més encara, Mataró, Sabadell i Santa Coloma de Gramenet.\nEl pes relatiu d’aquestes indústries respecte el total d’assalariats ha variat poc en el darrer any, en els 10 municipis de la Xarxa la variació ha estat inferior a 1 punt percentual, ja sigui positiu o negatiu.\nL’estructura productiva de la província de Barcelona mostra una alta proporció d’activitats en els serveis, donat el procés de terciarització en que es troba. Respecte el total d’assalariats té un 34,4% de treballadors en serveis intensius en coneixement. En aquest cas són els municipis més grans, els que atreuen més serveis amb valor afegit. Estan per sobre la mitjana provincial Sabadell, aquest per sobre el 40%, Mataró, Terrassa i Vic. Estan prop la mitjana Manresa i Santa Coloma. Per contra, respecte el que succeïa a la indústria, són Vilanova i la Geltrú i encara més Rubí i Barberà del Vallès els que estan per sota la mitjana provincial en termes de serveis intensius en coneixement.\nEl pes dels assalariats en serveis intensius en coneixement respecte el total d’assalariats ha variat poc en el darrer any. Tot i així la majoria de municipis, excepte Vic, han perdut terreny respecte la mitjana provincial.\nEls assalariats en el conjunt d’activitats de valor afegit, de la indústria i els serveis, representa un 41% del total d’assalariats a la província de Barcelona a juny de 2010. En un interval de +-3 punts percentuals, per sobre la mitjana es troben Sabadell, Rubí, Terrassa i Vic, i per sota la mitjana Mataró i Manresa. La resta de municipis de la Xarxa estarien per sota, entre cinc i deu punts percentuals.\nrubí Girona activitat econòmica indicadors observatoris Habitatge granollers perfil de ciutat enquesta Metodologia santa coloma de gramenet atur mercat de treball estadística perfil de la ciutat Demografia Grameimpuls ocupació població registres administratius


Ràdio Balaguer - L'alt risc d'incendi es manté al nord de l'Alt Empordà i millora a Tarragona i Terres de l'Ebre per les últimes pluges. El Departament d’Agricultura fa una crida a no baixar la guàrdia tot i les últimes precipitacions\nL'alt risc d'incendi es manté al nord de l'Alt Empordà i millora a Tarragona i Terres de l'Ebre per les últimes pluges. El Departament d’Agricultura fa una crida a no baixar la guàrdia tot i les últimes precipitacions\nLes pluges de les últimes hores han millorat les condicions del perill d’incendi forestal a Tarragona i Terres de l’Ebre, cosa que ha permès aixecar la restricció d’accés que s’havien previst a la Serra de Cardó-Boix i a les muntanyes de Tivissa, Llaberia, Vandellòs i Pradell. Aquests accessos s’han reobert a les 9.00 hores d’aquest matí. En canvi, l’alt risc d’incendi es manté al nord de l’Alt Empordà, on les precipitacions han estat de menys consideració, i el cos d’Agents Rurals amb la col•laboració de les Agrupacions de Defensa Forestal manté el tancament del Parc Natural del Cap de Creus i el nivell 3 del Pla Alfa a 10 municipis de l’Alt Empordà. També està activat el nivell 2 en tretze comarques més, entre aquestes la comarca de la Noguera.\nEl Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació demana no abaixar la guàrdia tot i les últimes precipitacions i demana extremar les precaucions especialment en aquests punts del país. Aquesta situació es mantindrà fins dimarts 13 d’agost.


Llibres llegits i per llegir: En el centenari d'un geni.\nAvui es pot parlar de Lev Tolstói (1828-1910) una altra vegada en aquest bloc. Hi ha una gran excusa. Es compleixen 100 anys de la seua mort. Un 20 de novembre va morir de pneumònia a l’estació de trens d’Astàpovo. Fa poc vam veure al cinema una pel.lícula on explicava els darrers dies de la seua vida, les contradiccions que li comportava la seua forma de viure amb la seua manera de pensar i les discussions amb la seua dona Sofia. Em refereixo a La darrera estació, que és una bona oportunitat per apropar-nos al personatge.\nCom ja sabeu, Ana Karenina és la meua novel.la preferida. Quan la vaig acabar de llegir, suposo que contagiada de la passió per la vida del personatge Levin, del seu optimisme, de la intensitat de les seues emocions, vaig plorar. És una confessió sentimental però va ser així. No feia pena, no hi havia un final feliç, no hi havia música de violins mentre els dos protagonistes es miraven als ulls... però sí hi havia una gran capacitat de Tolstói per transmetre les ganes de viure amb tota la seua plenitud.\nSentiments o emocions que són universals i que no canvien malgrat els escenaris, els vestits o les èpoques. Tolstói ens parla de l’ésser humà, ens critiqui la noblesa corrupta dels tsars o ens situï l’acció als temps de les guerres napoleòniques. Capaç de crear universos literaris de centenars de personatges, va conformar històries que ens sedueixen, que s’instal.len dins del nostre cor i allà es queden per sempre.\nPublicat per kweilan a 0:05\nI jo que no l'he llegit...\nÉs que la lectura ens desperta emocions, i està bé de no amagar-les.\n20 de novembre de 2010, a les 0:14\nUuuuui jo en sé d'un al qui agradarà molt aquest post!! hehehe\nJo no he llegit res seu. Potser ho hauré de fer :-))\n20 de novembre de 2010, a les 1:08\nÉs curiós com, sovint, m'interessen més les vides, alegries i penes dels autors que no pas les seves obres (que no dic que no em puguin agradar molt, però és que les vides, les reals, m'enganxen de mala manera).\nAbans que Anna Karenina, que com fanal blau tampoc no he llegit, m'apunto la bio de Tolstoi.\nBon cap de setmana, Kweilan.\n20 de novembre de 2010, a les 8:28\nDoncs jo m'apunto directament a Anna Karenina, que encara no sé com no la vaig llegir immediatament després de "L'elegància de l'eriçó", quan em vaig prometre que ho faria. D'ara ja no passa!\n20 de novembre de 2010, a les 10:20\nanna karenina i guerra i pau també són a la llista dels llibres que m'han agradat molt i que he rellegit. Sempre he pensat que el escriptors capaça d'escriure Novel·les ( en majuscula i plural) han hagut de ser ( o són) gent realment peculiar. El centenari de Tolstoi potser serà l'excusa per llegir-ne la biografia.\n20 de novembre de 2010, a les 10:31\nAquest estiu ha estat la meva Karenina, plorar no vaig plorar, però t'entenc, em vaig passar el llibre exclamant: marededéusenyor! però que bo! :)\n20 de novembre de 2010, a les 10:42\nGerman Buch ha dit...\nLas halagadoras palabras que aquel hombre tan agudo e inteligente, la simpatía infantil que le demostraba Elisa Mercalova, y también aquel ambiente de suprema distinción que la rodeaba, le complacían y levantaba su espíritu. Por eso dudó en si marcharse o quedarse, diciendo que si se quedaba se libraría de la enojosa escena de explicaciones que iba a tener con Wronsky. Pero, al pensar en lo que la esperaba en su casa si no hacía nada por impedirlo, se despidió con fina cortesía de sus amistades y se marchó.\n(Ana Karenina. Leon Tolstoi)\n20 de novembre de 2010, a les 11:04\nCom sempre, un apunt ben interessant i oportú. Sí, sens dubte, en Tolstoi és un dels grans de la literatura universal. He llegit "Sonata a Kreutzer", "La muerte de Ivan Ilich" i "Hadyi Murat". No he llegit "Anna Karenina". El que ha escrit en Ferran, ho podia haver escrit jo (bé, no tant bé). De fet sí que ho deia en el meu primer post. La vida dels escriptors, sovint és fascinant. De Tolstoi em van encantar els seus Diaris (1847-1894 i 1895-1910). I darrerament he llegit: "El viejo león. Tolstoi, un retrato literario" de Mauricio Wiesenthal i "La última estación en la vida de Tolstoi" de Jay Parini. En aquest últim, se'ns presenta a Tolstoi en els darrers mesos de la seva vida i com la gent que el rodeja (la seva dona, alguns dels seus fills, el seu secretari, etc.), ho viu i veu de manera diferent. Tolstoi va viure sempre entre la contradicció de voler portar una vida ascètica i la vida que realment va portar (de disbauxa en la seva joventut)i rodejat de luxe més endavant (si bé ell era molt més auster que Sofía). i per últim, una confessió: et prometo que he intentat enfrontar-me per tres vegades a la lectura de "Guerra i Pau" i crec que no he passat mai de les cinquanta pàgines. No sé tants balls, tantes comtesses i vescomtesses, no ho podia digerir. Canvia després l'obra? Val la pena que ho torni a intentar? No ho sé, potser tinc una mala edició. Aconsella'm, si us plau. Gràcies.\n20 de novembre de 2010, a les 11:05\nEm sembla que aquest autor és massa per mi, em sembla que em vindria gran, i em quedaria perdut i clavat en la seva lectura. No es pot dir mai, però no em plantejo llegir-lo.\n20 de novembre de 2010, a les 16:19\nM'has fet moltes ganes de llegir Anna Karenina...\nCom diu el fanal blau és molt bonic que la lectura ens desperti emocions, clar que sí, compartim-les!\n20 de novembre de 2010, a les 17:41\nJo de Tolstoi només he llegit Anna Karenina, però com tu dius és una novel·la que emociona i que val la pena de llegir. Potser aquest any la reprenc, en motiu del centenari...\n20 de novembre de 2010, a les 18:12\nAra en parlava en el blog de la Júlia...\ni li recomanava The last station, on es recrea els darrers mesos de vida de Tolstoi, excel.lentment interpretats per Hellen Mirren i Crhistopher Plummer\n20 de novembre de 2010, a les 20:38\nNo m'he plantejat mai llegir Tolstoi, els clàssics sempre m'han fet por però potser només cal atrevir-s'hi!\n20 de novembre de 2010, a les 21:26\nGran apunt kweilan! Tolstoi grandiós escriptor....m'agraden també altres com Sonata a Kreutzer....El Centenari m'havia passat per alt fas molt bé de recordar-lo!\n21 de novembre de 2010, a les 12:44\nJo algun n'he llegit. Ara, massa poc, t'ho asseguro!\n22 de novembre de 2010, a les 14:47\nfanal blau.- Crec que t'agradaria! Bona setmana.\nAssumpta.- Crec que sí!\nFerran.- Una vida i una ideologia molt interessant. Bona setmana i bon cap de setmana blocaire que ja s'atansa!\nCarme.- M'agradaria saber la teua opinió quan l'acabis.\nviu i llegeix.- Això que dius cobra especial relleu en Tolstói perquè havia de ser molt, molt especial per poder escriure novel.les de tant talent.\nClídice.- Coincidim en aquesta sorpresa admirativa per una obra tan bona!\nGerman Buch.- Un bon exemple d'aquest talent. benvingut al meu bloc!\nJosep Lluís.- Una aportació molt interessant la que fas amb el teu comentari. Crec que et vas portar una primera impressió que no correspon. Si que al començament ens mostra aquesta societat inútil i també els personatges, el Pierre i la Natasha i la família d'aquesta. Però a poc a poc va cobrant una dimensió èpica que t'enganxa. Hi ha moments i escenes molt crues i hi ha moments brillants. A mi em va encantar el personatge de Natasha però també el de Kutuzov. Tota la campanya francesa en terres russes està narrada amb una exactiud, amb un realisme, amb una sensibilitat que sembla que tinguis fred, que tinguis gana, que tinguis por, tot impregnat d'un rebuig a la guerra,per les morts que no serveixen per res...I no pararia. Em va agradar molt també.\nXeXu.- Doncs jo m'animaria amb Guerra i Pau. Em sembla que et duraria dos anys com aquella que llegies cada dia un ratet però te l'acabaries també.\nL'Espolsada.- Doncs anima't!\nMàgia.- Guerra i Pau també està molt bé.\nBargalloneta.- A mi també em va agradar aquesta peli. I els actors ho fan molt bé.\nMireia.- Doncs jo crec que val la pena començar. I es gaudeix molt!\nEfreelang.- Coincideixo amb tu que la Sonata a Kreutzer també està molt bé.\nSànset.- Doncs a seguir. Bon cap de setmana!\nI una abraçada a tots i a totes i bona setmana!!!\n22 de novembre de 2010, a les 22:18\nGràcies Kweilan! A veure si m'animo i m'hi torno a posar. M'has engrescat!:)\n22 de novembre de 2010, a les 22:28\nJosep Lluís.- Quina enveja que em fas amb aquest llibre preparat perquè en gaudeixis! Bona lectura! i esperem la teua crítica!!!\n22 de novembre de 2010, a les 23:00\nostres, quin post!!!!\ni vaig llegir Anna Karenina aquest any!!! em va agradar moltíssim! i si, transmet tantes emocions!!!\n23 de novembre de 2010, a les 23:11\nrits: Gràcies! Una abraçada!\n24 de novembre de 2010, a les 21:50


Sabates de cuir per a home - Confetissimo - bloc de dones\nSabates de cuir per a home\nVarietats de cuir genuí\nDe pell ajustada\nPell de pitó\nDe pell d’anguila\nDe pell bovina\nPell de Còrdova\nDes del nubuck\nModels de marca dels fabricants\nLes sabates de cuir masculines són un element de l’armari necessari per a tots els homes moderns.\nLes sabates d’home són sabates que no arriben als turmells. A més, les sabates d’home no cobreixen completament la part posterior del peu. Aquesta és la seva diferència respecte a les sabates baixes, les botes i altres tipus de sabates d’home.\nAra hi ha una gran varietat de sabates de cuir d’home diferents per a tots els gustos i per a qualsevol esdeveniment. En models clàssics, podeu assistir a reunions de negocis i ocasions especials, aneu a l’oficina. En sabates d’un estil o color més informal, podeu anar a passejades, dates i festes.\nLes sabates brillants de pell de pell són adequades per a esdeveniments oficials i ocasions especials. L’inconvenient d’aquestes sabates és que són de curta durada i poden perdre ràpidament l’aspecte original. No porteu sabates de pell patent en gelades per sota dels vuit graus, ni en temps calorós a temperatures superiors als 25 graus. A més, les sabates de pell patent no permeten que l’aire hi passi bé, així que a l’estiu pot ser que sigui molt incòmode.\nLa pell llisa és el material més pràctic i fàcil de cuidar. És durador i durador. Una de les millors opcions per a una pell llisa és la pell de vedella.\nLa pell de vedella llisa té diverses varietats en funció de com es processés. Per exemple, el "vedell museu" té una superfície moteada similar al marbre. "Box ternera" és una pell de vedella d'un sol color.\nEl cuidat de sorra sembla interessant i original. Però, a causa de la trituració, es desgasta ràpidament i perd el seu aspecte original. Les sabates de cuir polit estan exigents.\nLa pell polida llueix molt bé i és llisa, però es ratlla fàcilment per la seva rigidesa i no permet que hi passi l'aire. La pell es poleix fins a tal estat que la seva estructura original no és visible. Tot i ser propens a rascades, aquest material pot durar molt de temps.\nLa pell patinada és la pell artificialment envellida. Les sabates de cuir poden semblar originals i elegants, i econòmicament barates.\nLa pell es tracta de manera que tingui una pronunciada estructura granular. Les sabates de cuir granulars es poden portar amb seguretat en cas de pluja o pluja. Les sabates de cuir granat semblen molt originals, per la qual cosa és més adequat per a un estil informal informal.\nLa pell corregida està feta amb pells de qualitat mitjana o baixa, amb una capa de pintura i altres substàncies superposades a la part superior. Les sabates d’aquest tipus de cuir poden ser d’alta i baixa qualitat. Tot depèn d’on i de quina fàbrica s’han fet aquestes sabates.\nLa superfície de la pell de serp sembla un petit mosaic. No hi ha dues serps idèntiques al món, de manera que cada parella de sabates de pell de serp és única i exclusiva.\nLes sabates de pell de serp són luxoses, respectables i elegants. Ella et donarà solidesa als ulls dels altres.\nLa pell de pitó és la més cara de tots els tipus de pell de serp. Es diferencia d'altres tipus de pell de serp en escales distintives. El gruix i l'elasticitat de la pell de pitó són diferents, depenent de la pell específica. Els productes de pell de pitó us delectaran amb la seva durabilitat, força, elegància i una brillantor agradable.\nLa pell de l'anguila té una densitat molt alta i un bell patró de ratlles brillants. Cal destacar una textura delicada exòtica i extremadament agradable. La pell d’una anguila s’anomena “seda de l’oceà”, tan agradable és la sensació de tocar-la. Les sabates de pell d’anguila són sòlides i estan de moda. La pell de l’anguila és fina, però és molt densa i duradora.\nLes sabates de cuir de cocodril pertanyen a la categoria de productes de luxe. A més d'un aspecte elegant i extraordinari, us agradarà amb una llarga vida útil, la màxima qualitat, alta resistència i resistència al desgast.\nDe les subespècies de pell de cocodril, la més barata és la pell de caiman. És més resistent i menys resistent en comparació amb la pell d’un cocodril i cocodril.\nEl cuir boví produeix sabates molt duradores que, a més, no es mullin. Està segur, les sabates de cuir boví us duraran molt de temps. A més, el cuir boví és força assequible. L’única advertència: és resistent, i els plecs són visibles en aquestes sabates.\nEl cuir de vaca és una mica més car que el boví. També és impermeable. En comparació amb la pell bovina, la pell de vaca és més suau al tacte i més atractiva.\nLa pell de Còrdova és la pell agafada del crup de cavalls. Es fabriquen sabates especialment duradores, ja que el cuir de Còrdova envelleix molt lentament i ha augmentat la força. La pell de Còrdova té un brillantor interessant, per la qual cosa molts homes estimen aquest material.\nEls productes de pell de vedella serveixen durant molt de temps i són molt fiables de portar. El cuir de vedella no només és altament durador, sinó que també presenta una suavitat agradable i un aspecte excel·lent.\nLa camisa és de pell de vedella amb un acabat especial. Els productes de pell sempre semblen molt elegants. La camisa destaca entre altres materials per la seva estructura esponjosa. Passa l’aire bé, de manera que aquestes sabates són adequades per a temps càlids. Amb una cura adequada, les sabates de cuir li duran molt de temps. Però les sabates de camussa són molt sensibles a la brutícia. No introduïu sabates de camussa per pluja.\nEl Nubuck és una pell de vedella o de vaca petita. En aparença, el nubuck s’assembla a gamuza i velut. És vellutat al tacte, amb una bona transpirabilitat i alta resistència. Però el nubuck requereix la mateixa cura suau que la camussa.\nUna subespècie de nubuck, oli de nubuck, és un material amb una impregnació especial resistent a la humitat. Les sabates amb aquesta impregnació són més duradores.\nEl veló és un material que té la cara davantera de la pell que abans entrava en contacte amb la carn de l’animal. Es tracta d’un material capritxós de curta durada i amb una superfície fluïda. Les sabates de velut és millor no obtenir-ne.\nLa pell de porc és de curta durada, massa suau i es mulla ràpidament. A més, la pell de porc no és gaire bonica. El seu únic avantatge és el seu baix cost.\nEls models més populars de la temporada de moda són:\nòpols amb cordons fets de pell suau o patent;\nbatedores de cuir;\nsabates de barca de cuir o de camussa;\nmonjos i mocassins sense cordar;\nAquest any, irrellevants seran les sabates amb un dit gros doblegat.\nAquesta temporada, com sempre, estan de moda productes de cuir i camussa genuïns. La pell de serp serà molt popular.\nLa combinació de diferents materials en un sol producte és una tècnica popular entre els dissenyadors de moda. Aquesta moda no ha escatimat les sabates de cuir masculines. Està de moda les combinacions de diferents textures en un sol producte: pell amb cuir, cuir corrent i pell patent.\nAra a la popularitat del cuir patinat. Durant els mesos més càlids, les sabates de pell perforada seran rellevants.\nSi teniu en compte l’única, recordeu que aquesta temporada és rellevant:\nsola de textura gruixuda;\nla sola és blanca.\nEn la decoració de les sabates de cuir d’home, prefereix el minimalisme. Logo prou gran, cordons i cremalleres. També es poden fer costures decoratives.\nEls principals colors de moda per a les sabates són el negre i el marró, a l'estiu se li afegeixen diversos tons pastel. A la paleta de moda també hi ha colors gris, verd, bordel i vermell.\nEn una combinació de dos colors i transicions de colors de la llum a la fosca.\nA partir d’estampats, preferiu opcions geomètriques i ètniques.\nLes sabates de cuir marrons estan ara al seu punt àlgid. L’avantatge de les sabates marrons és que s’adapta a gent sòlida i de negocis, però sembla més brillant i fresc que les sabates negres. El marró es veu millor a la pell llisa.\nEl negre és conegut per ser tan versàtil que s'adapta a qualsevol roba. Per tant, a qualsevol home es poden recomanar sabates negres. Per cert, els homes de negocis, certament, han de tenir sabates negres clàssiques al seu armari. S'adaptaran a la majoria de vestits i seran adequats a qualsevol reunió i esdeveniment.\nNo escolliu sabates que us sacsegin en algun lloc ni que comportin molèsties. No penseu que aleshores aquesta situació canviarà.\nPer fer l’elecció correcta de les sabates en les quals estaràs còmode, prova i compra sabates al vespre, ja que en aquest moment les teves cames tindran temps per inflar-se.\nInspeccioneu les sabates de costures de qualitat, cuir, diverses imperfeccions menors com ara rascades o escorcolls.\nPer determinar si es tracta de cuir genuí, cal doblar les sabates. Si teniu pell artificial, es quedaran plecs petits sobre el plec i la pell s'encendrà. Les sabates de cuir genuí tornaran ràpidament a la seva forma original.\nTrieu les sabates amb folre de pell o lli genuïna. Per a l’estiu és millor triar sabates sense folre o amb folre de lli. En cap cas escolliu sabates amb folre de pell artificial, especialment per a la temporada càlida. El cuir artificial no deixa passar aire, així que sereu molt incòmode.\nFixeu-vos en el material únic. La sola de les sabates d’home és de pell, cautxú, poliuretà, poliuretà, clorur de polivinil i elastòmer termoplàstic.\nEl clorur de polivinil i l’elastòmer termoplàstic són els materials més barats i poc fiables per a la fabricació de soles. Si trieu una sola de goma, atureu-vos sobre la goma amb una capa de poliuretà.\nEl poliuretà i el poliuretà s’adapten millor a la sola de les sabates, perquè són materials duradors i resistents al desgast. L’avantatge del poliuretà és que les sabates amb tal sola no rellisquen. L’elecció més fiable serà una sola de dues capes amb una capa de poliuretà i una capa de termo-poliuretà.\nLes sabates amb soles de cuir són l’opció més cara i d’estat.\nPerò no cal caminar gaire pel carrer. La sola de cuir és més adequada per portar interiors, per exemple, a l'oficina. Les sabates amb tal sola no haurien de ser desgastades ni a la carretera ni a les carreteres de mala qualitat. A més, les sabates amb soles de cuir requereixen una cura més suau.\nQuan trieu entre plantilles extraïbles i no desmuntables, atureu-vos a la primera. Les plantilles extraïbles són molt més còmodes i pràctiques, ja que les podeu canviar tu mateix.\nEl millor és triar plantilles fetes amb materials naturals, com el cuir. Les plantilles amb l'addició de fils de plata tenen un efecte antibacterià. A partir de plantilles sintètiques, es poden recomanar plantilles d’acetil de vinil. Aquest és un material elàstic i plàstic que us durarà molt de temps.\nSi trieu un vestit i calçat per a això, compreu primer un vestit i no viceversa. En cas contrari, hi ha un gran perill de maltura.\nPer a una talla curta, compra unes sabates de taló baix amb un dit rotund i de punta arrodonida. Amb un creixement elevat, tria unes sabates amb un nas lleugerament punxegut.\nUn taló petit també t’ajudarà si tens potes curtes.\nPorteu sabates amb pantalons del mateix color o més clars.\nLes sabates de tonalitats fosques són més adequades per a l'estil comercial.\nSi el vestuari està dominat per roba de colors clars, combina’ls amb sabates clares.\nPer als texans, els models esportius de sabates de cuir són més adequats. A més, les bombes de suau suaus tenen un bon aspecte amb texans. Val la pena combinar uns texans amb sabates clàssiques de cuir només si confieu completament en el vostre sentit de l’estil i estigueu ben versats a la moda.\nEls pantalons o texans marins van bé amb les sabates negres i marrons.\nLes sabates de cuir també són excel·lents amb camises i pantalons clàssics.\nLes sabates de pell de serp es combinen millor amb roba neutra de colors suaus. No sobreeatureu la imatge amb sabates. No heu d'afegir més d'un accessori addicional amb una impressió de pell de serp a la vostra imatge, però és millor prescindir-ne d'això.\nEs considera correcte combinar sabates de pell de pell només amb esmòquing.\nLes sabates de vestir negres tenen bon aspecte amb els pantalons blaus.\nTrieu un cinturó per a les sabates del mateix color o textura similar.\nEls mitjons s’han de combinar de color o amb sabates, o amb qualsevol dels accessoris.\nMarca de fàbrica Aquí produeix excel·lents sabates de cuir. Per exemple, el seu popular model Findlay està fabricat amb camussa de carbó. Al model Findlay, segur que sereu còmode gràcies a un revestiment de pell i una plantilla especial que creen un clima intern còmode. També es pot apreciar la comoditat d’aquest model gràcies a la sola flexible i duradora feta de poliuretà.\nMarca anglesa Loake famós per les sabates fetes a mà per a homes. Loake 200 Brown forma part de la línia de sabates L1. L1 presenta models de sabates clàssics. A Loake 200 Brown, les sabates, plantilla, sola i folre estan fetes completament de cuir de vedella d’alta qualitat.\nEmpresa francesa Paraboot també produeix sabates a mà. Per exemple, aquestes elegants sabates de color blau marí OSCAR patiné de color blau marí amb soles de cuir.\nAnar a buscar un parell de bombes de pell marró amb texans blaus i una corretja bronzejada. Una camisa denim blau clar i una jaqueta de color gris clar fan un aspecte original.\nAspecte lacònic, però brillant i elegant: sabates negres de pell de pell combinades amb joggers blaus foscos, samarreta negra i jaqueta de color blau clar amb cremallera i accents negres. Com a accessoris s’utilitzen una gorra de cos negre i ulleres de sol negres.\nNo cal portar un vestit negre clàssic només amb sabates negres. Diluïu la imatge amb sabates marrons i un cinturó per adaptar-se al color de les sabates.\nAspecte elegant per a negocis: un vestit blau fosc, una camisa blau clar combinat amb sabates de pell marró clar, una bossa a granel i un cinturó també de color marró clar.\nUn vestit de negocis de color gris clar, corbata del mateix color i una camisa blanca tindrà un aspecte excel·lent amb sabates de color beige clar. Imatge fresca i absolutament sombría.\nUs recomanem que llegiu: Botes de jockey: per què hauríeu de triar al vostre armari?