L'article 131.3.c) de l'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix que correspon a la Generalitat la competència compartida per a l'establiment dels plans d'estudi corresponents, incluent-hi l'ordenació curricular.\nD'acord amb l'article 6 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, les administracions educatives competents han d'establir el currículum dels diferents ensenyaments que s'hi regulen, de les quals el Govern ha de fixar prèviament els aspectes bàsics curriculars.\nLa Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, estableix els ensenyaments musicals en tres graus: ensenyaments elementals, ensenyaments professionals i ensenyaments superiors.\nEl currículum dels ensenyaments de grau professional que estableix aquest Decret recull els aspectes bàsics curriculars expressats en el Reial decret 1577/2006, de 22 de desembre, pel qual es fixen els aspectes bàsics del currículum dels ensenyaments professionals de música, regulats per la Llei orgànica esmentada, i substitueix l'aprovat l'any 1994. Cal destacar que el Decret 331/1994, de l'ordenació curricular dels ensenyaments musicals de grau mitjà va significar un gran avenç en l'organització de l'ensenyament respecte la interpretació individual i col·lectiva de l'instrument, la voluntat que l'alumnat visqués en el centre situacions similars a les del món professional, i la responsabilitat de posar els fonaments per cursar amb èxit el grau superior.\nLa música té cada vegada una presència més gran en tots els àmbits de la societat, gràcies a l'increment de l'oferta cultural, els avenços tecnològics i els mitjans de comunicació. En l'àmbit educatiu, aquesta realitat es concreta en la consolidació de la presència de la música en les estructures curriculars, tant de l'ensenyament de règim general, amb una formació bàsica que desenvolupa la sensibilitat musical de l'alumnat, com de l'ensenyament de règim especial de música, que ofereix una formació musical especialitzada que prepara a l'alumnat per a participar activament en activitats culturals.\nLa formació i la pràctica musical tenen innegables valors. L'activitat musical, a més d'implicar el domini del llenguatge musical i la tècnica de l'instrument, comprèn el desenvolupament d'altres qualitats personals que no són exclusives del camp musical com són, entre altres, el desenvolupament de l'expressivitat, la creativitat, la memòria, la consciència corporal, el pensament abstracte, l'actuació davant d'un públic, i les tècniques d'estudi que inclouen la planificació i l'autoavaluació, qualitats que són totes elles positives per a la formació general de la persona.\nLa finalitat dels ensenyaments professionals de música és la de donar a l'alumnat la capacitació musical necessària tant per afrontar la pràctica musical de manera autònoma, com per optar per la continuïtat dels estudis musicals en el grau superior amb l'orientació i preparació suficients, a més de potenciar en tots els àmbits els valors propis i específics de la pràctica i l'estudi de la música, entre aquests l'excel·lència, la creativitat i la innovació, la comunicació, el treball en equip i els valors humans, cabdals en la formació general dels joves i de les joves, continuïn o no la seva vinculació a l'estudi o a l'exercici professional de la música.\nEn aquest Decret hi destaquen diverses novetats. D'una banda es redueixen les hores lectives en totes les especialitats, amb la voluntat de facilitar i fer compatible d'una manera real l'accés als estudis professionals de música i la seva compaginació amb els estudis de règim general. Especialment l'atribució d'hores a les matèries de llenguatge musical i harmonia impulsa una renovació metodològica en l'ensenyament/aprenentatge de la pràctica instrumental.\nD'altra banda, es potencia el principi d'autonomia de centres, enfortint i augmentant el seu grau de responsabilitat i compromís, amb la flexibilització del currículum que es proposa obert, amb un nombre d'hores lectives a disposició de cada centre molt superior al que establia el decret anterior, amb la finalitat d'elaborar projectes educatius propis, i incentivar el desenvolupament de la creativitat i la implicació dels equips de professors i professores que l'han d'implantar.\nEn aquest sentit, s'organitzen els horaris a fi que permetin potenciar la interrelació entre les diferents especialitats, i facilitar l'organització dels centres.\nAixí mateix, s'estableixen continguts transversals de diferents assignatures, amb la idea de conjugar comprensió i expressió, coneixement i realització, reforçar l'aplicació pràctica dels conceptes teòrics en benefici de versions més fonamentades de les obres interpretades, potenciar el treball de la memòria i la improvisació, i consolidar l'aprenentatge dels conceptes més teòrics.\nPer últim, s'incorpora al currículum la guitarra elèctrica, així com l'itinerari de la música moderna i el jazz, amb el currículum de l'assignatura d'harmonia diferenciat.\nAquest Decret s'ha tramitat d'acord amb el que disposa l'article 61 i següents de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, i d'acord amb el dictamen del Consell Escolar de Catalunya.\nEls ensenyaments professionals de música s'estructuren en un grau de sis cursos acadèmics de durada.\nEl currículum dels ensenyaments professionals de música té com a objectiu l'assoliment de les competències següents:\na) Conèixer el patrimoni musical i comprendre la seva contribució en el marc cultural i social.\nb) Cultivar la capacitat d'anàlisi i valoració de la qualitat musical.\nc) Forjar un criteri artístic propi, fonamentat en el coneixement, l'audició i la pràctica musical.\nd) Desenvolupar la sensibilitat musical com a mitjà d'enriquiment personal, i extreure'n els aspectes més idonis per al propi creixement.\ne) Adquirir consciència de les pròpies capacitats i limitacions, a fi de desenvolupar les estratègies de treball adequades per aconseguir el màxim rendiment, fomentant una planificació de l'estudi coherent i la capacitat d'autoregular el desenvolupament d'aquesta planificació.\nf) Participar en activitats individuals i col·lectives que permetin l'experiència de comunicar i compartir la música amb els altres.\ng) Entendre i saber expressar conceptes musicals en la seva terminologia específica.\na) Interrelacionar i aplicar els continguts i objectius de les assignatures de l'especialitat escollida, amb la finalitat d'aconseguir una expressió musical de qualitat.\nb) Conèixer i dominar els aspectes fonamentals del llenguatge musical, les seves característiques, terminologia, funcions i transformacions en els diversos contextos històrics.\nc) Conèixer i desenvolupar les tècniques de l'instrument o de la veu, i saber aplicar-les d'acord amb les exigències de l'execució i interpretació artística de les obres.\nd) Valorar el domini del cos i la ment per utilitzar amb seguretat la tècnica i concentrar-se en l'audició i la interpretació, tot tenint cura i respecte pel propi cos.\ne) Desenvolupar l'oïda interna com a base de l'afinació, de l'audició harmònica i de la creació i la interpretació musicals.\nf) Fomentar l'adquisició de les capacitats intel·lectuals i els reflexes necessaris per poder fer front amb solvència les contingències pròpies de la realitat interpretativa.\ng) Desenvolupar les tècniques de la lectura a vista, la transposició i la improvisació.\nh) Cultivar un caràcter artístic personal que permeti crear versions pròpies de les obres interpretades, fonamentades en el coneixement dels aspectes teòrics i en el domini de la tècnica instrumental.\ni) Contribuir a crear versions d'obres musicals interpretades en agrupacions sense direcció, treballant conjuntament per a obtenir una lectura col·lectiva, consensuada a partir de les aportacions individuals de cadascun dels seus integrants.\nj) Participar en versions d'obres musicals interpretades en agrupacions amb direcció, essent capaç d'executar amb precisió les indicacions de la direcció.\nk) Assolir les capacitats necessàries per interpretar en públic, de manera individual i col·lectiva: concentració, autocontrol, domini de la memòria, capacitat comunicativa.\nl) Desenvolupar la capacitat autocrítica necessària per tal de fer de la pràctica instrumental i vocal, i de l'anàlisi d'aquest exercici, un espai d'aprenentatge.\na) Àrea d'instruments de l'orquestra. Especialitats:\nb) Àrea d'instruments polifònics. Especialitats:\nc) Àrea d'instruments de la música moderna i jazz. Especialitats:\nd) Àrea d'instruments de la música antiga, excepte Orgue. Especialitats:\nInstruments de corda polsada del Renaixement i del Barroc\ne) Àrea d'instruments tradicionals. Especialitats:\nf) Àrea de cant. Especialitat:\nInstrument de l'especialitat/cant\nHarmonia clàssica o harmonia moderna.\nb) Assignatures d'especialitat\nb.1) Especialitats de l'àrea d'instruments de l'orquestra.\nb.1.1) Vent fusta, vent metall i percussió: clarinet, fagot, flauta travessera, oboè, saxòfon, trompa, trompeta, trombó, tuba, percussió.\nConjunt (només per les especialitats de saxòfon i percussió)\nb.1.2) Corda: violí, viola, violoncel, contrabaix.\nb.2) Especialitats de l'àrea d'instruments polifònics: acordió, guitarra, piano, orgue.\nb.3) Especialitats dels instruments de l'àrea de música moderna i de jazz, l'àrea de la música antiga i l'àrea de la música tradicional.\nb.4) Especialitat de cant:\nc) Són assignatures optatives les que determini el centre amb les hores de lliure disposició.\nc.1) Entre les assignatures optatives de cada centre, hi haurà les següents:\nc.2) El Departament d'Educació podrà autoritzar altres assignatures optatives proposades pels centres, d'acord amb la coherència del seu projecte educatiu i l'oferta formativa que ofereixen, les quals, amb caràcter general, hauran de tenir una durada mínima de 30 hores.\nPoden impartir-se amb una càrrega lectiva menor, no inferior a 15 hores, les assignatures optatives relatives a l'instrument complementari o a altres continguts sempre que se'n justifiqui l'adequació de la durada proposada.\nc.3) La programació d'assignatures optatives per part dels centres, és potestativa pel que fa als cursos primer i segon, i és obligatòria en els cursos tercer, quart, cinquè i sisè. El nombre d'hores destinat en cada curs a les assignatures optatives es distribuirà de forma creixent al llarg d'aquests ensenyaments.\nc.4) L'alumnat podrà cursar les assignatures optatives de qualsevol especialitat i curs d'acord amb el projecte curricular de cada centre. L'alumnat haurà de cursar en algun dels cursos, l'assignatura optativa d'Història de la Música.\nc.5) Els centres docents poden desenvolupar, mitjançant assignatures optatives, perfils professionals, dins de cada especialitat, en els dos darrers cursos dels ensenyaments professionals de música.\n5.1 S'entén per currículum del grau professional de música el conjunt d'objectius, continguts, mètodes pedagògics i criteris d'avaluació.\n5.4 Les finalitats de les assignatures optatives d'Educació corporal, Història de la música i Música i noves tecnologies, s'especifiquen a l'annex 2 d'aquest Decret. Cada centre, a partir d'aquestes finalitats, n'elaborarà el currículum i n'establirà la durada.\n5.5 La càrrega lectiva de les especialitats es detalla a l'annex 3 d'aquest Decret.\n6.1 El català s'utilitzarà normalment com a llengua vehicular i d'aprenentatge de l'ensenyament musical.\n6.2 D'acord amb els organismes representatius d'Aran es fixarà l'ús de l'aranès en l'àmbit de l'ensenyament musical.\n6.3 En qualsevol cas es respectaran els drets lingüístics individuals de l'alumne/a d'acord amb la legislació vigent.\n7.1 El projecte curricular de cada centre haurà de completar i desplegar el currículum en el marc de la seva autonomia, d'acord amb aquest Decret, i haurà de ser elaborat i aprovat pel claustre del centre. Es pretén així potenciar l'activitat en grup del professorat i estimular la pràctica investigadora. En els centres sostinguts amb fons públics el projecte curricular serà aprovat i avaluat pel consell escolar.\n7.2 El projecte curricular inclourà: les especialitats, els objectius de cada especialitat impartida, la seqüència i la distribució temporal dels continguts, els criteris generals per a l'elaboració de la programació i les opcions metodològiques, organitzatives i d'avaluació adoptades en relació amb el procés d'ensenyament-aprenentatge.\n7.3 El projecte curricular inclourà criteris per adoptar mesures organitzatives per a la millora del procés d'ensenyament-aprenentatge a partir de la informació aportada per l'avaluació.\n7.5 El professorat elaborarà la programació de cada assignatura en el marc del projecte curricular de centre i de les directrius determinades en aquest Decret.\n8.1 El Departament d'Educació ha de coordinar l'organització i l'ordenació acadèmica entre els ensenyaments de música i els de règim general, ha de reglamentar els centres integrats, i ha d'establir les possibles convalidacions que afectin matèries optatives d'educació secundària obligatòria i de batxillerat.\n9.2 El/la docent responsable de la tutoria, per tal de vetllar pel procés d'ensenyament-aprenentatge i per la formació individual de l'alumnat, coordinarà el professorat que intervé en la seva formació i intercanviarà informació amb la família de l'alumnat.\n9.3 L'equip docent orientarà acadèmicament i professional l'alumnat.\n10.1 L'avaluació del procés d'aprenentatge serà contínua i integradora, i es durà a terme per a cada assignatura en referència als objectius establerts a l'annex 1 d'aquest Decret, i tenint en compte els objectius que el centre estableixi en el projecte curricular.\n11.1 L'alumnat promocionarà de curs malgrat no hagi superat un màxim de dues assignatures, la recuperació de les quals les realitzarà en el curs següent. Si les assignatures no superades, d'un o més cursos, són tres o més, no podrà promocionar de curs i haurà de repetir-lo.\n11.2 Si les assignatures avaluades negativament es refereixen a la pràctica de la música i tenen continuïtat en el curs següent, es podran considerar superades, si es donen simultàniament les següents condicions:\n11.3 En la resta de casos d'assignatures avaluades negativament l'alumnat haurà de dur a terme les activitats d'ensenyament-aprenentage corresponents a les classes de les assignatures no superades en el curs anterior. Les assignatures optatives avaluades negativament poden ser canviades, a sol·licitud de l'alumnat, amb el vistiplau de l'equip docent.\n11.4 L'alumnat que quan acabi el sisè curs tingui tres o més assignatures pendents de superació, haurà de repetir la totalitat del curs. Si les assignatures avaluades negativament són com a màxim dues només caldrà que superi les assignatures pendents.\n12.1 El límit de permanència en el grau professional de música és de:\n12.2 El Departament d'Educació, amb caràcter excepcional, a proposta de la direcció del centre i previ informe de la comissió avaluadora de l'alumna/e, podrà ampliar en un any la permanència en el grau professional, en supòsits greus que impedeixin el normal desenvolupament dels estudis.\nAccés als ensenyaments professionals de música\n13.1 Per accedir als ensenyaments professionals de música cal superar la prova específica d'accés regulada pel Departament d'Educació.\n13.2 Les proves específiques d'accés als ensenyaments professionals de música tenen com a finalitat la comprovació del grau de maduresa, condicions, coneixements i capacitat de l'alumnat per iniciar els estudis en aquesta etapa.\n13.3 La prova específica d'accés als ensenyaments professionals de música es convocarà anualment. La convocatòria establirà els centres, les dates, la composició de les comissions avaluadores, i les característiques concretes de la prova. La seva superació serà vàlida per a la matriculació, exclusivament en el curs acadèmic en què s'ha convocat.\n14.1 Les proves per l'accés al primer curs del grau professional constaran d'una prova especifica, composada de diverses parts, en què la persona aspirant demostri posseir la maduresa, condicions, coneixements i capacitat necessàries per cursar amb aprofitament aquests ensenyaments.\n14.2 Es podrà accedir a un curs de grau professional diferent del primer, sense haver realitzat cursos anteriors, prèvia superació d'una prova especifica, composada de diverses parts, en què la persona aspirant demostri posseir la maduresa, condicions, coneixements i capacitat necessàries per cursar amb aprofitament el curs corresponent.\n16.1 L'alumnat que superi els ensenyaments professionals de música obtindrà el títol professional de música, on hi constarà l'especialitat realitzada.\n16.2 L'alumnat que, a més, superi les matèries comunes del batxillerat obtindrà el títol de batxiller, d'acord amb el previst a l'article 50.2 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.\n16.3 El Departament d'Educació determinarà el percentatge que correspon a la qualificació mitjana de l'expedient dels estudis professionals per a la determinació de la qualificació final de la prova d'accés al grau superior de música.\n17.1 Són documents d'avaluació dels ensenyaments professionals de música l'expedient acadèmic personal, les actes d'avaluació, el llibre de qualificacions i els informes d'avaluació individualitzats.\n18.1 El llibre de qualificacions dels ensenyaments professionals de música és el document oficial que reflecteix els estudis cursats. Ha de contenir les qualificacions obtingudes per l'alumnat, la informació sobre la seva permanència en el centre i, si escau, sobre els trasllats de matrícula. Així mateix, hi ha de constar la sol·licitud, per part de l'alumnat, de l'expedició del títol corresponent, un cop superats els ensenyaments professionals de música.\n18.2 El llibre de qualificacions s'ha de referir als estudis cursats dins d'una única especialitat. Pel que fa a l'alumnat que cursi més d'una especialitat, s'haurà d'emplenar un llibre de qualificacions per cadascuna de les especialitats cursades, i s'haurà d'indicar, si escau, a la pàgina .Estudis previs d'ensenyaments professionals en altres especialitats., les assignatures comunes superades i la qualificació obtinguda.\n8.3 El Departament d'Educació ha d'editar el llibre de qualificacions, que haurà de tenir característiques anàlogues al dels altres ensenyaments artístics professionals.\nEl trasllat de l'alumnat a un altre centre abans d'haver conclòs el curs comportarà l'emissió d'un informe d'avaluació individualitzat, en què es recollirà, a efectes del trasllat, tota la informació que sigui necessària per a la continuïtat del procés d'aprenentatge. L'ha de fer la persona tutora corresponent al curs que estigui fent l'alumnat, a partir de les dades facilitades pel professorat de les diverses assignatures, i s'ha de remetre pel centre d'origen al de destí juntament amb el llibre de qualificacions.Disposicions addicionals\nS'autoritza el Departament d'Educació per dictar les instruccions relatives a l'autorització d'assignatures optatives.\nS'autoritza el conseller o consellera d'Educació per establir, mitjançant ordre:\nc) La regulació del procediment per al reconeixement de crèdits cursats en altres centres.\nEl Departament d'Educació fomentarà la col·laboració entre centres, especialment en l'àmbit europeu.\nA partir del curs acadèmic 2007-2008 s'implantaran els quatre primer cursos dels ensenyaments professionals de música, i quedaran extingits els dos primers cicles dels ensenyaments de grau mitjà de música vigents.\nA partir del curs acadèmic 2008-2009 s'implantaran els cursos cinquè i sisè dels ensenyaments professionals de música, i quedarà extingit el tercer cicle dels ensenyaments de grau mitjà de música vigents.\nA partir del curs acadèmic 2007-2008 es deixa sense efectes el Decret 331/1994, de 29 de setembre, pel qual s'estableix l'ordenació curricular dels ensenyaments musicals de grau mitjà i se'n regula la prova d'accés, en allò que regula els quatre primers cursos.\nA partir del curs acadèmic 2008-2009 queda totalment derogat el Decret 331/1994, de 29 de setembre, esmentat.


Jorge Rodríguez: “La Diputació col·laborarà amb l’Ajuntament perquè Andilla tinga garantida l’aigua durant tot l’any” – Noticies en Valencià de València Castelló i Alacant\nJorge Rodríguez: “La Diputació col·laborarà amb l’Ajuntament perquè Andilla tinga garantida l’aigua durant tot l’any”\n6 mayo, 2017 vlcseo 674 Views 0 Comments\nLa Diputació de València ajudarà a Andilla a solucionar els seus problemes de proveïment d’aigua. En una reunió mantinguda en la seu de la Corporació provincial entre el president, Jorge Rodríguez, i l’alcaldessa del municipi, Consuelo Alfonso, el representant de la institució s’ha compromès a estudiar el problema i ajudar a la localitat en la cerca d’una solució perquè la localitat tinga garantit el subministrament d’aigua potable durant tot l’any.\n“Es tracta d’una qüestió que afecta de manera determinant als veïns del municipi, per la qual cosa la Diputació estudiarà vies de col·laboració perquè els veïns d’Andilla puguen tenir aigua”, ha assenyalat Jorge Rodríguez. Per la seua banda, l’alcaldessa Consuelo Alfonso ha indicat la necessitat de proveir de dipòsits al municipi, de manera que “es puguen regular els volums d’aigua per a donar subministrament, perquè la localitat creix molt en l’època estival”.\nAndilla està formada per quatre nuclis urbans, incloent els llogarets de La Pobleta, Osset i Artag. Compta amb al voltant de 100 habitants, xifra que a l’estiu arriba als 3.000 veïns, un augment de població que dificulta que el subministrament d’aigua arribe a tots els racons del municipi. La solució que es planteja és la millora i construcció de dipòsits, així com un anellat complet de tota la xarxa de distribució per a millorar la regulació de la xarxa i minimitzar les pèrdues, de manera que s’assegure el subministrament de qualitat a tota la població.\nDavant aquesta situació, el president de la Diputació s’ha compromès a estudiar el cas i a assistir a Andilla en la mesura del possible perquè els veïns de la localitat puguen tenir aigua. “Estem molt agraïts de la resposta de la institució, perquè l’aigua potable és un ben necessari i imprescindible”, ha afegit l’alcaldessa.\n← La Diputació impulsa aquest mes una desena d’accions estratègiques per a promocionar l’oferta turística de la província\nLa Guàrdia Civil desarticula una organització dedicada al cultiu, elaboració i tràfic de drogues →\n15 noviembre, 2017 vlcseo No Comments\n4 febrero, 2018 vlcseo No Comments\nSofregit de curri i fruita seca\nLa Diputació impulsa aquest mes una desena d’accions estratègiques per a promocionar l’oferta turística de la província\nEl Patronat de Turisme projectarà internacionalment Castelló a través de *famtrips amb *prescriptores d'Alemanya, França i Irlanda Martínez: "Aquestes iniciatives


“Mudar de pell” de Bel Granya | Quadern del turó\n← La novel·la més menorquina d’Esperança Camps\nIllanvers 2016 →\n“Mudar de pell” de Bel Granya\nPublicat el 12 Juliol 2016 per peregomila\nIsabel Graña Zapata (Badalona, 1964) acaba de publicar el llibre de poesia “Mudar de pell” (Ed. Meteora). L’autora és gestora cultural i investigadora. Doctorada en Literatura Catalana (UAB), es dedica a la recerca de la història de la literatura i la cultura catalanes.\nLa relació de Bel Granya amb les Illes és intensa, sobretot amb Mallorca on sol anar habitualment, però també Menorca té presència en la seva obra. Així, en el primer llibre que publicà Anagrama de sal (2011), hi trobam un apartat titulat “Poemes de Menorca” i el llibre que ara comentam és introduït per un magnífic pròleg de la menorquina Fina Salord. Els dos poemaris mantenen, per tant, lligams amb la nostra illa.\nSi bé Mudar de pell és el segon llibre de poemes que publica l’autora, la relació amb la poesia ha format part de la seva trajectòria vital, tant pel que fa a l’intens treball realitzat com a gestora de l’Espai Betúlia de Badalona, com a la tasca d’investigació i estudi sobre els poetes de l’Escola Mallorquina i sobre figures literàries del nou-cents. En aquest camp, l’any 2008 va obtenir el Premi de la Crítica Serra d’Or per un estudi sobre els poetes i la història de la cultura de Mallorca de preguera i recentment ha editat Obra Poètica de David Sanahuja. No és d’estranyar que a partir del coneixement de la més alta tradició de la nostra poesia, en sorgeixi aquest intens i profund llibre de maduresa. Com molt bé assenyala Fina Salord “la lectura de Mudar de pell ens interpel·la sobre els sentits mutants de l’aventura existencial amb la força que només podem trobar en el veritable diàleg poètic”.\nLa vida ens aboca, de manera constant, als canvis i a les adaptacions, les circumstàncies muden i muden les persones, el temps no passa debades per les pèrdues i les superacions, per les etapes que ens condicionen i ens fan progressar, ens obliguen a mudar de pell, a deixar les crostes de la pell morta i entrar renovats des del creixement interior a retrobar-nos amb el sentit de l’existència i la plenitud de la vida, en un aprenentatge que ens ha de dur a la saviesa, a la serenor, al significat del pas del temps: “Però res no és etern, / la consciència és un pols / intermitent d’imatges / vives que muden de pell”, i que ho ha de fer des de la memòria que conforma la nostra identitat.\nAixí, Mudar de pell comença amb la recuperació del temps de la infantesa, d’una època feliç que viu innocent entre els jocs dels germans a la platja, la presència de la mare i de l’àvia, els sons de les cançons i la ràdio d’aquella època, un món que prest es veurà abocat al dolor de les pèrdues “La felicitat és un tatuatge / gravat a la memòria de la pell, / on el pas del temps / no hi té accés.” I entre aquestes pèrdues, la de la innocència, el moment de la primera foscor existencial, “en què la meva innocència / s’escola entre els forats / d’un tren de mercaderies, / sense que ningú no se n’adoni / i jo entri definitivament en la foscor”.\nI és al llarg d’aquest aprenentatge, des de la pròpia identitat i el pòsit de les vivències més profundes, que la poeta sap que ha de mudar de pell i comprendre allò que li ha de permetre mantenir-se en una actitud vital, retornar sempre a la llum i a la plenitud de la vida i de la paraula: “però allà on el silenci em crida / continuaré retornant al far, / a respirar sal / i comptar fades”. I la paraula, no podia ser d’altra manera, és molt present en el llibre, com en la veu dels poetes mallorquins estimats –el poema que tanca el llibre és dedicat precisament a la memòria de l’amic Jaume Pomar–: “Passejo el vostre alè / pels vells carrerons de Ciutat”, com l’amor per la llengua expressat amb una gran austeritat i bellesa: “M’he buidat les butxaques / damunt la taula de la saleta, / només m’han sortit tres mots: / t’estimo, t’estime, t’estim”.\nAmb Mudar de pell Bel Granya ens ofereix un llibre esplèndid, d’una rica maduresa, savi i auster que ens capta des d’un primer moment per la bellesa i la musicalitat del vers i la intensitat de l’expressió poètica.\nL’illa inaudita (Diari Menorca, 12-07-2016)\nAquesta entrada s'ha publicat en Premsa i etiquetada amb espai betulia, fina salord, isabel graña, poesia catalana. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Premis Cambra Comerç\n24/02/2000 Obres i Urbanisme\nLa Cambra de Comerç de Palamós va celebrar ahir a la nit el seu sopar anual, on van fer el lliurament dels premis a diferents empreses de la seva zona d'influència. Pel què fa estrictament als guardonats de Palamós, els premis van recaure per Calçats Viñals, les carnisseries Arnall i els peixos Bomba.\nEl Conseller d'Indústria, Antoni Subirà, va presidir el sopar i va plantejar novament la necessitat de la línia d'alta tensió de les Gavarres. Igualment, Subirà va dir que el sector de l'hostaleria pot pensar en els immigrants de l'est si tornen a tenir problemes per trobar mà d'obra. Entre altres avantatges d'aquest col.lectiu, va dir Subirà, tenen la gran facilitat per als idiomes. La Cambra de Comerç de Palamós lliura cada any diferents premis, que demostren el dinamisme, l'esperit innovador o la constància dels comerços, indústries i empreses de l'àrea d'influència de l'organisme. En total es varen donar disset premis, en un sopar que es va fer a l'Hotel Garbí de Calella de Palafrugell. Els comerços i indústries premiats a Palamós van ser Calçats Viñals, la cadena de carnisseries de Vicenç Arnall i els Peixos Els Bomba. En el cas dels calçats Viñals es va guardonar l'antiguitat, en ser una empresa fundada ja des del 1920. Les carniceries Arnall van rebre el premi al Dinamisme Comercial, per l'obertura de nous establiments. I els Peixos Bomba van rebre el premi per Indústria Artesana, sobretot per les conserves de peix, que es fan de manera artesana.\nA l'acte hi havia el conseller d'Indústria, Antoni Subirà, que va reiterar la necessitat de fer la línia d'alta tensió de les Gavarres, per evitar un mes d'agost amb la sobresaturació i la precarietat del servei. També va dir Subirà que el sector de l'hostaleria pot plantejar-se la contractació d'immigrants de països de l'Est, si torna a tenir una temporada amb manca de mà d'obra. Escoltem Antoni Subirà.\n22/06/2000 - Arriben 60 redhanesos\nAvui han arribat a Palamós una seixantena de ciutadans de la ciutat alemanya de Rheda...\n21/06/2000 - Concurs gralla\nEls organitzadors del primer concurs de gralla que es fa a Palamós, una iniciativa també pionera...


T-1187 - Terreny pla en venda a Castellcir - FINCA'T\nT-1187 – Terreny pla en venda a Castellcir Castellcir - El Prat\nTipus Terrenys i Solars Categoria Comprar Població Castellcir Zona El Prat Preu 85.000 € Superfície (m2)870ReferènciaT-1187\nParcel·la plana de 870 m2 en zona completament urbanitzada de Castellcir. Excel·lent orientació a sud. Molt solejat i en zona molt tranquil·la. A 1 km de l’ajuntament de Castellcir.\nQualificació urbanística: 5pt\nFaçana: 30 m\nAlçada màxima: 7,5 m en Planta Baixa + 1 Planta Pis\nSuperfície edificable en planta baixa: 174 m2 (20% d’ocupació)\nSuperfície edificable màxima: 261 m2 (0,3 m2st/m2s)\nS’admeten construccions auxiliars amb una ocupació màxima del 5%: 43 m2


El diputat socialista Elorza se salta les directrius del partit i no dona suport a Arnaldo La República\nEl diputat socialista Elorza se salta les directrius del partit i no dona suport a Arnaldo\nEl diputat socialista no ha seguit amb la disciplina de vot del partit. El PSOE ja ha avançat que estudiarà si aplicar una sanció a Elorza\nEl diputat socialista, Odón Elorza, afirma que s’ha saltat les directrius del partit i diu que no ha donat suport al jutge Enrique Arnaldo.\nD’aquesta manera, s’ha oposat a votar a un jutge “polèmic” com a membre del Tribunal Constitucional, encara que això li hagi suposat haver de trencar amb les directrius del partit.\nEl PSOE ja ha afirmat que “podrà saber què han votat els seus diputats”, ja que els ha demanat que enviessin el comprovant generat pels vots de manera telemàtica.\nElorza, en una piulada, ha defensat que ha pres aquesta decisió “en defensa del prestigi i la dignitat de les institucions del Constitucional i del Congreso”. EL PSOE ha emès un comunicat en què explica que estudiarà si aplicarà una possible sanció al diputat.\nDe moment, el gest d’Elorza ja ha mostrat més coratge polític que el president d’Unidas Podemos al Congreso, Jaume Asens, que ha considerat que “votarà Arnaldo amb una pinça al nas” per “responsabilitat”.


L’ACEB col·labora amb l’Obra Social “La Caixa” per fomentar de l’emprenedoria | Foment de la Producció\nDes de l’associació es continua apostant i promovent iniciatives que potenciïn l’actitud emprenedora dels joves del Berguedà ja que creu fermament que ajudar al talent és fonamental per la comarca i per les seves empreses. En aquest sentit, les xerrades tenen l’objectiu de fer reflexionar a l’alumnat sobre l’acció d’emprendre i el perfil de la persona emprenedora a partir de les experiències vitals dels empresaris, remarcant l’emprenedoria com una actitud educable que tenim tots i totes, des dels més petits fins als més grans.\nDurant aquest últim any de col·laboració s’han organitzat cinc xerrades a les quals hi han assistit més de 70 alumnes de cicles de grau mitjà de l’Escola Xarxa de Berga de les tres especialitats diferents: Administració, Mecànica i Informàtica.\nEn totes cinc jornades els Sèniors exposen la seva pròpia expertesa com a emprenedors i com a directius d’empreses de la comarca. Una experiència altament valorada tant per part dels docents com per part de l’alumnat, ja que aquestes vivències pròpies complementen, amb testimonis reals i en primera persona, les explicacions teòriques que els docents imparteixen a les aules.\nD’altra banda, enguany, s’ha incorporat a la xerrada una persona membre de la Junta Directiva de l’ACEB amb una gran experiència en gestió de persones i de talent per explicar la demanda dels perfils per part de les empreses del Berguedà, del Bages o l’Osona.\nL’objectiu de l’explicació és donar una idea als alumnes sobre les seves possibilitats de trobar un lloc de treball a la comarca o a una població propera una vegada hagin finalitzat els estudis i mencionar quins aspectes valoren més els empresaris a l’hora de cobrir un lloc de treball.\nL’Associació Comarcal d’Empresaris del Berguedà és una entitat sense ànim de lucre que té com a funció representar, defensar i promocionar els interessos del col·lectiu empresarial associat.\nTambé ofereix serveis per ajudar a les persones que trien l’emprenedoria com a sortida professional, emmarcats en el programa de suport a les persones emprenedores del Departament d’Empresa i Coneixement de la Generalitat de Catalunya.\nACEB, Destacat, emprenedoria, formació\nCEPTA impulsa una nova edició del seu programa propi de formació


Ràdio Balaguer - Sánchez anuncia una estratègia 'única' de vacunació de la covid-19 per tot l'Estat i 13.000 punts per administrar-les. L'objectiu és garantir un 'accés equitatiu' dels grups prioritaris\nSánchez anuncia una estratègia 'única' de vacunació de la covid-19 per tot l'Estat i 13.000 punts per administrar-les. L'objectiu és garantir un 'accés equitatiu' dels grups prioritaris\nSánchez ha recordat que és la Unió Europa qui negocia en nom dels 27 estats membres, d'aquesta manera ara mateix hi ha cinc contractes diferents sobre la taula. Tot apunta, però, que la vacuna més avançada és la de Pfizer. Del total de dosis, Espanya n'obtindrà el 10%, una notícia que segons el president del govern espanyol, permetrà fer un pas endavant cap al "final de la pandèmia".


L’homenet del Moulin Rouge | lafura.cat\nL’homenet del Moulin Rouge\nEl seu nom està associat a una certa imatge de París bohèmia i disbauxada. Potser perquè la seva pròpia vida ho fou. Però anomenar Toulouse-Lautrec, nascut ara fa just 150 anys, és recordar els cabarets i les ballarines de cancan de finals del segle XIX.\nA través, bàsicament, dels seus cartells. Perquè, malgrat ser pintor, Henri de Toulouse-Lautrec deu la seva fama a les seves habilitats com a dibuixant postimpressionista que fou capaç de captar en imatges una certa realitat associada a un món gens idealitzat en el que, probablement, l’artista es sentia especialment a gust en compartir-hi una certa lletjor que, malgrat tot, també va saber trobar els seu lloc en el món de l’expressió artística.\nEls efectes perniciosos de la consanguinitat en els matrimonis no han estat patrimoni exclusiu de les monarquies. El cas del darrer rei, Carles II, de la casa espanyola d’Àustria o de la darrera reina Tudor britànica també s’han produït entre la noblesa que seguia les pautes de conducta de les cases reials. Assegurant, amb matrimonis de conveniència entre cosins més o menys propers i amb la corresponent dispensa papal, la unitat del patrimoni i ampliant-lo.\nEl cas que avui ens ocupa, tot i semblar allunyat d’aquest ambient, n’és un exemple. Perquè Henri Marie Raymond de Toulouse-Lautrec era el primer fill d’una de les nissagues més antigues de França, la dels comtes de Toulouse que, fins el segle XIII, havien estat els feudals amb més poder del regne. Decisius, entre altres coses, en el litigi entre els futurs reis de França i els monarques catalans i aragonesos per la possessió de l’actual sud de França.\nEl parentiu -cosins de primer grau- entre els pares de Toulouse-Lautrec fou doncs el responsable de la picnodisostosi que avui sabem que va patir el pintor. Una malaltia desconeguda en aquell moment i que avui sabem caracteritzada per una extrema fragilitat dels ossos. Una malaltia que, en el cas de l’artista, no es va manifestar fins els catorze anys amb el trencament successiu dels dos fèmurs que varen aturar de cop el creixement de les seves cames, deixant-lo convertit en un nan que arribaria al metre i mig, però amb unes cames extremadament curtes i amb una cara de nas gran i boca molsuda que li donaven un aspecte estrany. No és doncs rar que els seus estudis resultessin un desastre i que, quan el jove va mostrar afecció pel dibuix i la pintura, la seva mare –en aquell temps ja separada del seu pare- destinés una part del patrimoni familiar i les seves rendes a mantenir el fill, fomentant la seva afecció.\nAscens a pols\nLa seva febre per la pintura, que molts han considerat una lluita personal en favor de la seva autoestima, va rebre el suport de la seva família. Un pintor parisenc de poc nom però amic de la família, Princeteau, seria el seu primer mestre. Però ràpidament, els diners de la família li varen buscar uns mestres amb més nom, Bonnat i Cormon, que tot i no creure en ell ja que eren més acadèmics, el van acceptar com alumne un temps. Temps en el que, curiosament, va coincidir amb un altre alumne rebel, Vincent Van Gogh.\nUna segona coincidència resultaria decisiva en la vida de Toulouse-Lautrec. El taller de Cormon estava situat en ple barri de Montmartre. Un barri que avui qualificaríem de marginal però on el pintor es trobava molt a gust, potser perquè l’entorn integrava perfectament la marginalitat del seu propi aspecte. Un entorn i una feina que li donaven energia i el feien cridar sovint que la vida era bella. Però la cosa no acabaria aquí. La transformació del barri en la zona “oficial” de la transgressió a París, va omplir els seus carrers de bars i cabarets on tot era més o menys “canaille”. I Toulouse-Lautrec no es resistia a les temptacions. La seva taula reservada al Chat Noir, que va immortalitzar fent-li el cartell, i el seu pas per les sales de ball li donaren opció a dibuixar i pintar els seus primers quadres que, lentament, eren acceptats a les galeries de París tot i el seu caràcter rupturista amb les tesi oficials del moment i tot i retratar una realitat allunyada de les imatges idíl·liques, acostant-se més a les de la realitat del seu barri.\nDe tota manera, el seu art començaria a ser apreciat precisament a les sales de festa. En concret al Mirliton, la sala on actuava el seu admirador Aristide Bruant i on ell va penjar els primers quadres. Un local on concorria l’aristocràcia parisenca les matinades de disbauxa. Aquesta mateixa aristocràcia, amb el seu suport indirecte, seria qui el posaria de moda fins aconseguir que el 1889 les seves obres fossin acceptades al prestigiós Saló dels Independents. Una fita que suposava per qualsevol artista la consagració definitiva.\nLi mancava, però, un darrer graó en aquest ascens. El que li proporcionà la inauguració, l’octubre d’aquell mateix any, del mític Moulin Rouge del que es va convertir en assidu, amb taula sempre reservada, per veure les noies ballar el que acabaria essent el popular cancan. Dos anys desprès, l’empresari li demanà un cartell publicitari i aquest va suposar el que Toulouse Lautrec estava buscant, el reconeixement popular. El cartell, reproduït tipogràficament i empastifat per tota la capital, el convertí de la nit al dia en una figura popular i representativa d’aquell París de la Belle Epoque.\nJust abans de pujar aquest darrer graó, l’any 1888, Toulouse-Lautrec sembla que va viure un episodi que el condicionaria definitivament. La seva relació sentimental amb la seva model Suzanne Valadon, que va acabar de forma força abrupta, empenyent al pintor cap al pendent dels excessos de tota mena. Als de treball, que el van dur a una activitat frenètica com a pintor però sobretot com a dibuixant, recollint la realitat del seu París, és a dir del París més quotidià en una colla d’apunts i quadres realment impressionant, sovint a canvi d’hores de son o descans. Als carnals, amb freqüents estades a cases de mala nota dels barris parisencs on va contraure la sífilis que va marcar els darrers anys de la seva vida. Als de la beguda, la companya de les seves estades en solitari als establiments des d’on contemplava i pintava aquella realitat, convertint-se en un habitual bevedor d’absenta, i altres begudes fortes, fins el punt de fer-se construir un bastó, company de la seves dificultats locomotores des dels 14 anys, buit per dins i que cada dia omplia amb mig litre d’aquest beuratge mentre reia i explicava que estava omplint el dipòsit de benzina.\nI això començà a repercutir en la seva producció. Els cinquanta quadres pintats el 1893 es van reduir a la meitat en només tres anys, cosa que mobilitzà als seus amics que el van dur a Holanda i Londres en un intent d’apartar-lo dels ambients que tant el perjudicaven.\nPerò Toulouse-Lautrec era ja aleshores un suïcida en potència. Assetjat cada cop més pels seus fantasmes interiors, el febrer de 1899 pateix una crisi aguda de delirium tremens que porta al seu ingrés a un asil del que, un cop recuperat, lluita per sortir, invocant l’ajut de la seva família. Una carta al seu pare li demana sortir per salvar-lo de la mort, aportant com a prova de la seva rehabilitació i ganes de treballar, una colla de 39 esbossos d’una mateixa escena de circ fets en un parell de dies. Els metges accedeixen als desitjos de la família però imposant la companyia d’un cuidador que es responsabilitzi de la seva conducta, rol que assumeix un parent llunyà arruïnat que no es caracteritzarà pel rigor en el control.\nEl pintor, desprès d’una estada a Arcachón on es modera, acaba tornant a París i allà, retorna als antics hàbits i excessos, fet que li genera evidents dificultats per recuperar la seva activitat, fet que només assolirà durant l’hivern de 1900 passat a Bordeus i a canvi d’un sensible empitjorament del seu estat de salut que tothom detecta quan torna a Paris la primavera del 1901. Un moment d’estranya lucidesa en el que el pintor opta per posar ordre en el seu taller de Paris. Signant aquells quadres i dibuixos que considera acceptables i destruint els que no li mereixen aquesta consideració.\nEl 15 de juliol abandona París, novament en direcció a Arcachón, on a mitjans d’agost pateix un atac de feridura del que no es recuperarà malgrat la cura de la seva mare que el pren al castell familiar de Malromé. Allà morirà el 8 de setembre, just desprès que el seu pare arribés de París per retrobar-se amb la seva dona i cosina, i sense poder-li explicar al seu fill estrafet les darreres novetats artístiques i mundanes de la capital francesa que Toulouse-Lautrec coneixia tant.\nSegurament, París no seria tant la capital de l’art europeu de principis del segle XX sense la figura de Toulouse-Lautrec que va posar imatges a una forma de vida\nLa vida turmentada de Toulouse-Lautrec l’ha convertit en referent d’un cert tipus d’artista que bolca en el seu art, en aquest cas la pintura, tots els seus problemes personals


Fil de l'ACB (Supercopa, lliga i copa) i Eurolliga 2013/2014... - Fòrums - Racó Català\nFil de l'ACB (Supercopa, lliga i copa) i Eurolliga 2013/2014...\n13.07.2013 19.33 h \nFinal. Jornada 04\nEurolliga Final TOTS. Jornada 01\nReial Madrid - Maccabi Electra\nBarcelona - CSKA Moscu\nCom l'any passat, obro aquest fil per anar comentant la pretemporada, la supercopa, cada jornada de la lliga i copa i també de l'Eurolliga quan arrenqui.\nPer la meua part prestaré especial atenció al Barça evidenment,\nque la resta de raconaires faci el mateix amb els seus equips respectius.\nVisca el bàsquet!!!\n10.07.2014 16.46 h \nJa hi ha rivals per la primera (i infumable) primera fase de l'eurolliga, on es classifiquen 4 equips.\nA part del Barça:\nL'únic que tindrà interès és que els rivals són competitius, però està força clar qui quedarà fora.\n▴#7260273  0  0\n12.07.2014 13.32 h \nEl sorteig ja està comentat a la plana anterior.\n▴#7825508  0  0\n13.07.2014 01.04 h \nHome, sembla clar que el Barça està un grau per sobre i el Turow Zgorzelec un grau per sota, però els altres quatre són rivals a tenir en compte, molt competitius i igualats, i un d'ells haurà de quedar fora...\nHome no està tan clar qui quedarà fora.\nJo crec que serà l'Armani Jeans de Milano, però entre ells, Panathinaikós i Bayern estarà la cosa.\nEl Bayern ha fet molt bona temporada, amb el pavelló ple, amb un Pesic que amb un parell d'anys haurà interioritzat als jugadors el que vol d'ells a més a més fitxen a en Tibor Pleiss, que després de Tomic pot ser el pívot més decissiu d'Europa.\n12.07.2014 15.50 h \nSatoransky, el segon\nLliga Endesa. Després del de Doellman, el Barça fa oficial el fitxatge del base txec per cobrir el buit de Víctor Sada. Les converses s'han accelerat i l'acord amb el Sevilla ha estat ràpid\n12/07/14 02:00 - BARCELONA - Jordi Prat\nDorsey Foto: ..\nJoan Creus va dir dijous després del sorteig de la primera fase de l'Eurolliga que l'operació Satoransky estava molt madura i ahir al migdia el Barça va emetre un comunicat en què ja feia públic el fitxatge del base txec per les dues temporades vinents. Amb el jugador ja s'havia arribat a un acord feia dies, però feia falta entendre's amb el Sevilla, el seu club d'origen. Si bé acabava el contracte el 30 de juny, el club andalús –com és lògic– el va inscriure en el dret de tempteig per treure'n un pessic econòmic. I la bona predisposició de tothom en les converses ha permès arribar a un acord molt ràpidament. Ni el fet que el Sevilla hagi canviat de propietaris i d'alts executius els últims dies no ha estat cap fre.\nSi bé les xifres de l'operació no han transcendit, el Barça pagarà una xifra que s'acosta als 150.000 euros i en l'operació no s'hi inclourà cap cessió. Això no significa que Marc Garcia –sol·licitat per la parcel·la esportiva encapçalada per Galilea– no pugui aterrar a Sevilla, però, sense cap tècnic a la banqueta confirmat, el club blaugrana ara no es volia tirar a la piscina. Prefereix visualitzar l'escenari sense cap pressa per escollir la millor destinació per a una de les perles amb més projecció.\nHakanson, el tercer\nPerquè la incorporació de Satoransky ja sigui una realitat al cent per cent, ha de passar la preceptiva revisió mèdica. Encara no hi ha dia definit, per bé que ja se sap que serà la setmana que ve. El base, concentrat ara amb la selecció txeca, vindrà a Barcelona i després tornarà al seu país. El mes que ve (del 10 al 27 d'agost) jugarà el preeuropeu. Amb aquesta incorporació, el Barça injecta qualitat en la direcció de joc, amb un base que complementi Marcelinho. El trio de bases es completarà amb el suec Ludvig Hakanson, pilar del filial a LEB Or (10 punts i 2,8 assistències el curs passat).\nTot i ser jove, Satoransky coneix a la perfecció la lliga Endesa i aquest curs ha assumit galons al Cajasol, tutelat per Aíto. De físic imponent (2,01 m), té capacitat de sumar en aspectes com ara el rebot i també la defensa. Tan alta ha estat la seva cotització que d'ofertes no li n'han faltat. N'ha tingut de Rússia i Turquia –superiors econòmicament que la del Barça–, i també d'Alemanya i d'equips d'Eurolliga de la lliga Endesa, entre els quals el València i l'Unicaja. Joan Plaza, que el va entrenar a Sevilla, el volia tornar a tenir a les seves ordres. Però ell ha triat el Barça.\nDeixarà la concentració de la selecció txeca i serà a Barcelona la setmana que ve\nCategories inferiors USK Praga\nLliga Endesa 2013/14 (*)\nTirs de 2 p.\nTirs de 3 p.\n37 (*) - fase regular i ‘play-off'\nTenia altres ofertes de la lliga Endesa, i també de clubs russos, turcs i alemanys\nLudvig Hakanson (**)\n(1980; 7a, 2a etapa)\nMarko Todorovic (*)\nErazem Lorbek (*)\n(1984) (*) - No es compta amb Lorbek, amb qui s'està negociant la rescissió. A Todorovic se'l vol cedir, un cop executada l'opció de renovació.\n(**) -Primer any en el primer equip.\nUn ‘center' per tancar l'equip\nLa configuració de la plantilla per a la temporada 2014/15 està tan encaminada que al Barça tan sols li queda un retoc per donar-la per tancada. Independentment del ritme de les sortides –la rescissió de Lorbek i la cessió de Todorovic– i del cas Sada, queda per omplir el buit d'un center. La prioritat de la parcel·la tècnica és la renovació de Joey Dorsey (a la imatge), si bé també s'està atent al mercat per si apareix alguna peça que pugui ser millor. En tot cas, el club és conscient que a Dorsey –5,3 punts, 5,9 rebots i 1,1 taps en 15 minuts en l'Eurolliga– ja no li caldria el procés d'adaptació que sí que necessitaria un jugador nou. Els pròxims dies seran decisius per resoldre aquest cas. L'altre assumpte, molt menys urgent, és qui ocuparia la catorzena fitxa. En aquest sentit, el Barça té clar que la solució és a casa. I l'escollit podria ser Emir Sulejmanovic, pivot bosnià finlandès (2,04m, 1995), que va fer 7,7 punts i 6,7 rebots el curs passat en el filial a LEB Or.\n12.07.2014 17.47 h \nBé, només em queda esperar que el proper partit contra el Barça no siga TAN condicionat pels àrbitres com la semifinal de l'ACB d'enguany a València...\nAmunt València Bàsquet!\n12.07.2014 17.52 h \nUna mica tard arriva aquest comentari, no?\n▴#7827337  0  0\n31.07.2014 21.34 h \nmai no és tard per fer reivindicacions lògiques\n▴#7827345  0  0\n02.08.2014 13.14 h \nI aquest encara més.\n▴#7845072  0  0\n15.07.2014 13.14 h \nSembla que Papanikolaou acceptarà l'oferta dels Rockets de l'NBA. Qui ho havia de dir.\n16.07.2014 13.24 h \nEl que sí que és segur que marxa als Rockets és Joe Dorsey.\nS'haurà de buscar un 5 de les seves característiques.\nA mi m'agradaria en Gustavo Ayón, però serà complicat treure'l d'Atlanta.\n▴#7829489  0  0\n16.07.2014 16.18 h \nDe totes maneres l'Ayón és un jugador poc utilitzat (ni recordava que jugava als Hawks), desconec la seva situació contraactual però penso que seria factible portar-lo al Barça. L'alternatva que vaig llegir del Lucas Nogueira (que per cert també ha acabat als Hawks) no m'acaba de convèncer.\n▴#7830456  0  0\n16.07.2014 16.23 h \nLlàstima que marxi...\n16.07.2014 16.32 h \nDoncs sí, per a mi és una autèntica llàstima que ens deixi el Dorsey. Malgrat la seva nulitat en el llançament de tirs lliures, és una bèstia a la pintura, molt difícil d'aturar quan té guanyada la posició i un gran defensor. A part és un paio que em cau molt bé. I és una pena que en el bàsquet els jugadors estrangers durin tan poc en un equip. No hi ha ni temps d'arribar a agafar-los estima.\n▴#7830601  0  0\n16.07.2014 18.06 h \nÉs un bon jugador, sobretot per la seva capacitat rebotadora, però què vols que et digui, finalment tenir un jugador amb aquest handicap dels tirs lliures et condiciona molt, perquè jugant dins la zona és molt fàcil rebre faltes i en el cas de Dorsey, gairebé sempre es tradueix en una pèrdua de possessió.\n▴#7830604  0  0\n31.07.2014 21.44 h \nLes èpoques de Trumbo i Norris ja són aigua passada, lamentablement...\n17.07.2014 13.52 h \nEl Barça fitxa al base francès del Partizan de Belgrad, Léo Westermann. (21 anys, 1,98 m.)\nSembla que la intenció és cedir-lo un any per incorporar-lo a l'equip d'aquí a dues temporades.\n17.07.2014 14.29 h \nUn altre base? collons, això vol dir que el Satoransky ens durarà més aviat poc.\n▴#7831241  0  0\n17.07.2014 15.43 h \nNo hi ha cap confirmació d'aquest fitxatge, tant sols una opció preferencial.\n▴#7831273  0  0\nQue ha fitxat, dius?\nEl Barça s'assegura un dret preferencial sobre el base francès Léo Westermann\n17/07/2014 - 14.34h.\nEl Barça de bàsquet s'ha assegurat aquest matí la salut de la direcció de joc per als pròxims anys. Tomas Satoransky, un dels fitxatges blaugranes per a la pròxima temporada, ha passat revisió mèdica. Però amb ell també s'ha fet proves a compte del Barça Léo Westermann, base francès de 21 anys, de qui el Barça s'ha assegurat un dret preferencial, segons ha pogut saber TV3.\nWestermann, un jugador de notable progressió després del seu pas pel Partizan, jugarà molt probablement al Llemotges la temporada que ve. El Barça, però, manté una opció per si creu convenient incorporar-lo l'estiu que ve o l'altre. L'equip blaugrana ha volgut fer-li passar proves mèdiques perquè el jugador alsacià va patir al mes de novembre una lesió greu als lligaments del genoll que l'ha tingut fora de les pistes des d'aleshores.\nAmb la incorporació de Satoransky, de 22 anys, i l'opció sobre Westermann, de 21, el Barça s'assegura un bon suport per Marcelinho Huertas, ara per ara el base titular de l'equip. I també una alternativa en cas que el brasiler, que acaba contracte l'any que ve, no continués a l'equip.\n18.07.2014 15.26 h \nEl Bilbao Basket no aconsegueix el finançament necessari i no s'inscriu a l'ACB\n18/07/2014 - 08.59h.\nEl Bilbao Basket no ha pogut efectuar la seva inscripció "dins el termini establert" per participar en la Lliga Endesa la temporada 2014-15 i la seva situació en data d'avui és "extremadament delicada", segons ha subratllat el club a través d'un comunicat oficial.\n"El consell d'administració comunica que, després de fer innombrables gestions encaminades a aconseguir el finançament necessari per desenvolupar el pla de viabilitat proposat, no s'han aconseguit els resultats previstos", explica la nota publicada en la web del club.\nEn conseqüència, els rectors del Bilbao Basket recalquen que "la situació del club és extremadament delicada" i que "el seu futur es decidirà en els pròxims dies".\nUna ACB de 17 equips?\nL'assemblea general de l'ACB ha de decidir aquest divendres si la competició serà de 17 equips o bé es cobreix el buit deixat pel Bilbao Basket a través d'un concurs entre els clubs interessats.\n18.07.2014 16.30 h \nEls dirigents del Bilbao Basket mereixen ser penjats. No pot ser que un equip en una plaça tan bona, on tenen aventatges fiscals respecte altres, una ciutat on tenia tan bones entrades el pavelló i que ja havien consolidat l'equip. Doncs ara se l'hagin carregat per mala gestió.\n▴#7832429  0  0\n18.07.2014 20.43 h \nEls dirigents del Bilbao Basket mereixen ser penjats\nEncara tenen de propietari aquell heavy demacrat que amenaçava els àrbitres a la pista en una sèrie contra el Barça fa un parell d'anys?\n▴#7832528  0  0\n19.07.2014 10.27 h \nFa uns mesos que ja no hi és, però el mal ja està fet.\n▴#7832900  0  0\n18.07.2014 18.57 h \nUs imagineu que en el futbol s'actués de la mateixa manera?\n18.07.2014 19.40 h \nDoncs poca broma, perquè el Reial Saragossa pot ser història d'aquí a una setmana...\n▴#7832752  0  0\n18.07.2014 19.58 h \nQue es vagi posant les piles la resta per si de cas.\n▴#7832798  0  0\n19.07.2014 13.05 h \nMassa bo per ser veritat.\nNo quedaria ni un.\n18.07.2014 20.45 h \n19.07.2014 11.02 h \nAl final lliga de 17. Quin bluf.\n19.07.2014 13.45 h \nCada jornada tocarà a un equip descansar com als campionats entre escoles\n▴#7833188  0  0\n24.07.2014 13.28 h \nEl Barça negocia per incorporar el pivot del Laboral Kutxa, Tibor Pleiss (25 anys, 2,15).\n24.07.2014 14.23 h \nUn altre fitxatge del Baskonia? Al final es convertiran en el nostre filial oficial\nBé, bon jugador (recordo que ens ha donat força problemes quan ens hem emfrontat a ell), però un perfil diferent al Dorsey, potser no tan bon defensor. Tampoc se quin percentatge té de tirs lliures, dada important aquesta\n▴#7837564  0  0\n24.07.2014 16.06 h \nTampoc se quin percentatge té de tirs lliures, dada important aquesta\nTant és. Per poc hàbil que sigui, segur que millora al seu antecessor.\nA mi em sembla un fitxatge bastant interessant.\n▴#7837603  0  0\n31.07.2014 21.54 h \nEl futur proper de Pleiss és l'NBA (en concret els Oklahoma City Thunder), potser d'aquí un o dos anys.\nIgual que Papanikolaou, Satoransky, Abrines i Hezonja.\n▴#7837776  0  0\n24.07.2014 15.18 h \nBarça-La Bruixa d'Or i Fiatc Joventut-Morabanc Andorra, les semifinals de la Lliga Catalana\nEl Barça ha guanyat les cinc últimes edicions de la Lliga Catalana.\nEl Barça s'enfrontarà amb La Bruixa d'Or Manresa i el Fiatc Joventut, amb el Morabanc Andorra, en les semifinals de la Lliga Catalana ACB de bàsquet, Trofeu Tricentenari, que es disputarà a la Seu d'Urgell els dies 1 i 2 d'octubre. La competició s'emetrà, en horari encara per determinar, per Esport3.\nAbans de la final, el mateix dijous 2 d'octubre, es jugarà la final de la Lliga Catalana femenina entre el Cadí La Seu i l'Spar Uni Girona.\n25.07.2014 15.18 h \nSis anys després, l'ACB de disset\n25/07/14 02:00 - PERIODISTA - Toni Romero\nGorka Arrinda Foto: EFE.\nL'exclusió del Bilbao és una petita victòria dels que sobreviuen amb recursos mínims, encara que sigui perquè els equips de LEB no pugen\nAvui fa exactament sis anys que el CB Girona es va fer l'harakiri, ofegat per una bombolla de proporcions colossals que els seus gestors no van saber/voler/poder desinflar a poc a poc abans que rebentés. Va ser l'adéu a un projecte que mentre va estar a les mans adequades va ser controlable, però que l'arribada del diner fàcil propi de l'època de l'especulació immobiliària i la megalomania del propietari d'Akasvayu –volia evitar escriure el nom però així ens entendrem tots– va dotar d'una fastuositat impròpia.\nAquell epíleg es va començar a escriure l'estiu del 2005. L'estiu de les estrelles. A part de la falta absoluta de realisme per part de qui era patrocinador i va esdevenir propietari, l'altra peça clau en aquella espiral de dispendi va ser un representant de jugadors basc, Gorka Arrinda, un fill de casa bona de Portugalete que controlava els millors jugadors del mercat. La seva presència –a més, en aquella època estava casat amb l'ex-miss Espanya Raquel Rodríguez– en les presentacions dels seus jugadors als llocs més in de Girona aixecava tanta expectació com els mateixos Raül López, Fran Vázquez i Germán Gabriel.\nPer descomptat, quan al CB Girona va arribar algú amb seny i quan el patrocinador/propietari va veure que el totxo no tan sols no li donava rendiments de futur, sinó que li ofegava el present, Arrinda, els seus jugadors i les comissions milionàries es van fer fonedissos.\nSis anys més tard, Arrinda torna a ser protagonista d'un fet similar. El representant basc es va convertir, anys més tard, en el màxim accionista del Bilbao Basket en una curiosíssima situació que encara no entenc com va perdurar tant en el temps. L'Arrinda propietari col·locant al seu club els jugadors de l'Arrinda representant. Mercantilment impecable, si no fos que el Bilbao era un club fortament subvencionat amb diner públic. Esquematitzant, i a risc de dir-la pel broc gros, el propietari agafava diners del seu club, que acabaven als comptes de la seva agència. Tot escrupolosament legal. Jo també en sé fer, de negocis.\nPerò Bilbao també ha petat i, per molt que Arrinda hagués cedit les accions uns mesos enrere per facilitar l'entrada de capital, la seva ombra plana sobre la situació econòmica límit del club. Veurem si Arrinda –que ara vol recuperar les accions– i el defecte de forma que diu que ha trobat en la decisió de l'ACB d'excloure'l són suficient per reenganxar-se a la lliga –vés a saber, potser per això l'han deixat de disset–, però la realitat és que la capital basca no té plaça i sí una motxilla xifrada en 6 milions d'euros, tot i els més de 5 que la Diputació Foral va injectar el 2013.\nQue el Bilbao caigui ara de la lliga és, també, una petita victòria dels que han aconseguit sobreviure amb els mínims recursos, i encara menys públics, sense distorsionar el mercat fitxant jugadors sabent que no cobraran i deixant-se la pell per pagar a final de curs i poder continuar un any més. Encara que sigui salvant-se dos anys seguits perquè els de la LEB Or no poden pujar. Això té un valor, i s'ha de dir.\nQuin fàstic de paio l'Arrinda.\n02.08.2014 16.35 h \nSabia que era una mala peça aquest paio, però no fins aquest nivell.\nPer altra banda, això del Girona ja ho vaig anunciar al Racó en el seu moment, i la gent em va dir de tot, que si era antigironí, que si tal que si qual.\n▴#7838892  0  0\n26.07.2014 14.18 h \n25/07/2014 - 14.28h.\n02.08.2014 13.31 h \nSarunas Jasikevicius es retira com a jugador professional\nJasikevicius continuarà vinculat al Zalgiris com a assistent de l'entrenador (Foto: Reuters).\nSarunas Jasikevicius es retira com a jugador professional. L'exjugador del Barça abandona les pistes als 38 anys com a jugador tot i que seguirà vinculat al bàsquet com a assistent de l'entrenador del Zalgiris Kaunas.\nEl jugador lituà ha jugat, al llarg de la seva dilatada carrera professional, en els millors equips europeus, com el Barça, el Maccabi de Tel Aviv, el Panathinaikos, el Lietuvos Rytas i el Fenerbahçe, entre d'altres. Jasikevicius és el jugador que més Eurolligues ha guanyat: 4, una amb el Barça, dues amb el Maccabi i una amb el Panathinaikos. També va jugar a l'NBA, als Indiana Pacers i als Golden State Warriors. Amb Lituània va ser bronze olímpic a Sydney 2000 i campió d'Europa el 2003.\nJasikevicius, però, continuarà vinculat al Zalguiris com a assistent de l'entrenador. El lituà va formar part d'un dels millors Barça de bàsquet de la història i va conquerir la primera Eurolliga del club i dues lligues.\nSe'n va un dels grans, gràcies per tot Saras.\n02.08.2014 13.34 h \nSemble ser que ho tenim fet amb el Tibor Pleiss però encara no és oficial.\n02.08.2014 15.20 h \nÉs un molt bon jugador, i el Barça ho pot petar un munt aquest any, però al meu entendre podem patir a l'interior de la pintura defensant. Nachbar, Pleiss, Lampe, Doellman.. molts bons jugadors i atacants, però faltaria un especialista defensiu.\n▴#7846117  0  0\n03.08.2014 14.10 h \nAcabo de comprovar que signa un 82% desde la linea de tirs lliures\n03.08.2014 14.36 h \nCom en Dueñas, vaja...\n▴#7846651  0  0\n03.08.2014 18.24 h \nNo, em sembla que es refereix a un 82% d'encert\n▴#7846663  0  0\n05.08.2014 15.39 h \nEn Dueñas va millorar molt en els tirs lliures i al final estava en aquests percentatges.\nSembla ser que un bon dia es va dedicar una estoneta després de cada entrenament a practicar.\n▴#7846783  0  0\n02.08.2014 15.21 h \nPedro Martínez serà l'entrenador del nou projecte de La Bruixa d'Or la pròxima temporada\n02/08/2014 - 15.10h.\nPedro Martínez, en la seva primera etapa al Manresa (Foto: ACB)\nEl Bàsquet Manresa ha tancat el fitxatge del tècnic català Pedro Martínez per a la propera temporada, que tornarà a la banqueta manresana vint anys després. El tècnic, que ja va dirigir el conjunt bagenc entre el 1990 i 1994, ha entrenat les últimes temporades l'Herbalife Gran Canària, club del que va marxar després d'unes discrepàncies amb el president arran de les seves opinions personals expressades en les xarxes socials.\nAra el club manresà busca la seva reconstrucció i ho farà de la mà de Pedro Martínez, qui haurà d'atraure bons jugadors i donar credibilitat al nou projecte.\nEl tècnic barceloní tornarà al Manresa vint anys després d'haver-hi passat quatre temporades. De la seva trajectòria com a entrenador, destaquen èxits com una Copa Korac aconseguida amb el Joventut de Badalona (1989-90), i diversos campionats d'Espanya júnior. A més del conjunt manresà, Martínez també ha entrenat els clubs badalonins Sant Josep i Joventut, així com diverses formacions d'arreu de l'Estat, tant en la primera categoria com en la Lliga LEB.\nUn nom que desperta molta il·lusió. Aquesta propera setmana poden caure algunes incorporacions si en Pedro li dona el vist-i-plau.\n02.08.2014 16.33 h \nMolt bon entrenador. Realment em sorprèn que hagi fitxat pel Manresa. Així que, potser hi ha una mica d'esperança per la temporada que ve.\n▴#7846191  0  0\n03.08.2014 16.20 h \n▴#7846232  0  0\n09.08.2014 14.32 h \n09/08/2014 - 12.38h.\n10.08.2014 14.09 h \nDoncs s'ha confirmat.\nSe'n va cap a Houston amb en Dorsey.\nAra el dilema és, cal fitxar un altre aler alt o confiem en Abrines i Hezonja?\n▴#7851792  0  0\n10.08.2014 14.10 h \nDorsey fora també?\n▴#7852436  0  0\n10.08.2014 14.13 h \nSí, aquest ja fa setmanes que va fitxar pels Rockets.\n▴#7852440  0  0\n10.08.2014 14.16 h \nSe'm va passar.\n▴#7852441  0  0\n11.08.2014 20.09 h \nSonava el nom d'en Mumbrú.\n10.08.2014 17.01 h \nNo crec que es noti la baixa, tenint a Abrines i esperant la evolució de'n Mario.\n10.08.2014 18.23 h \nUna llàstima, n'esperava molt del Papanikolau aquesta temporada. La pasada em va decebre una mica i esperava que en aquesta començes a justificar el seu fitxatge. Bé, es l'hora d'apostar decididament per l'Hezonja, o quan el volguem veure jugar amb regularitat ja estarà fent també les maletes cap a les Ameriques.\n09.08.2014 14.42 h \nEl Tribunal Administratiu de l'Esport obliga l'ACB a readmetre el Bilbao Basket a la Lliga Endesa\n09/08/2014 - 12.21h.\nMumbrú, un dels millors jugadors del Bilbao la passada temporada. (Foto: EFE)\nEl Tribunal Administratiu de l'Esport ha donat la raó al Bilbao Basket després que l'Associació de Clubs de Bàsquet decidís no inscriure l'equip bilbaí per la pròxima edició de la Lliga Endesa. El TAD ha decretat la suspensió cautelar d'aquesta decisió i el retorn de l'equip bilbaí a la màxima competició del bàsquet espanyol. La temporada passada l'equip va canviar de propietaris amb uns problemes econòmics greus que van comportar impagament de nòmines als seus jugadors i treballadors.\nL'ACB ha fet públic un comunicat en què, tot i admetre la resolució judicial, anuncia la seva intenció de recórrer aquesta sentència a l'Audiència Nacional. L'Associació de Clubs recorda en la seva nota que el Bilbao Basket no està al dia dels pagaments als seus jugadors i que no ha presentat un pla de viabilitat que els doni garanties de la seva continuïtat. Això pot alterar, en opinió de l'ACB, la igualtat de la competició davant la resta de clubs que han satisfet els requisits de solvència econòmica exigits per l'organització.\nQuin ridícul tot plegat.\n10.08.2014 16.56 h \nQuina broma tot plegat.\n▴#7851801  0  0\n11.08.2014 18.46 h \nOficial: Tibor Pleiss (24 anys, 2,12 m) nou jugador del Barça.\n14.08.2014 11.43 h \nVíctor Sada es compromet amb el MoraBanc Andorra per les dues pròximes temporades\n14/08/2014 - 00.19h.\nVíctor Sada serà jugador del MoraBanc Andorra les dues pròximes temporades. El base, d'1,92 m, buscarà al país dels Pirineus recuperar el seu millor nivell després d'un últim any irregular amb el F. C. Barcelona.\nSada es va formar a les categories inferiors del F. C. Barcelona, però la seva explosió definitiva com a jugador va ser la temporada 2006-07 a l'Akasvayu Girona sota les ordres de l'exentrenador blaugrana Svetislav Pesic. Després de dues temporades a l'equip gironí i d'aconseguir una FIBA Eurocup, va tornar al Barça, on s'ha estat 6 temporades i ha guanyat 1 Eurolliga, 5 Lligues ACB, 3 Copes del Rei i 4 Supercopes d'Espanya.\nVíctor Sada penetrant davant la defensa de Van Rossom, del València Basket. (Foto: EFE)\nBona sort, Víctor!\n14.08.2014 13.37 h \nSobretot guanyaran en tir exterior.\n▴#7855662  0  0\n14.08.2014 14.41 h \nJordi Pujol avala el fitxatge.\n▴#7855751  0  0\nfa 30 minuts 141 respostes\nfa 32 minuts 97 respostes\n23.966 raconaires | 230 connectats (37 raconaires)


where to buy sertraline blogs1.welch.jhmi.edu\nCasa rural de 7 dormitoris amb bany en busca permanent de l'equilibri amb la natura, la cultura i el territori. La seva especial versatilitat la converteix en un lloc ideal per a qualsevol escapada: familiar, romàntica, enològica, cultural...\nPlaça de la Torre, 24\n25331 - La Guàrdia d'Urgell\n973570325 - 669 604 854 - ANTONIETA CAUMONS MASIP\nSom una família del món rural, que estima la seva terra i, per això, dissenyem activitats en harmonia amb l'entorn. Busquem comprendre els productes de la nostra terra, assaborir-los, aproximar-nos a ells i, alhora, conèixer-nos a nosaltres mateixos. Aquest és el nostre propòsit: l'enriquiment personal a través del coneixement del territori i dels seus fruits. Tot això en un ambient ideal, on les parets destil·len calma, tranquil·litat, relax, pau ... Un viatge al passat amb totes les comoditats del futur. Us esperem!\nAllotjament: CAL BALL


pimem | Habtur preveu una ocupació del 30% de cara a Setmana Santa\nHabtur preveu una ocupació del 30% de cara a Setmana Santa\nL’habitatge vacacional ha fet una primera estimació del que s’espera per aquestes festes de Setmana Santa i segons ha informat l’entitat l’ocupació pot estar al voltant del 30%. L’associació assegura que les dades no són del tot dolentes tenint en compte el context de crisi econòmica que vivim i els protocols de seguretat exigits per l’administració.\nEl mercat a qui es dirigeix l’oferta és l’alemany qui pot respondre pel desig de no voler compartir espais comuns i l’oferta vacacional dóna la possibilitat a restringir els contactes i agrupar de manera més segura els convivents. Tot i la preparació dels establiments i, el tímid repunt de mercat, Habtur assegura que molts propietaris no obriran fins al maig o el juny, ja que a la incertitud internacional si li ha de sumar la prohibició del client estatal a poder viatjar a la nostra comunitat.\nMaria Gibert, gerent d’Habtur, assegura que “es detecten ganes de viatjar, de venir a les nostres illes després d’un any complicat, ple de restriccions i limitacions i per això es respira cert optimisme de cara al juny, juliol, agost i setembre”. Per Gibert el tema més delicat i difícil és “quan es passa de dos grups de convivència a un. Gibert es demana “com se comprovarà?…, ja que tot i seguir els protocols establerts serà molt complicat comprovar-ho Si tenim en compte que hi pot haver convivents que no tinguin la mateixa direcció als documents i tal com es va exposar en la darrera reunió amb el Govern”.\npimem habtur, pimem vivenda vacacional


El 10 de maig Vies Braves recorrerà 6KM nedant a la Ultra Clean Marathon - Vies Braves\nLa 2a edició de l’Ultra Clean Marathon (UCM) recorrerà 700 quilòmetres en 7 dies fent la volta a Catalunya en bicicleta, corrent i en caiac. Vies Braves hi serà present nedant 6KM a l’etapa 6 de la UCM entre les Vies de Santa Susanna, Pineda de Mar i Calella de la Costa.\nVies Braves participa a l’Etapa 6 que passa per mar, amb un grup de nedadors/es que acompanyarà els ambaixadors (Bosch i Ribera) en el seu pas per les Vies Braves del Maresme\nCom hi participa Vies Braves?\nVies Braves comparteix molts dels valors que vesteixen la iniciativa de la Ultra Clean Marathon. L’any passat, Miquel Sunyer, co-fundador de Vies Braves ja hi va ser present, i enguany, la participació és encara més estreta ja que l’etapa 6 de la UCM transcorre per mar en els municipis de Santa Susanna, Pineda de Mar i Calella de la Costa. Tots ells amb Vies Braves per nedar i explorar el litoral de forma segura, sostenible i apropant el mar a les persones respectuosament. Així doncs, el divendres dia 10 de maig, un petit grup de nedadors i nedadores de Vies Braves s’unirà a la comitiva de la UCM per fer un eco-swimming de 6 quilòmetres entre els municipis de les Vies Braves del Maresme. Un eco-swimming, moviment impulsat per Miquel Sunyer, consisteix senzillament en recollir la brossa que hom pot trobar nedant al mar i després tirar-la al contenidor corresponent.\nQuins valors promou la Ultra Clean Marathon?\nL’Ultra Clean Marathon d’enguany pretén fomentar la conscienciació i la mobilització ciutadana, reduir residus en espais naturals i promoure mesures de conservació de la natura. Al mateix temps busca el compromís de les persones que practiquen esport a la natura perquè tinguin cura del medi ambient, tant a títol individual com quan participen en competicions organitzades, que han de ser sostenibles. També es vol reconèixer la tasca de les entitats ambientals que treballen al país. Segons la secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat, Marta Subirà, “és important fer créixer la massa social conscienciada amb la natura i vinculada a les entitats ambientals.


Nous acords de col·laboració amb el Servei Local de Català - Ajuntament de Rubí\nNous acords de col·laboració amb el Servei Local de Català\nNous acords de col·laboració amb el Servei Local de Català Dos llibreries de la ciutat i un setmanari fomentaran l’ús del català a Rubí. https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/nous-acords-de-col-laboracio-amb-el-servei-local https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nDos llibreries de la ciutat i un setmanari fomentaran l’ús del català a Rubí.\nLes llibreries de la nostra ciutat L’Ombra i el Racó del Llibre han signat aquest passat mes d’octubre un acord de col·laboració amb el Servei Local de català, del Consorci per a la Normalització Lingüística, segons el qual es comprometen a atendre les persones que vagin a l'establiment en català, encara que el parlin amb dificultat, pel fet de ser aprenents del programa 'Voluntariat per la llengua”. A més, continuaran fent un descompte en els llibres de text a l’alumnat del Servei Local de Català de Rubí.\nA més, el Servei Local de Català també ha signat un acord de col·laboració amb el diari Som Llatins. Aquest diari de tirada mensual amb seu a Rubí, que es distribueix a Rubí, Terrassa, Sabadell, Cerdanyola i Sant Cugat del Vallès, es dirigeix principalment a la població llatina, amb la intenció d’integrar-la en la societat catalana. Els objectius principals de l’acord de col·laboració són fomentar l’ús de la llengua catalana en aquest diari i anunciar-hi iniciatives que es duguin a terme al Servei Local de Català, com ara la matriculació als cursos, el VxL, sortides culturals per Rubí, etc.


La set il·limitada de l'Índia\nGestió poc sostenible i contaminació de l’aigua\n4 min. Nova Delhi 08/04/2016 19:25\n651x366 Un pare banyant la seva filla a les aigües sagrades del riu Ganges en una cerimònia de purificació. Mario Tama / GETTY Un pare banyant la seva filla a les aigües sagrades del riu Ganges en una cerimònia de purificació. Mario Tama / GETTY\nLa població índia, camí de ser la més nombrosa del món, creix com si no hi hagués límits. Però el que no és infinit és l’aigua, un recurs sobreexplotat del qual depenen més de 1.200 milions d’habitants. L’escassetat d’aigua és un dels principals desafiaments del país, i alhora silenciats. L’Índia, país de contrastos, viu entre inundacions i sequeres. Les pèrdues de collites han portat al suïcidi 300.000 agricultors en tres dècades. Els dos últims monsons han sigut suaus: cent embassaments estan a un 30% de la seva capacitat i al març la central elèctrica de Farakka, a Bengala, va tancar de manera temporal per falta d’aigua al canal del Ganges.\nEl problema no és només quanta aigua queda, sinó en quines condicions està. El Ganges és un dels rius més contaminats del món perquè és on van a parar les aigües residuals i deixalles industrials de gran part del nord de l’Índia. 3.600 milions de litres bruts generats al dia davant de 55 plantes de tractament que només poden netejar uns 1.000 milions de litres d’aigua diaris. El Brahmaputra pateix en l’època seca i el Yamuna és un abocador “gairebé mort”, segons la Junta Central de Control de la Pol·lució. Aquest organisme assenyala en un dels seus informes que 8.400 quilòmetres de 290 rius, greument contaminats, són incapaços d’allotjar vida aquàtica. Les autoritats reconeixen que els projectes de neteja han sigut insuficients. “Els rius són considerats una víctima necessària pel govern per augmentar el creixement i el PIB”, afirma Himanshu Takkar, de la Xarxa del Sud de l’Àsia de Preses, Rius i Població, en referència a les creixents necessitats d’energia elèctrica.\nSota la superfície, la situació no millora. L’aigua subterrània viu una explotació “excessiva”, un carreró sense sortida: se n’extreu més de la que es reposa de manera natural. “Hi ha una absència d’entesa i esforç per protegir els mecanismes de recàrrega de les aigües subterrànies i falta un intent seriós per regular-la”, assegura Takkar. La legislació sobre aquest tipus d’extracció va néixer el 1970, però és feble i cada estat l’aplica a la seva manera. “El problema és que l’aigua no té cap títol específic de propietat, de manera que l’amo té dret a extreure tota l’aigua del seu terreny”, lamenta Anamika Barua, directora executiva del consorci Saciwaters, que considera que el descens de l’aigua subterrània és “alarmant” perquè el 60% del reg agrícola i el 85% de l’aigua potable se sustenten amb la seva explotació. En el fons, el que perviu és la sensació que aquest recurs és il·limitat. I això, en ciutats com Delhi o Bombai, amb més de 20 milions d’habitants, són moltes aixetes obertes. Les seves plantes de tractament no donen l’abast. “No estan equipades per fer-ho amb seguretat. La majoria estan obsoletes”, assegura Barua. L’aigua residual, després de l’ús humà i industrial, torna pitjor al riu. Tractar-la per reutilitzar-la és un procés que està ara mateix en una fase “molt incipient”. “Què passa aleshores?”, es pregunta Shripad Dharmadhikary, del centre d’investigació hídrica Manthan Adhyayan Kendra. “En molts llocs la qualitat de l’aigua que utilitzen els ciutadans per beure i per a altres usos no és bona”, es respon. Si no és per problemes naturals, com la quantitat d’arsènic que té, és per la contaminació industrial. Segons el Banc Mundial, el 20% de les malalties estan relacionades amb la mala qualitat de l’aigua.\nEl sol és fort al migdia, i Nitin Kumar, un veí del sud de Delhi, beu d’una aixeta municipal. Es fia que sigui aigua filtrada. “En realitat, no tinc cap més opció”, matisa. L’alternativa és l’aigua envasada, a 20 rupies el litre, una indústria emergent amb centenars de marques a l’Índia. “Moltes són una estafa: les omplen en aquestes aixetes i segellen l’ampolla perquè sembli nova”.\nEl govern mira de solucionar la crisi de l’aigua a través d’embassaments, preses i canals faraònics que van dels rius cabalosos als desèrtics. “Aquests plans comporten impactes ambientals massius. És abismal l’historial de persones desplaçades pel reassentament d’aquests projectes”, assenyala Angela Sengupta, del Centre de Ciència i Medi Ambient. Tots els experts hi coincideixen: l’Índia necessita solucions més sostenibles.


Plataforma en Defensa de la Sanitat Pública del Baix Vallès: La Plataforma en Defensa de la Sanitat Pública del Baix Vallès organitza una Caravana per la Salut.\nLa Plataforma en Defensa de la Sanitat Pública del Baix Vallès organitza una Caravana per la Salut.\nTindrà lloc el proper dissabte 12 de novembre, amb sortida a les 10 h davant del Pavelló d’Hockey de Mollet.\nLa Plataforma pretén defensar la sostenibilitat d’una sanitat pública i de qualitat sense retallades.\nDins de la campanya de defensa de la sanitat pública i en contra de les retallades que està duent a terme la Plataforma per la Sanitat Pública del Baix Vallès, organitzarà conjuntament amb altres entitats germanes del Vallès el proper dissabte 12 de novembre una caravana de vehicles per a la Salut amb destinació a la Plaça de Sant Jaume de Barcelona, on faran sentir la seva veu per tal de defensar la sanitat pública. La comitiva de vehicles partirà a les 10 hores des del Pavelló d’Hockey de Mollet del Vallès, es dirigirà a través de la C-17 a Barcelona, on seran rebuts per les associacions de veïns de la capital catalana. A la plaça de Sant Jaume.\nLa Plataforma considera que aquestes retallades representen en el fons una intenció d’aconseguir un canvi de model cap a la privatització de la sanitat pública. Una intenció ja preparada per anteriors governs de la Generalitat i que ara culmina el seu conseller de Sanitat, Boi Ruiz, el qual cal recordar que era el president de la Patronal d’hospitals privats de Catalunya.\nLa Plataforma pretén d’aquesta manera denunciar les polítiques insolidàries que s’estan duent a terme actualment, que fan caure els recursos públics baixant els impostos a les classes més privilegiades, permetent un escandalós frau fiscal o transvasant milers de milions d’euros públics al sector bancari. Precisament, la Plataforma considera que aquest forat de les finances públiques, provocada per aquestes polítiques i per la pròpia crisi econòmica, es fa servir d’excusa per tal de desmantellar el sistema sanitari públic, quan la realitat es que es vol potenciar la sanitat privada i les assegurances sanitàries per tal de fer negoci.\nMollet del Vallès, a 8 de novembre de 2011.\nSanidad y élites extractivas\nSanidad y élites extractivas Foto: Jordi Borràs La política tolera mal los espacios vacíos y cuando un gobierno renuncia a ocupar ...\nExigim la retirada de l`exposició a l´ hospital de Mollet que fa propaganda de la gestió privada.\nHem quedat sorpresos de com s'està exposant en el Hall de l'Hospital de Mollet, propaganda de la gestió privada de la sani...


Diversos instituts d'ensenyament secundari de la demarcació de Girona s'han vist obligats a buscar o contractar noves empreses de neteja en vista del fet que la que feia el servei, Catalunya Neta, no ho cobreix des d'aquest desembre per culpa de la vaga dels seus treballadors per exigir a l'empresa que els pagui els mesos que fa que no cobren.\n+ Un moment de la concentració de dijous. / Foto: J. SABATER\nL'institut Narcís Xifra de Girona, que és el més important que cobria Catalunya Neta, va rescindir el contracte del servei aquest desembre després de veure que des del dia 9 no es feia. «I ara estem buscant una nova empresa», va dir el director, Joaquim Bosch, que va dir que mentrestant es va fent la neteja de «coses puntuals».\nQui sí que ja té contractada una nova empresa és l'institut Sant Elm de Sant Feliu de Guíxols. El canvi d'empresa es va fer efectiu aquest mes, i acceptant la condició del centre educatiu que es concretava a mantenir les tres treballadores, en vista de, segons fonts del centre educatiu, la «fallida» de Catalunya Neta. «Estem amb les mateixes condicions i conservant l'antiguitat», va dir ahir amb satisfacció una de les treballadores a aquest diari.\nI segons ens va explicar Bosch, la mateixa empresa de neteja, que té la seu a Cassà de la Selva, també feia el servei als centres de secundària Sant Feliu de Sant Feliu de Guíxols, Ridaura de Platja d'Aro i el de Celrà. Durant el dia d'ahir no va ser possible contactar amb els esmentats centres per conèixer la situació real del servei de neteja. Com tampoc va ser possible contactar amb el director dels serveis territorials d'Educació de la Generalitat a Girona, Andreu Otero, ni el gerent de Catalunya Neta, Joaquim Jurado.\nMentrestant, una quarantena de treballadors de l'empresa es van manifestar dijous a Girona per exigir a la direcció que els pagui el que els deu, que són entre una i tres mensualitats. I van acabar presentant una denúncia contra l'empresa a Treball després de no personar-se a buscar una solució amb la mediació de la Generalitat de Catalunya.\n>Maragall contradiu Otero i nega l'evidència que la crisi ha frenat inversions en Educació\n>La vaga a l'empresa Catalunya Neta deixa instituts bruts


AMICS UAB-L'aeroport de Barcelona, una perspectiva econòmica i de gestió\nEl dimarts 12 de març vam organizar una nova edició del Sopar-Tertúlia Claris on es va parlar de la gestió de l'aeroport del Prat. El sopar va ser a les 20:30 hores a l'Hotel Claris.\nEn aquesta ocasió, ens va acompanyar Alfonso de Alfonso, consultor i directiu especialitzat en la gestió aeroportuària amb més de 20 anys a Aena dels quals 11 a l’aeroport de Barcelona. Aquest és el primer Sopar Claris del cicle sobre Infraestructures metropolitanes.\nEl Prat l'any 2017 es va consolidar com el setè aeroport europeu en tràfic de passatgers i va entrar al top 20 en xifres de càrrega.\nAlfonso de Alfonso Infraestructura Internacional Aeroport Turisme Barcelona Sopar-Tertúlia Claris


Els comerciants de Platja d'Aro donen la benvinguda a la tardor amb una nova campanya - El Gerió Digital\nDestaca el municipi com "el centre comercial a cel obert més gran de la Costa Brava"\nPromoguda conjuntament per la regidoria de Turisme de l’Ajuntament de Castell–Platja d’Aro i l’Associació d’Empresaris de Castell d’Aro, Platja d’Aro i S’Agaró, ha començat la nova campanya de promoció Platja d’Aro també és tardor, que posa en valor el seu teixit de botigues i serveis que han generat el centre comercial a cel obert més gran de la Costa Brava. Alhora però també destacada en els seus diversos formats –a mitjans de comunicació, llocs web i xarxes socials- altres atractius: gastronomia, esport, oci i natura per a totes les edats. La proposta d’activitats durant el mes de novembre té diversos punts destacats cada cap de setmana.\nEl passat 31 d’octubre i 1 i 2 de novembre es va celebrar el 15è Dance Festival al Palau d’Esports i Congressos de Platja d’Aro, una competició nacional i internacionals de balls esportius –en modalitats estàndards i llatins- amb la participació de 500 parelles d’una vintena de països, que s’emet per televisió a 23 països al llarg de tot l’any. El proper diumenge 9 de novembre (12 h) se celebra el 8è Aplec del Patrocini a l’Església de Santa Maria de Fanals de Platja d’Aro, temple principal de la vila durant 400 anys, fins que es va inaugurar l’actual seu parroquial el 1959.\nLa darrera restauració i reobertura data de 1994, i fa un any es va estrenar el condicionament dels seus espais exteriors arran de la nova continuïtat geogràfica amb el Mas Nou, fruit de les obres de desdoblament de la C-31. El dissabte 15 de novembre es commemora el Dia Universal de la Infància amb una festa gratuïta, lúdica, educativa i solidària per a nenes i nens de 3 a 12 anys i les seves famílies, al Palau d’Esports i Congressos de Platja d’Aro (16.30-19.30 h) amb tallers, activitats, xocolatada, espectacle infantil i estand solidari de recollida de roba i aliments. El mateix dia s’inaugura al Castell de Benedormiens de Castell d’Aro (19 h) l’exposició de ceràmica de Quimeta Serra, amb una obra molt personal expressada a través dels seus rajols, de colors suaus i figures plenes de tendresa, i que es pot visitar fins al 8 de desembre. L’endemà, diumenge 16 de novembre, és el torn de la 27a Marxa dels 20 km (9 h) pels indrets amb més atractiu turístic, natural o patrimonial del municipi, per un itinerari senyalitzat i amb punts d'avituallament.\nEn el quart cap de setmana s’inicien, d’una banda, les actuacions del primer cicle de la Xarxa Gironina de Cafè Teatre al Centre l’Avenir Fanalenc de Platja d’Aro amb els contes per a adults Pájaro de ceniza amb el japonès Yoshi Hioki (divendres 21 de novembre); i de l’altra, les activitats de la Setmana Contra la Violència Envers les Dones amb un concert de gospel (dissabte 22 de novembre). A finals de mes comencen les primeres activitats nadalenques, tant a la Biblioteca Mercè Rodoreda amb un taller i un concurs de felicitacions de Nadal per a infants; així com als carrers amb el 2n Concurs d’Aparadors de Nadal (fins al 7 de gener) i l’Encesa de Llums de Nadal (dissabte 29 de novembre) que inclou una activitat solidària a favor de l’Hospital Sant Joan de Déu, el concert del grup infantil SP3 (amb les cançons i coreografies del Club Súper 3) i l’actuació de la coral Yes The Music!.


Rafelbunyol aprova una declaració institucional en rebuig a la LGTBIfòbia, el racisme i l'odi | Valencia Extra\nL’Ajuntament de Rafelbunyol ha aprovat, en sessió plenària, una declaració institucional de condemna a les actuacions masclistes, LGTB-fòbiques, racistes i d’odi.\nEs tracta d’un acte per a manifestar el rotund rebuig institucional a les agressions ocorregudes en les últimes setmanes.\nL’administració local és fonamental per a combatre la discriminació per orientació sexual i identitat de gènere, així com per raó de raça, atés que és la institució pública que treballa més prop de la ciutadania i té l’obligació de protegir-la.\nAixí, a través d’aquesta declaració, el Consistori condemna els discursos de l’odi, acorda donar suport a la celebració d’activitats de sensibilització per la igualtat de tracte i contra la discriminació.\nAl plenari del 31 de maig, a iniciativa del grup PSPV-PSOE s’aprovava el compromís amb el col·lectiu LGTBI i la condemna a tots aquells actes i manifestacions que el discriminara a través de la formació en diversitat i continuar treballant per a implementar les mesures de diversitat en els plans d’igualtat, violència de gènere o joventut.\nUna proposta d’acord, a la qual se sumà al ple del dilluns, la de Compromís de condemnar els discursos de l’odi i la persecució ideològica i fins i tot física, de les persones pel seu origen, raça, llengua, creences o orientació sexual.\nA més, el plenari tambe va acordar l’adhesió a la declaració de la FEMP, amb motiu del dia internacional de l’orgull LGTBI, de preservar els seus drets, que són i seran sempre drets humans.\nRafelbunyol prepara la seguretat dels actes previstos per als propers dies\nRafelbunyol conclou el diagnòstic ciutadà del seu projecte de transparència 'Les Coses Clares' amb la participació de més de 200 persones\nRafelbunyol inicia el projecte de responsabilitat social "Viu Rafelbunyol"\nRafelbunyol posa en marxa la iniciativa de transparència "Les Coses Clares"


Ara Mollet ERC validarà el programa electoral i la candidatura municipal en una assemblea oberta a començament de març\nPublicat el Dilluns, 23 Febrer 2015 22:38\nAquest darrer divendres i dissabte els republicans han celebrat a la Marineta unes Jornades Municipalistes.\nAra Mollet-ERC ha celebrat aquest cap de setmana les Jornades Municipalistes que han comptat amb una participació d'una vuitantena de persones. Divendres a la tarda i dissabte al matí van tenir lloc les 6 ponències amb el debat posterior, que van finalitzar amb una cloenda en la qual va participar el diputat al Parlament de Catalunya i secretari de Política municipal d'ERC, Marc Sanglas.\nDesprés de les jornades ara el partit republicà farà -a començament de març- la seva assemblea oberta per validar el programa electoral i la candidatura, així com per tractar les possibles aliances electorals de cara a les eleccions del 24 de maig.\nLes ponències es van desenvolupar a partir dels eixos principals que des d'Ara Mollet ERC ha treballat des de fa temps: Economia, emprenedoria, comerç i indústria ; Urbanisme, medi ambient i model de ciutat ; Cultura, educació, esports i mitjans de comunicació ; Serveis socials i ajuts a les persones ; Participació de la ciutadania, governança i transparència i Joventut (que va anar a càrrec de les JERC).\nDurant la cloenda Oriol López Mayolas, candidat a l'alcaldia de Mollet, destacava que "tenim un model de ciutat, sabem solucionar els problemes que existeixen i estem preparats per liderar i governar". L'alcaldable republicà va dir que "la candidatura que presentarem serà ampla, plural i intergadora. El 60% seran independents de vàlua i de gent que s'estima i treballa Mollet".\nDe la seva banda, el diputat Marc Sanglas va posar sobre la taula la "importància d'unes eleccions municipals que seran una primera volta de les del setembre". També va dir que "ERC ha de ser important a l'àrea metropolitana i que a Mollet la feina feta durant temps donarà els seus resultats".


Creix la preocupació sobiranista - Diari de Girona\nCreix la preocupació sobiranista\nL'atur es manté com el principal problema per als catalans i la relació Catalunya-Espanya ocupa el segon lloc del llistat, segons el CEO · Els enquestats puntuen la gestió del Govern amb un 5,5 i la majoria rebutgen la possibilitat d'una pujada d'impostos\nacn / ddg 27.01.2017 | 08:19\nEl Centre d'Estudis d'Opinió (CEO) va publicar ahir l'enquesta de percepció de les polítiques públiques i valoració del Govern, després de 5 anys. El sondeig, fet a finals del 2016, planteja també les principals preocupacions dels catalans, i en comparació amb les dades del 2011, les percepcions han canviat notablement.\nAixí, l'enquesta manté com a principal problema dels catalans l'atur i la precarietat laboral, però fa cinc anys era un 67,2% dels ciutadans qui citava aquesta qüestió entre les primeres preocupacions i, en canvi, ara només un 32,9%, caient així a la meitat. D'altra banda, les relacions Catalunya-Espanya han passat a ocupar el segon lloc en la llista de principals problemes dels ciutadans, amb un 25,6%. Aquest quart de la població contrasta amb el minoritari 10,9% que el 2011 anomenava la crisi d'identitat catalana com a factor de preocupació o el 3,6 que esmentava l'Estatut i l'autogovern.\nEl tercer element identificat com a problema pels catalans és la insatisfacció amb la política i la corrupció, amb un 23,3%, seguit de la necessitat de millorar les polítiques socials (15,2%), el funcionament de l'economia (15%), l'Educació (14,8%) i la Sanitat (14,3%). El 2011, en canvi, el segon problema era l'economia (36,3%) i la sanitat (25,6%).\nEn aquest sentit, l'enquesta pregunta també per la percepció que els ciutadans tenen sobre la resolució dels problemes que han identificat. Així, el 76,1% creu que el Govern està actuant per resoldre el sistema de finançament de Catalunya –només el 3,8% havia esmentat aquest element com una de les principals preocupacions. Igualment, un 55,7% creu que l'Executiu català està treballant per desllorigar el conflicte Catalunya-Espanya, i un 43,1% considera que està intentat resoldre l'excessiva pressió fiscal.\nI és que la qüestió dels impostos i taxes també ocupa part de l'enquesta. En aquest sentit, davant la pregunta de si el ciutadà estaria disposat a pagar més impostos a canvi de millorar la prestació, un 33,5 diu que està «bastant o molt d'acord» amb aquesta filosofia. En canvi, un 56,2% ho estaria amb la voluntat de mantenir els impostos actuals per deixar els serveis públics tal com estan. Només un 14,9% apostaria per abaixar els impostos encara que això perjudiqués la prestació. Tot i això, l'enquesta no pregunta en cap moment per l'interès dels ciutadans en la fiscalitat progressiva o en apujar i abaixar impostos als que tenen més o menys rendes. El director del CEO, Jordi Argelaguet, va explicar que les preguntes s'han limitat a «buscar un equilibri entre el pagament d'impostos per part del ciutadà enquestat i els serveis públics a percebre».\nSentiment de pertinença nacional\nUna altra pregunta habitual en les enquestes del CEO és la del sentiment de pertinença nacional. Aquest sondeig permet fer la comparativa amb el 2011, però les percepcions han patit poques variacions. El 2016, un 38% assegura sentir-se tant espanyol com català (41,1% el 2011), un 20,5% diu que és més català que espanyol (24,2%), i un 19,8% (12,1) afirma que se sent només català. A més, un 4,9% (5,1% el 2011) es veu només espanyol, i un 6,3% (9%) se sent més espanyol que català.\nDisposició a les retallades\nFinalment, l'enquesta pregunta quins serveis públics estaria disposat a acceptar que patís retallades per part del Govern. L'Atenció sanitària (72,9%), les pensions (40,4%), i les beques a l'ensenyament (19,3%) són els elements en què «en cap cas» els catalans admetrien disminucions en la despesa pública que s'hi destina. A l'altre costat, però amb percentatges més baixos, hi ha els habitatges de protecció oficial (34,4%), els serveis socials (15%) o la prestació d'atur (12%), on els enquestats podrien acceptar retallades.\nEn paral·lel, el sondeig xifra en un 5,5 la nota mitjana que els catalans posen a la gestió del Govern. Un 72,2% dels enquestats puntuen entre un 5 i un 10 la gestió, i un 23,2% posa una nota entre un 0 i un 5. El 21,3% se situaria puntuant el Govern amb un aprovat de 5, un 16,9% en un 6, i un 16,4 en un 7. Les notes més negatives tenen percentatges més baixos, havent-hi un 5,4% que puntua el Govern amb un 0 i un 7,2% que li posarien un 4. La nota mitjana el 2011 era lleugerament més baixa, assolint aleshores un 4,96%.\nEl sondeig pregunta també si consideren que el Govern està responent a les necessitats de Catalunya. Un 44% diu que l'Executiu «no sap com resoldre els problemes del país (el 2011 era un 42,35%). Un 39,2% creu que sap com resoldre'ls» però «necessita temps» (44,9% el 2011), i un 8,1% diu que ja s'estan resolent.