Noticias de Paeria » La Paeria - Ayuntamiento de Lleida Notícies » Ajuntament de Lleida » Obre l’exposició commemorativa de l’Any Oró a l'espai museístic de l’Auditori Municipal Enric Granados\nData de publicació: 9/10/2014\n- La mostra, que té un destacat component pedagògic adreçat als infants, recorre la trajectòria científica i personal del científic lleidatà i presenta un recull de 100 objectes personals del Dr. Oró, cedits per la família\n- L’exposició tindrà continuïtat de manera permanent al Museu de la Ciència i el Clima de Lleida, la propera primavera\n- La NASA ha aportat vídeos i continguts per a nens específicament des de Houston\n- L’exposició de l’Any Oró,organitzada per l’Ajuntament de Lleida, ha estat possible amb la col•laboració de la Família Oró i la Fundació Joan Oró, la NASA, HP, Gigabyte Technology i Baylor University, entre d’altres destacades firmes i entitats.\n- L’Any Oró continuarà amb activitats paral•leles a l’exposició amb la col·laboració de la Fundació la Caixa o el COU d’Ager\nLa filla del científic Joan Oró Maria Elena Oró ha destacat la vocació científica i pedagògica del seu pare en el seu parlament en la inauguració de l'exposició de l'Any Oró.\nL'alcalde, la filla del científic, Maria Elena Oró, la comissària de l'exposició, Montse Mínguez, i l'autor de la mostra, Andreu Ibàñez, observen alguns dels objectes del llegat del científic, propietat de la família, com un conjunt de meteorits de l'espa\nEl primer alumne català que va tenir Joan Oró als Estats Units, Emili Gelpí, ha glossat la figura del científic, de qui ha destacat la seva rigorositat científica i les seves grans dots de comunicador.\nTall de veu de l'alcalde de Lleida, Àngel Ros, sobre l'exposició commemorativa de l'Any Oró. (2,9 MB)\nTall de veu de la filla del Dr. Oró, Maria Elena Oró, on agraeix l'organització de l'exposició i explica la voluntat pedagògica del seu pare. (963,3 KB)\nWeb Joan Oró\n“Hem de ser humils, ja que la vida ve de molècules molt senzilles”, Joan Oró. Aquestes són les paraules del científic Joan Oró que obren l’exposició de l’any Oró que s’inaugura aquest dijous 9 d’octubre a l'espai museístic de l’Auditori Municipal Enric Granados i que mostra per mitjà de panells, elements interactius, elements personals del doctor i tecnologia cedida per Google i per la NASA la trajectòria científica del bioquímic lleidatà i la seva aportació a la ciència.\nL’alcalde Àngel Ros, acompanyat de la filla del científic, Maria Elena Oró, de la comissària de l' exposició, Montse Mínguez, i d’un dels seus deixebles, Emili Gelpí, ha inaugurat aquesta tarda la mostra, que constitueix l’acte central de l’Any Oró, la celebració del qual va aprovar per unanimitat l’Ajuntament de Lleida.\nEl paer en cap ha explicat que la mostra és el reconeixement de la ciutat a la tasca desenvolupada per un dels científics més rellevants mundials de l’època contemporània amb la voluntat clara de fer pedagogia i despertar vocacions científiques entre els infants i joves. “ L’exposició de l’any Oró que s’inaugura aquesta tarda és una oportunitat per trametre als nens i nenes la ciència, la tecnologia, l’afany pel saber, per descobrir, educar-se i formar-se..La mostra s’ha realitzat amb tot l’afecte i el rigor científic i li vull agrair a tota la seva família, a la fundació i les persones que hi ha estat implicades”.\nRos també ha anunciat que l’exposició servirà com a eina pedagògica el proper any a Lleida i ha anunciat que tindrà continuïtat al Museu de la Ciència i el Clima de Lleida. L’alcalde ha explicat que el Museu de la Ciència i el Clima de Lleida, que es va aturar en un moment determinat, “ ara l’hem reconfigurat per abodar-ho per fases i la primera és justament la que permet tenir el llegat Oró, i la primavera de l’any vinent aquesta exposició estarà en condicions d’estar al seu lloc definitiu Museu de la Ciència, que serà la primera fase que hi prepararem”. Tall de veu Àngel Ros\nLa filla del Dr. Joan Oró, Maria Elena Oró ha assenyalat la seva satisfacció per la mostra, que fa un recorregut per la vida i l’aportació del seu pare al progrés de la ciència i ha assegurat que està convençuda que al científic li agradaria molt el plantejament de la mostra, donat que fomenta el coneixement de la ciència per part de la gent jove i la difusió del saber científic. Maria Elena Oró ha fecilitat l'alcalde, la comissària de l'exposició, Montse Mínguez, el director del Parc Científic, Josep Clotet i l'autor de l'exposició, Andreu Ibàñez, pel resultat de la mostra. Tall de veu Maria Elena Oró\nL’exposició, que compta amb material inèdit cedit per la família Oró, s’estructura en cinc parts diferenciades. La primera està integrada per 17 panells que recorren la vida de Joan Oró i la seva evolució professional, la seva trajectòria científica i la seva participació directa en dues de les expedicions més destacades de la història de la ciència i de la carrera espacial: l’arribada de l’home a la Lluna amb el projecte Apol•lo, i les exploracions del planeta Mart per mitjà del projecte Viking.\nLa mostra inclourà un espai específic, un diorama, amb part del llegat del doctor Joan Oró, cedit especialment per la família per aquesta mostra. Serà la primera vegada que es puguin veure prop de 100 objectes propietat del doctor, entre els quals hi ha reconeixements públics, quaderns personals, maquetes a petita escala de la Lluna i de Mart, Mapes originals cartogràfics de la Lluna que es van utilitzar per planificar les missions i correspondència i meteorits reals que el científic va anar conservant i estudiant al llarg de la seva vida.\nUn tercer espai de la mostra l’ocupa el Lleida Liquid Galaxy, desenvolupat pel grup de Google amb seu al Parc Científic i que permetrà als assistents veure la lluna i localitzar els seus principals cràters i el lloc exacte on va aterrar l’Apol•lo 11. Cal destacar que l’aplicació que es podrà gaudir en aquesta exposició ha estat desenvolupada per un dels becaris de Google, alumne de l’EPS de Lleida.\nLa tecnologia tindrà una component important a l’exposició amb un làser multicolor que guiarà als visitants a les parts més experimentals de la mostra i que convidarà als nens a cantar una clàssica cançó anglesa dels MontyPiton “The Galaxy song” fent karaoke. La veu conductora d’aquest làser que es projecta en una de les parets del soterrani de l’Auditori és l’Eureka, el personatge que representa una nena científica al Club Banyetes. Els infants podran treballar aquesta cançó a les aules abans d’assistir a l’exposició.\nL’Eureka és el fil conductor de l’exposició per als nens i compta amb una presència específica als diferents panells.\nLa mostra també compta amb un “alter ego” del Dr.Oró en forma de personatge que també apareix en diferents moments del recorregut.\nMaterial i software de la NASA\nL’estudi de l’oceà i la seva relació amb l’origen de la vida fou una de les constants en la investigació dels darrers anys de Joan Oró. Per això, l’exposició convida, en un dels seus espais, a conèixer l’oceà de manera interactiva. sobre Es tracta del sistema interactiu MLG2 de visualització multipantalla dels continguts de Google Oceans mostrats també amb el sistemae Liquid Galaxy de la riquesa biològica del fons del mar, àmbit d’estudi en què el doctor Oró va treballar-hi intensament en tractar-se de la major reserva biològica del planeta\nEn aquest mateix espai s’hi instal•larà al mes de novembre, el Planetari cedit per la Fundació la Caixa, una cúpula de projecció on els infants podran aprendren conceptes de biologia i nanobiologia, etc..\nEn aquest racó de la mostra també hi ha instal·lats 10 ordinadors interactius cedits per HP amb un software per a infants cedit per la NASA que permet visitar l’estació espacial internacional, veure com funcionen els vestits dels astronautes, etc..\nEl darrer espai de l’exposició, especialment pensat per a les visites guiades per a infants consisteix en la projecció d’un vídeo on s’expliquen les expedicions a la Lluna, Mart i també incorpora informació sobre la recent missió Rosseta.\nFomentar el coneixement de l’anglès entre els infants\nL’exposició compta amb una voluntat pedagògica clara adreçada a fomentar la divulgació de la ciència entre els infants i a promoure, a la vegada, el coneixement de la llengua anglesa com a eina de comunicació però també d’estudi científic.\nTecnologia de darrera generació i web interactiva\nLa mostra compta amb un important component interactiu amb l’APP beacons, dissenyada pel Google Developers Group de Lleida on els visitants, equipats amb un smartphone android, podran jugar a una gimcana de preguntes i respostes. Al play store de Google es pot trobar l’aplicació per jugar a la Gimcana virtual BLE, per mitjà del sistema bluetooth.\nLa web que s’ha posat en funcionament amb motiu de l’ Any Oró http://www.paeria.es/anyoro/ca/index.asp permetrà fer una visita de 360 graus a la web tipus street view que facilita que es pugui gaudir de l’exposició de manera virtual.\nEl Club Banyetes també participarà activament amb l’exposició i se suma a la celebració de l’Any Oró amb un concurs d’experiments, un gravació especial del programa a la seu de la mostra, al soterrani de l’Auditori Municipal Enric Granados i una participació especial de l’Eureka, el nou personatge del club, que és una nena científica que explicarà els continguts de l’exposició amb un làser i serà un dels personatges conductors de l’exposició als diferents panells explicatius.\nLa mostra inclou tres idiomes, el català, el castellà i l’anglès, al qual es pot accedir per mitjà dels codis QR instal•lats als diferents panells. La veu de la gravació és de la filla del científic, Maria Elena Oró.\nUn dels elements curiosos és que a l’acabar l’exposició els participants es podran fer un selfie amb la imatge del Dr. Oró.\nLa mostra la inaugura l’alcalde Àngel Ros avui a les 17.30h de la tarda, acompanyat de filla del Dr.Oró, Maria Elena Oró i d’Emili Gelpí, deixeble del Dr. Oró.\nLes activitats de l’any Oró inclouen, a banda de l’exposició, activitats paralel•les, organitzades directament per la Paeria i el Parc Científic, que s’han anat desenvolupant aquests darrers mesos i altres que es realitzaran en col•laboració amb altres entitats com Caixa Fòrum o el COU d’Ager.\nCaixa Fòrum programa, a partir del 5 de novembre el cicle de conferències “Hi ha vida fora del nostre planeta? en commemoració de l’Any Oró. La primera de les xerrades tindrà lloc el dia 5 de novembre a les 19h, a càrrec de José Miguel Mas Hesse, del Centre d’Astrobiologia del CSIC-INTA, tota el títol “Astrobiologia: la vida com un element de l’evolució de l’univers”. Eñ dia 12 de novembre, elponent serà Enrique Herrero- Casas (Institut de Ciències de l’Espai- CSIC) amb la xerrada “Buscan noves Terres”, el dia 19 de novembre Agustín Sánchez Lavega, del Grup de Ciències Planetàries de la UPV parlarà dels Planetes del sistema solar i exoplanetes, el 26 de novembre la ponència se centrarà en “La cerca de vida a Mart”, amb Ricardo Amils Pibernat del Centre d’Astrobiologia del CSIC Inta, i finalment, es clourà el cicle amb la xerrada “Els potencials planetes habitables del sistema solar”, a càrrec d’Olga Prieto Ballesteros, del Centre d’Astrobiologia del CSIC-INTA.\nAmb el COU d’ Ager s’està treballant en l’ organització d’una xerrada amb una activitat astronòmica el dia 29 de novembre al Caixaforum.\nActivitats ja realitzades en el marc de la celebració de l’Any Oró:\n-Dia 21 de març (durant 8 dies): l’exposicio de fotografia científica i astronòmica: ‘Fotografia i ciencia’ a càrrec de Casimir Jover Reig.\n-Dia 21 de març: curset / audiovisual: Introduccio a la Astrofotografia, amb la projecció de l’audiovisual: iniciació a l’astrofísica, amb audiovisuals i exemples pràctics, promogut per Mensa i a càrrec de Casimir Jover i Reig\n-Dia 21 de març: Conferència: CASUALITAT O CAUSALITAT: Ciència del caos en Economia, a càrreg Sergi Gàmez Ribelles.\n-Dia 21 de març Presentació de Mensa Empresa, a càrrec de la seva presidenta sra Elena Sant , presentacio de l’oferta per assessorar a empreses del Parc i emprenedors/es.\n-Dia 29 de març 2014: Realització, al Parc Científic, de tests per a mesurament de coeficient intel.lectual (test d’ intel.ligència), amb carácter oficial, per part de Mensa Espanya.\n-Dia 24 d’Abril: Curs d’introducció a la Programació d’autòmates amb Arduino. A carrec del GDG (Google Developpers Group de Google, ens del Parc Científic).\n-Dia 10 de Maig: Presentació, dins la festa del Banyetes, d’Eureka, la amiga científica del Caragol Banyetes, amb l’objectiu Incentivar l’interés dels nens/es per la ciència.\n-Dia 16 de maig: Al Parc Científic: Jornada sobre Tecnologies de l’accessibilitat, amb Juanjo Bilbao.\n-Dia 24 de maig: Dia de la ciència al Carrer, amb visita al Museu de l’Aigua i activitats al Parc Científic.\n-Dies 29 i 31 de maig: Taller de Fotografia Científica i Naturalista a l'Arborètum.\n-Dies 30 i 31 de maig: 5ena trobada Lleida Drone, al Magical Media conferencies, exposició , cursos. Practiques de vol. Hi haura un stand dedicat a l’Any Oró\n-Del 15 al 30 de juliol: Campus de treball Científic d’estiu de la Regidoria de Joventut, desenvolupat al Parc Científic, a càrrec i sota la coordinació de la Regidoria de Joventut i de Cooperacio. Entre les activitats desenvolupades, la construcció d’una impressora 3D i r maquetes d’edificis de cooperació Internacional on hi participa la Paeria.\n-1 al 31 de Juliol 2014 Camp de Robòtica per infants al Parc Científic.\n-15 de setembre 2014 Curs sobre muntatge i aplicacions d’Impressores 3D al Parc Científic.\n-27 setembre 2014. Devfest, acte promogut al Parc Científic per el Google Developers Group de Lleida. Hackathon sobre dades obertes de l’Ajuntament de Lleida. Wearables de Google i Android. Conferències sobre accessibilitat…\nJoan Oró, el científic i filòsof de la vida\nFill d'una família de flequers de la ciutat de Lleida, des de petit es va mostrar interessat pel paper de la humanitat a l'univers. La reflexió i l’estudi de l’origen de la vida varen centrar la seva atenció els anys d’estudiant, primer a Barcelona i després als Estats Units. Llicenciat en Ciències Químiques per la Universitat de Barcelona, es va doctorar en Bioquímica pel Baylor University College Of Medicine de Houston.\nOró va col•laborar en diversos projectes d'investigació espacial de la NASA, com el projecte Apol•lo per a l'anàlisi de les roques i altres mostres de material de la Lluna, i el programa Viking per al desenvolupament d'un instrument per a l'anàlisi molecular de l'atmosfera i la matèria de la superfície del planeta Mart.\nVa participar també com a membre de la Junta Espacial de l'Acadèmia Nacional de Ciències, que assessora el Govern dels EUA sobre els projectes d'exploració espacials. Aquests projectes inclouen entre d'altres, l'estació internacional en òrbita terrestre, i el viatge tripulat al planeta Mart.\nVa tornar a Catalunya l'any 1980, per a col•laborar en els nous plans de desenvolupament energètic i l'estudi de fonts alternatives d'energia. Va ser diputat de CiU per Lleida al Parlament de Catalunya (1980-1981) i assessor en temes científics del president de la Generalitat.\nL’any 1993 es va posar en marxa la Fundació Joan Oró a Lleida, amb l’objectiu de promoure iniciatives per al desenvolupament dels coneixements científics i de recerca.\nL’exposició es podrà visitar des del dia 9 d’ octubre de dilluns a divendres, excepte festius. Les visites escolars es tindran lloc als matins de les 9.45h a les 11.30h i a les tardes, visita lliure de les 17h a les 19h. La mostra es pot visitar fins el dia 9 de gener.


Carme Riera a la presentació de 'La veu de la sirena' / VIOLETA GUMÀ / ACN\nBarcelonaL'escriptora Carme Riera (Palma de Mallorca, 1948) reescriu la història de la sireneta de Hans Christien Andersen a 'La veu de la sirena' (Edicions 62) i la converteix en una dona del segle XXI, campiona de gimnàstica aquàtica. A través de l'univers del conte, Riera torna la veu a la protagonista, una dona "activa", "transgressora" i "heroica" que al conte d'Andersen se li havia tallat la llengua com a sacrifici per tenir cames i poder caminar.\nRiera pren com a referència la traducció de Josep Carner del conte original, titulada 'La donzella de la mar'. Ella, però, atorga a la protagonista la veu de la narració, que fa balanç dels seus últims anys. El conte escrit per Andersen explica com la sirena, una vegada amb cames, és tractada com una joguina exòtica al palau del príncep i dorm davant de la porta de la seva habitació per gaudir de les seves gràcies. La versió dolça explicada per Disney s'allunya, doncs, de la narració real.\nEvitar les dones silencioses\nL'escriptora ha reflexionat durant la presentació del llibre d'aquest dimarts a Barcelona en el paper de la dona a l'època de Hans Christian Andersen, en què els homes "tenien tendència a buscar la seva sirena". "Que no parlés estava bé", ha afirmat. El conte parla molt sobre el món "de les sirenes i de les dones", segons Riera, tant de l'època en què es va escriure el conte d'Andersen com de l'actualitat. La principal dificultat per a Carme Riera era trobar la versemblança per plasmar-la al seu conte i perquè la sirena parlés i donés veu a la història en primera persona, on incorpora l'humor i la ironia –"fonamental en la literatura i la vida". El llibre de Riera inclou la versió traduïda de Carner del conte original per poder comparar una versió amb l'altra.\nPer fusionar la seva visió del conte sense desviar-se de la història original, l'escriptora va convertir les descripcions de l'autor en accions. A 'La veu de la sirena' hi apareix el sexe, un acte "normal" per una dona del segle XXI, molt menys "políticament correcte" del que seria "normal a l'època". Tot i ser una història per a adults, Riera considera que els pares podran explicar aquest conte als seus fills i trobaran "una altra visió de la història".


QUANTES COSES PENDENTS! | LES GALETES DE LA MONTSE\nQUANTES COSES PENDENTS!\nUffff .... quan de temps sense publicar!!! Passen els dies volant i ja fa gairebé un mes que va començar aquest nou any i jo sense penjar ni una foto nova.\nA vegades em plantejo si puc continuar amb aquest blog, entre la feina, la canalla, la casa i alguna comanda que em demanen, em queda molt poc temps. Peò la veritat és que totes aquestes activitats les gaudeixo i molt, o sigui que espero que tot continuï com fins ara!\nLes fotos que penjaré corresponen a cosetes que he fet durant aquest mes: una caseta de galeta que vam convertir en fanalet per anar a rebre els reis, un pastís de la Draculaura, i una meravellosa princesa per a dues nenes guapíssimes que van fer anys aquest mes i unes Peppa pig de galeta molt divertides!.\nEm quedarà pendents unes pilotes de rugby que vaig fer per una família que se'n va a viure a Madison i que vem aprofitar l'etiqueta que tanca cada paquet de galeta per posar un missatge de comiat de la família.\nNo m'enrotllo més i poso les fotos a veure si us agraden.\nFins aviat, que publicaré una gran sorpresa que m'han demanat, una comanda molt i molt especial!!!\nEtiquetas: CELEBRACIONS, GALETES, THERMOMIX


ADEU A UN REFERENT POLÍTIC\nVa liderar la dreta reformista i va ser un dels impulsors de l'euro i el sistema monetari europeu\nPresident entre el 1974 i el 1981, Giscard va legalitzar l'avortament i el divorci a França\nParís 02 de de desembre del 2020. Actualitzada 03 de de desembre del 2020 a les 00:07\n«A la meva edat, la immortalitat s’ha convertit en un valor refugi». Aquesta frase, pronunciada per Valéry Giscard d’Estaing durant una recepció de l’Acadèmia Francesa el 2004, ressona avui amb certa ironia. Aquest dimecres als seus 94 anys l’expresident de la V República entre el 1974 i el 1981 va morir a la seva propietat d’Authon, després de diverses hospitalitzacions per problemes cardíacs.\nQui va ser president de França entre el 1974 i el 1981, va fer una de les seves últimes aparicions públiques el setembre del 2019, en l’enterrament de Jacques Chirac, que va ser el seu primer ministre. Serà la història qui immortalitzi la figura del Grand Old Man (GOM) de la política francesa –com li agradava referir-se a si mateix–, encarnació de l’esperit reformista en una França reticent i protagonista del preàmbul del somni europeu.\nValéry Giscard d’Estaing (Coblence, Alemanya, 1926), va conèixer tots els escalafons de la política francesa, fins i tot el primer de tots: l’Escola Politècnica i l’Escola Nacional d’Administració (ENA), vivers de les elits del país. La seva carrera va començar el 1951 al si de la Inspecció General de Finances, per passar cinc anys més tard al terreny polític i es va convertir en diputat del departament Puy-de-Dôme.\nFent prova de precocitat i pressa, característiques que marcaran la seva política, el 1959 va ser nomenat secretari d’Estat de Finances sota el Govern de Michel Debré i el 1962 va assumir la cartera de de Finances i Assumptes Econòmics al si de l’Executiu de Georges Pompidou, càrrec que ocuparà també sota la batuta de Jacques Chaban-Delmas i de Pierre Messmer el 1972.\n«No teniu el monopoli del cor»\nDesprés de la mort de Georges Pompidou, Valéry Giscard es va convertir en l’hereu del seu camp polític. «No teniu el monopoli del cor», va llançar a François Mitterrand el 10 de maig del 1974. En aquell temps, lluny de la seva funció ministerial, Giscard s’enfrontava cara a cara al candidat socialista en la carrera cap al Palau de l’Elisi. Amb aquesta frase, que engrosseix les pàgines de la memòria francesa, Valéry Giscard va respondre al seu rival que defensava una justa distribució de la riquesa amb la frase: «És gairebé una qüestió d’intel·ligència, és també una qüestió de cor».\nAmb el 50,81% dels vots, el pròdig candidat de la dreta es va alçar amb la presidència de la V República, elegint Jacques Chirac com a primer ministre. Giscard tenia només 48 anys quan es va convertir en cap d’Estat, el més jove de la història de França fins a l’arribada d’Emmanuel Macron, hereu del seu esperit reformista i indiscutible calc de la seva trajectòria.\n«Molts dels nostres compatriotes estan convençuts que preferirien viure en un món similar al del passat, pacífic, rústic, familiar, i alhora senten la inevitabilitat del canvi», va escriure Giscard en el seu assaig ‘Democracia francesa’ (Fayard, 1976). Malgrat les reticències del poble francès, entre el 1974 i el 1981, Giscard va rendir homenatge al seu esperit modernista en oposició a l’auster conservadorisme gaullista: va reduir la majoria d’edat als18 anys, va legalitzar l’avortament i va aprovar el divorci per consentiment mutu.\nLa Unió per la Democràcia Francesa, la seva creació política\nMalgrat la seva experiència com a exministre de Finances, els problemes econòmics –atur massiu, inflació i augment del cost de les matèries primeres– agreujats per la crisi del petroli del 1973, marcaran els seus anys de mandat i allunyaran Giscard de Jacques Chirac, reemplaçat al capdavant del Govern per l’economista Raymond Barre el 1976.\nEl 1981, malgrat els seus esforços per reunir la dreta no gaullista i el centre entorn d’una nova formació política, la Unió per la Democràcia Francesa (UDF), Giscard va ser derrotat per François Mitterrand en la segona volta de les eleccions presidencials, cosa que el va privar d’un segon mandat. La seva estratègia no va convèncer els francesos, indignats per la relació de qui va ser president amb el dictador centreafricà Jean-Bédel Bokassa, sense oblidar l’escàndol protagonitzat pel seu ministre de Pressupost, Maurice Papon, al revelar-se la seva participació en la deportació de jueus sota el règim de Vichy.\nMalgrat els escàndols i del seu deslluït balanç econòmic, la política exterior de Valéry Giscard marcarà un abans i un després en la construcció europea. Juntament amb el canceller alemany Helmut Schmidt, va impulsar la creació del Sistema Monetari Europeu (SME) i va defensar la introducció d’eleccions directes per designar els diputats del Parlament Europeu. Europeista convençut, després de 40 anys en l’escena nacional francesa va saltar a l’arena europea, i es va convertir en eurodiputat el 1989 fins al 1993.\nEncarregat de trobar un punt d’entesa entre els federalistes europeus i els escèptics davant qualsevol altra forma d’integració, Giscard va tornar a la primera línia europea el 2002 com a president de la Convenció sobre el Futur d’Europa, responsable del fallit projecte de Constitució Europea.\nLluny d’abandonar el terreny institucional, el Grand Old Man va passar a formar part de l’Acadèmia Francesa el 2003 i el 2004 es va convertir en membre de ple dret del Consell Constitucional. En un segon pla, però sempre present, l’ombra de Giscard acompanya Emmanuel Macron, a qui molts acusen de ser una mera imitació moderna.\nAl carrer per celebrar la democràcia\nNova era als EUA\nLíders mundials aplaudeixen l’arribada de Biden a la Casa Blanca\nLa pandèmia a França\nEl Govern francès manté tancades les estacions d’esquí\nEl Regne Unit arriba a un nou rècord, amb 1.820 morts per coronavirus en un dia\nEl mes de maig passat, Valéry Giscard va reaparèixer a la primera plana mediàtica per una acusació d’agressió sexual. Una periodista alemanya del diari Süddeutsche Zeitung va presentar una denúncia contra l’expresident gal acusant-lo d’haver-li tocat les natges durant una entrevista a París el desembre del 2018.\n«Si del que se l’acusa fos cert, per descomptat que ho lamentaria, però no recorda res», va assegurar el seu cap de gabinet al diari Le Monde. Així doncs, Giscard, reformista i modern, es va enfrontar també al canvi de paradigma dels nostres dies on els abusos i excessos, protagonitzats fins i tot per pesos pesants de la història, ja no queden entre bastidors.


Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres - El patinador Bruno Marco Costabella finalitza quart el Campionat d'Europa\nEl patinador Bruno Marco Costabella finalitza quart el Campionat d'Europa\nEl jove llavanerenc fa un molt bon paper a la competició celebrada a Alemanya i consolida el seu fantàstic any esportiu\nBruno Marco Costabella culmina una temporada exitosa amb una gran actuació al Campionat d’Europa de Patinatge Artístic, que s'ha celebrat a Harsefeld, Alemanya. El llavanerenc ha quedat quart després de les dues proves en les que va participar. En el programa curt va arribar a la tercera posició d’Europa. Tot i això, amb la suma dels programes curt i llarg finalment va perdre una posició i va quedar quart.\nDurant els últims anys, el llavanerenc ha quedat subcampió de Barcelona, Campió de Catalunya, Subcampió d'Espanya i en setena posició d'Europa. Actualment competeix a la categoria juvenil amb el Club Patí Parets, tot i que va començar a patinar a Llavaneres.


Apartment Komarna IV Komarna Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDissenyat tant per oci com per negoci, Apartment Komarna IV està situat idealment a Komarna; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartment Komarna IV, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Komarna, el Apartment Komarna IV és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nDescompte a Apartment Komarna IV


Les persones, la sostenibilitat i l’habitatge són els tres eixos centrals d’Esquerra per a obtenir l’alcaldia per primer cop - L'Eco de Sitges\nLes persones, la sostenibilitat i l’habitatge són els tres eixos centrals d’Esquerra per a obtenir l’alcaldia per primer cop\nMés d’un centenar de persones han seguit l’acte central de campanya dels republicans al Casino Prado\nLa cap de llista d’ERC, Aurora Carbonell, va remarcar, durant l’acte central de campanya, celebrat aquest diumenge al Casino Prado, els tres eixos principals que podrien donar l’alcaldia de Sitges per primera vegada al seu partit: les persones, la sostenibilitat i l’habitatge. Carbonell també va defensar els quatre anys dels regidors republicans al govern sitgetà: “Cal fer valdre la feina feta. Ens vam trobar un ajuntament aturat i l’hem posat en marxa. Ara està a punt per treballar per a tots els sitgetans i sitgetanes”. En aquest sentit, l’alcaldable va demanar al centenar d’assistents que seguien l’acte en directe que els ajudin a aconseguir uns millors resultats que en les darreres eleccions municipals: “Cal que siguem més per a poder fer més i fer-ho millor”.\nDurant el transcurs de l’acte, la consellera de Justícia de la Generalitat, Ester Capella, va destacar la importància de tenyir el mapa de Sitges i de Catalunya de groc el pròxim 26 de maig. “Un groc de llibertat, de dret a tenir drets”. La consellera també va assegurar que el govern català està al costat de la gent en les seves necessitats principals. En aquest sentit, va anunciar que l’executiu aprovarà en poc temps la llei per a regular el preu de lloguer.\nPer la seva part, Jaume Monasterio, número 2 de la candidatura, va destacar la importància de posar les persones al centre de totes les polítiques: “en l’esport, la cultura, l’educació i qualsevol altre àmbit”. I Esther Daunas (5) i Júlia Pardo (7), que van obrir l’acte, van subratllar la importància de la igualtat en la candidatura. Els republicans presenten una llista cremallera i, pel que fa el jovent, fins a 9 candidats tenen menys de 30 anys.\nEl Festival Jardins de Terramar anuncia el primer ‘sold out’


Aquest és el bloc personal de l’Àngel Porta i Ribalta, fill de Baldomà (La Noguera – Lleida – Catalunya). Resident a Vallirana (Baix Llobregat – Barcelona – Catalunya) des de l’any 1993. Professor d’Educació Primària al CEIP Pompeu Fabra de Vallirana des del curs 92/93.\nBenvinguts i benvingudes al bloc. Podeu deixar-hi comentaris, enviar-hi articles, imatges… Moltes gràcies\n[kml_flashembed movie=”http://www.xtec.cat/~aporta1/sons/imagine.swf” width=”1″ height=”1″/]\n146 respostes a PÀGINA D’INICI\n8 març 2010 a les 09:16\nHola Àngel, com estan les classes?\nQuants nens han vingut a classe, m’ha agradat molt que nevés.\n8 març 2010 a les 21:49\nNo sé ben bé quants n’han vingut perquè jo he entrat, com cada dilluns, a les 11 passades. A les dues, ja no hi quedava ningú de 5è. Jo m’he quedat fins vora les 4 de la tarda, quan ha marxat l’últim nen.\nVeurem com anirà demà!\n7 abril 2010 a les 20:37\nHola, sóc el Marc García.\nEl dictat de català és per divendres?\n7 abril 2010 a les 20:45\nSí, el dictat és per divendres.\n20 abril 2010 a les 23:03\nbuscant per la web un model per construir una figura geomètrica que en Pau (…) necessitava perquè se li havien fet malbé, he trobat aquesta pàgina. Ens ha agradat tant que ens hem posat a fer-ne algun. La deixem aquí anotada per si no la coneixeu i pot interessar:\nSalutacions cordials de LP (mare Pau 5è B)\n21 abril 2010 a les 15:17\nMoltes gràcies, Lydia, sempre són bones aquestes aportacions.\n2 maig 2010 a les 19:04\nSaps el dossier de medi??\nAquelles pàgines que ens vas dir que les féssim, les hem de fer a casa o a classe??\n2 maig 2010 a les 21:01\nSí, cal acabar-les a casa.\n11 maig 2010 a les 19:48\nHola Àngel, el dictat és per demà?\n11 maig 2010 a les 20:22\nSí, és per demà. Ja ho he dit ben clar a classe.\nNoelia Chico diu:\n30 maig 2010 a les 12:50\nHola Àngel, sóc la Noelia.\nPer a matemàtiques, el treball de l’Excel es pot fer a mà?\nÉs que a mi no em funciona. Espero la teva resposta.\n30 maig 2010 a les 19:49\nNo et preocupis. El treball es pot fer a mà. A l’aula d’informàtica, ja el farem amb l’excel.\n9 juny 2010 a les 16:56\nHola Àngel, avui no he pogut anar a l’escola i et vull preguntar què hi ha de deures de català, matemàtiques i medi. Àdeu!\n9 juny 2010 a les 20:58\nNomés cal estudiar els temes 11 i 12 de català.\nCarla Fernández diu:\n22 juny 2010 a les 11:08\nHola Àngel! 🙂 Quan de temps!\nCom estàs? Espero que molt bé, nosaltres ja hem acabat l’institut.\nAquest matí he anat a recollir les notes, han anat força bé 😀\nAlgun dia ja aniré a veure’t a l’escola!\n12 juliol 2010 a les 02:09\nJo ens trobem de vacances i ara a descansar i carregar piles!\nA partir de setembre je ens veurem, d’acord?\n15 juliol 2010 a les 19:50\nHola Àngel! Sóc l’Alexandra, del curs 09-10 , he entrat per dir-te que he passat de curs, jajaja, i, a part, et volia dir si la Núria, una tutora que se’n va anar quan jo era a 4rt, si té correu… m’agradaria tenir contacte amb ella.\nA reveure, Alexandra.\n18 juliol 2010 a les 22:08\nMe n’alegro molt que t’hagi anat bé el curs. Ara a descansar i fer unes bones vacances fins al setembre!\nEl correu de la senyoreta Núria no el sé, però pot ser que vegi els teus missatges dels blocs meu i de l’escola i es pugui comunicar amb tu.\n23 juliol 2010 a les 22:00\nHola Àngel, volia donar-te les gràcies pel quadernet d’estiu. La meva mare diu que està bé que facis això i que tots t’ho haurien d’agrair.\n24 juliol 2010 a les 13:57\nEspero que les vacances et vagin força bé, aprofita-les tant com puguis i al setembre, amb les piles ben carregades, ja ens tornarem a veure, oi?\n8 agost 2010 a les 17:28\nHola Àngel, sóc la Irene i que sàpigues que estic fent el teu dossier de la teva pàgina.\n10 agost 2010 a les 12:59\nM’ha agradat molt saber notícies teves. Aprofita les vacances que aviat ens tocarà tornar a la feina!\nAdrian Vidal diu:\n10 setembre 2010 a les 18:30\nHola, Sóc l’Adrian Vidal, m’agradaria saber si vas posar deures per al dilluns 13/9/10\n11 setembre 2010 a les 14:12\nNo vaig posar cap activitat. Descansa i passat’ho bé. Dilluns ja farem activitats noves.\n16 setembre 2010 a les 18:07\nAvui era el meu aniversari, demà puc portar galetes?\n16 setembre 2010 a les 21:06\nÉs clar que pots portat galetes!\n17 octubre 2010 a les 19:15\nEl 27/10/10 serà el meu aniversari!!!!!!!\nEspero que us agradi el que portaré!!!\nFins demà Àngel, bona nit\n17 octubre 2010 a les 19:51\nSegur que ens agradarà.\nQue acabis de passar un bon diumenge.\n15 desembre 2010 a les 20:00\nHola Angel,sóc la Fatima:\nEspero k tot vagi be a l’escola el institut es molt perillos perk ya gent ke fuma altres k no fan kas ho d’altres k van amb les butxaques buides pero bueno dona igual espero k tot vagi be i araveure.\nA per cert com va el meu germà Mohamed en les notes segur k mal espero k no perke sino ay…….\nsalutacions als alteres profes de part meva.\nGemma Mañas diu:\n28 abril 2011 a les 22:05\nHola Àngel vull dir-te que ho he intentat de fer les grulles però no ho he aconseguit pasa algo si no les porto?? esque no em surten i el m,eu pare tanbé ha intentat però no li han sortit.\n4 maig 2011 a les 20:30\nHola Àngel te enviat un trevall al teu correu espero que ta agradi.\nainhoa roca perez diu:\n13 maig 2011 a les 20:34\nHola Angel diu el meu tiet que la teva pagina esta molt ben feta!!!!\ndiu que es molt original i molt practica.\nOriol Giménez diu:\n5 juny 2011 a les 21:17\nSoc L’Oriol, els meus pares em pregunten que per fer la matricula al nou institut els hi demanen un informe del segon trimestre. Ens el donareu vosatres o l’hem de demanar a secretaria o direcció?\nAinhoa Roca Pérez diu:\n29 juny 2011 a les 20:06\nHola Àngel, sóc l’Ainhoa. Bé, ara ja anirem a passar a l’institut, que bé!!!\nJa us aniré a veure de vegades, quan tingui festa!!!\nBé que ………\nPetons a tots els professs\nEspero que us agradés el regal!!!!\nEra bonic oi?????????\nAra ja estàs de vacances, aprofita-les i carrega piles. Després, quan tu vulguis i puguis, ja et passaràs per l’escola a veure’ns! Nosaltres et rebrem molt encantats!\nSí, ens van agradar molt els regals i la gran festa final de comiat! Sempre us recordarem.\nQue passis un bon estiu i unes bones vacances!\n12 setembre 2011 a les 19:15\nSóc l’Adrià Vidal.\nDemà anirem a l’institut. Estic una mica nerviós.\nPerò tu ja has començat a donar les classes, no?\nQue et vagi bè, Àngel.\n12 setembre 2011 a les 21:29\nJa et passaran aquests nervis, és normal.\nEspero que et vagi bé a l’institut, però caldrà que treballis força des del primer a l’últim dia. Si ho fas així obtindràs millors resultats i t’ho passaràs millor…\nM’agrada molt que et recordis de nosaltres. Aquí també us recordem.\nSí, jo ja he començat i avui ha anat força bé.\nAquest curs, tinc una tutoria de 3r.\nQuan vulguis i puguis, passa’t per l’escola a veure’ns que ens faràs molt contents!\nNuria Crespo diu:\n20 octubre 2011 a les 18:00\nQue com va amb els nens de tercer? Es porten bé o que?\nI que ja us anirem a veure l’Ainhoa i jo alguna tarda que puguem, d’acord.\nBé, petons a tots i que a l’institut ens va a tots molt bé, a alguns més que a d’altres, però en general tot bé.\n20 octubre 2011 a les 23:14\nMe n’alegro molt que us vagi bé a l’institut.\nAl Pompeu tot va com sempre.\nAquí us esperem, ja sabeu que sereu molt ben rebuts.\nIrene Galván diu:\n3 desembre 2011 a les 23:08\nCom esteu al Pompeu?, espero que els nens de tercer es portin bé… Ja passarem algun dia a veure-us.\n6 desembre 2011 a les 21:47\nAquí al Pompeu va força bé. Espero que a tu, també, et vagi tot molt bé.\nA veure si és veritat que passaràs, ben aviat, per l’escola! Aquí t’esperem i ens faràs molt contents.\nBones Festes de Nadal i a reveure,\n29 desembre 2011 a les 20:04\nEl primer trimestre m’ha anat molt bé, no he suspès cap. A tots ens va molt bé i a tu i l’Araceli com us va?\nDesitjo que acabis de passar unes Bones Festes!!\n2 gener 2012 a les 21:58\nHola Àngel! Sóc l’Alexandra Morchón hahaha.\nNo se com he tornat a entrar aqui i he pensat en comentar alguna cosa 🙂\nHe repetit curs, aixi que, estic a 2n d’ESO un altre cop, vaig a la classe del Josué Flores, i, em repetit molts del Pompeu. El Carlos, Oscar Merchán, Josué, Andrés, Ivan Barranco… Pero bueno, aquest curs ens esforçarem més!\nBon any nou 2012 😀\nRocio Carretero diu:\n13 agost 2012 a les 21:10\nHola Angel sóc la Rocío de cal paleta de Baldomà, te’n recordes? la filla del Paco. Records!!!\nCarles Rodríguez Mateu diu:\n23 abril 2013 a les 00:19\nHola Àngel!! =D\nNo se si et deus recordar de mi, però jo si que me’n recordo molt de tu i de l’escola Pompeu Fabra. Vaig fer amb tu 5è i 6è, i soc el germà de la Mònica (també vas ser el tutor d’ella). La veritat es que van ser uns anys molt bons, i m’ho vaig passar molt bé amb tu, el Jordi, el Xavi Rivadulla.. quins bons records! Les teves classes eren les millors, i tinc molt bon record també de les excursions que vam fer, com per exemple anar a sant-hilari, o l’excursió del canal olímpic, o les colònies que vam fer a 6è, on vam anar amb caiac, vam fer submarinisme, anar amb bicicleta per la muntanya, escalada, tirolina… quantes coses!! (ara no faig memòria de com es deia el lloc on vam estar, però el mes segur es que va ser a la costa brava). El millor professor que he tingut! i rèiem moltísim!\nQuan vaig anar a l’institut et vaig trobar a faltar molt, i de fet, mai va ser ja el mateix a l’institut. Però això si, hem vaig poder treure tota la ESO, i després el Batchillerat va estar molt bé. Després vaig triar Enginyeria Industrial, i encara hi estic amb el tema! Jajaaj Ara ja estic fent l’últim curs per fi!\nAvui parlant de primària, la meva germana m’ha recordat que tenies la teva pròpia web, i m’ha fet gràcia perquè he vist que tens una part per si algú et vol escriure.. i en veure-ho no ho he dubtat! =)\nEspero que tot t’estigui anant molt be a la Pompeu =)\n16 gener 2020 a les 09:42\nHola Àngel, he trobat els teus recursos per la pàgina d’xtec, a quin apartat he d’anar per trobar-ne d’altres?\nFESTA DEL CONILL CUINAT 2014\nFESTA GASTRONÒMICA PRIMAVERA 2014\nCURS DE CUIDADORS PER CUIDAR GENT GRAN\nCarme en PÀGINA D’INICI\naporta1 en FESTA MAJOR 2013\nCarles Rodríguez Mateu en PÀGINA D’INICI\nRocio Carretero en PÀGINA D’INICI\nAlexandra en PÀGINA D’INICI\nCa l'Ignasi (3)\nJunta Veïnal de Baldomar


Redacció, Author at el 3 de vuit - Pàgina 1691 de 1861\n16/03/2010 - 15:25h\nMarta Solsona exposa a Caixa Penedès\n16/03/2010 - 11:56h\nL’Aula de Cultura de Caixa Penedès Fòrum Berger Balaguer presenta a partir d’aquest dijous, 18 de març, l’exposició “MARTA SOLSONA: Volums i sentiments – Escultura”, una exhibició d’escultures de l’artista que s’endinsa en la puresa i la perfecció de l’esperit.\nEl FEOSL 2010 invertirà 10,3 MEUR i crearà 334 llocs de treball al Baix Penedès\n16/03/2010 - 11:32h\nEl nou Fons Estatal per a l’Ocupació i la Sostenibilitat Local (FEOSL) impulsat pel Govern de l’Estat per a aquest any 2010 suposarà per a la comarca del Baix Penedès una injecció econòmica directe de 10.339.821 euros. Un paquet inversor que, en aquests moments de dificultats econòmiques, implicarà la creació de 334 nous llocs de treball a la comarca.\nSe suspèn el concert d’AraésDemà a l’Odissea\n16/03/2010 - 11:13h\nEl concert que el grup poètico-musical AraésDemà havia d’oferir dimecres, dia 17 de març, a la llibreria l’Odissea, s’ha suspès per motius de salut que afecten a un dels membres del grup. L’organització espera poder reprogramar-lo durant el pròxim mes de maig.\nL’alcalde de Vilafranca continua dimecres 24 a la Girada les visites als barris\n16/03/2010 - 11:00h\nL’alcalde de Vilafranca, Pere Regull, continuaràel proper dimecres dia 24 a la Girada la tanda de reunions amb el veïnat de tots els barris amb la finalitat de conèixer de primera mà l’opinió del veïnat i alhora recollir les seves propostes i suggeriments per millorar el barri i Vilafranca. La reunió, oberta a tot el […]\nL’IES Milà i Fontanals impartirà un cicle formatiu d’infermeria\n16/03/2010 - 10:54h\nL’Alt Penedès disposarà a partir del proper curs escolar 2010-2011 d’un cicle formatiu de “Cures auxiliars d’Infermeria” que s’impartirà a l’Institut Milà i Fontanals, una demanda que el centre educatiu havia fet formalment l’any 2007 i que ara tres anys després arriba. La confirmació la va rebre aquesta setmana el Consell Comarcal a través […]\nNova mort per Covid-10 a l’Hospital de l’Alt Penedès, on també segueixen pujant les altes


Subvencions a la contractació – Agència de Desenvolupament del Ripollès\nSubvencions a la contractació de persones majors de 30 anys\nEl Programa 30 Plus està dirigit a persones en situació d’atur de 30 anys i més, preferentment entre 30 i 45 anys i baix nivell formatiu. Es prioritzarà la participació de:\nAvantatges per a l’empresa:\nL’empresa pot sol·licitar subvenció pel valor del Sou mínim per jornada completa, o la part proporcional en cas de ser jornada parcial (no inferior al 50% de la jornada ordinària). Des de l’Agència podem assessorar en la sol·licitud.\nContractació mínima de 6 mesos, subvenció fins a 9 mesos. S’ha de comunicar en el moment de la contractació no es permeten pròrrogues. És vàlida qualsevol modalitat contractual.\nEl treballador/a ha de realitzar una formació professionalitzadora associada al perfil de treball (de 20 a 100 hores), aquesta formació es pot fer des de l’empresa. En el cas de realitzar la formació simultàniament al contracte laboral, aquest haurà de ser obligatòriament a temps parcial i també haurà d’incloure la distribució i horari del temps de treball efectiu i el temps dedicat a formació. Des de l’Agència assessorem en el Pla de formació i també podem organitzar-la.\nCal signar conveni entre entitat promotora (Agència de Desenvolupament del Ripollès) i empresa contractant, també cal assignar persona de referència (tutor/a) per part de l’empresa.\nContacte: Gaspar Tarrida, Tècnic del Programa 30 Plus\nAgència de Desenvolupament del Ripollès Tel. 972 70 44 99\n“Aquest projecte està subvencionat pel Servei Públic d’Ocupació de Catalunya i pel Servicio Público de Empleo Estatal en el marc del Programa 30 Plus, regulat per Ordre TSF/132/2018, de 30 de juliol”.


Els serveis socials desactiven l’operació Fred després d’allotjar 235 persones en 3 nits | betevé Web\nClara Soteras@ClaraSoterasRoger Torres i Liñán@RTLbcn diumenge 11 de febrer, 2018 , 10.49\nEl dispositiu d’acollida per a persones sense sostre ha estat activat durant tres nits per temperatures al voltant dels 0 ºC\nL'Ajuntament ha donat per finalitzada la fase d'alerta de l'operació Fred que ha estat activada tres nits pel risc de temperatures mínimes properes als 0 ºC. El Centre d'Urgències i Emergències Socials de Barcelona (CUESB) ha allotjat un total de 235 persones durant l'episodi de fred. El consistori va ampliar en un centenar les places perquè els sensesostre poguessin passar aquestes nits a cobert.\nEl govern municipal va decidir ampliar en 100 llits les places d'allotjament nocturn a través del centre d'estades breus del CUESB —durant l'hivern només hi ha 72 places més que la resta de l'any—, que ofereix serveis d'higiene, alimentació i consigna. Durant tres nits, els equips d'emergències socials —amb unes 30 persones entre professionals i voluntaris— s'han centrat principalment a oferir allotjament a les persones sense llar que dormen habitualment al carrer.\nDurant els dies vinents l’operació Fred continuarà activa, però en fase preventiva. Des del novembre els serveis municipals han atès gairebé 5.000 estades nocturnes, 5.000 esmorzars, 4.650 sopars i 3.695 dutxes.\n"Hauríem de dir-ne operació Hivern, no operació Fred"\nDes del govern municipal apunten que, segons el Meteocat, les temperatures pujaran, per això han desactivat el dispositiu. Tot i això, ja han rebut les primeres crítiques. Des d'Arrels Fundació asseguren que no s'hauria de desactivar perquè encara fa fred, malgrat que hagi pujat uns quants graus. L'entitat demana que s'allargui i assegura que "hauríem de dir-ne operació Hivern, no operació Fred".\nDe la mateixa manera ho ha criticat la presidenta de la CUP Capgirem Barcelona, María José Lecha, que apunta que els sensesostre passen fred tant amb 0 ºC com amb uns quants graus més.\nQuina diferència hi ha entre 0° i 4° si dorms al carrer? Més de 1000 persones segons el darrer recompte. Ha d'estar activat tot l'hivern, amb més recursos #pressupostos2018 https://t.co/yVKuAX6mTr\n— María José Lecha (@MJLecha) 11 de febrer del 2018\nCentre d'Urgències i Emergències Socials (CUESB)fredoperació fred


‘Vilafranca, un dinar de festa major’ tanca la gira amb més d’11.000 espectadors – Públics culturals. Connectant comunitats\n07 abril 2015 16 febrer 2017 xarxesDeixa un comentari\nEls Teatres Amics han superat la xifra 11.000 espectadors, sumant tots els espectacles programats pels teatres associats.\nLa gira d’hivern es va iniciar el 19 de febrer a Vilafranca del Penedès, Capitalitat Cultural Catalana 2015, i va tancar dimarts 31 de març, al Teatre Fortuny de Reus exhaurint entrades.\nPodeu consultar les dates i els teatres dels municipis participants al nostre calendari.\nDesprés d’aquesta bona acollida, el muntatge tornarà a la programació teatral catalana a partir de la tardor.\naliança entre agents, arts escèniques


13 Gen 2016 Aplicació artesana de pa d’or en policromies\n12 Gen 2016 Com prevenir la dermatosi professional\nPublicat a les 10:05h a Recomanem 0 Comentaris\nDiàriament en el món de la construcció s’utilitzen gran varietat de productes químics. Cap d’aquests productes és totalment inofensiu per a la seguretat i salut dels treballadors, i concretament alguns d’ells són agressius per a la pell.\nSegons l’efecte que produeixen sobre la pell es poden classificar en:\n08 Gen 2016 Una rehabilitació a 70 graus\nPublicat a les 09:02h a Espai Rehabilitació, Reportatges 0 Comentaris\nEl número 47 del carrer Arnau d’Oms, al barri de Porta, té una història particular. El dia 21 de març del 2013 el pàrquing situat en el subterrani de l’edifici va esclatar en flames pel que tot apunta que va ser el curtcircuit d’un cotxe. La rapidesa dels bombers va prevenir que l’edifici es col.lapsés\nPublicat a les 16:18h a Recomanem 0 Comentaris\nUs informem de les qüestions a tenir en compte en la formalització d’aquests contractes, en motiu de la campanya de control que ha posat en marxa l'Inspecció de Treball. Tal i com us vam informar fa algunes setmanes, la Inspecció Provincial de Treball i Seguretat Social ha posat en marxa una campanya de controlsobre els contractes a temps parcial


Centre de rehabilitació de la selva marítima - Diari de Girona\njosep alum 22.11.2017 | 07:09\nha tornat a passar. Sempre ens torna a passar! No prenem consciència de «les coses» fins que les vivim de prop. Aquest cop, «les coses» han estat les instal·lacions i el servei del Centre de Rehabilitació de la Selva Marítima ubicat a Lloret de Mar, al sector de Fenals. Acompanyar-hi un familiar m'ha permès conèixer de primera mà les virtuts i algunes mancances del servei. Entre les virtuts, l'entrega, la professionalitat i la polivalència del personal que hi treballa, començant pel seu cap de servei. També, tot i estar ubicades en uns barracons prefabricats, el fet que comptin amb llum natural. I encara, la facilitat per accedir-hi i aparcar a prop, almenys, en temporada baixa.\nDe les mancances en vas essent conscient a poc a poc. Conversant amb pacients i treballadors t'assabentes que la demanda d'assistència desborda la capacitat del seu equipament i del personal. I per això, hi ha gent que després de patir una fractura o qualsevol altra patologia tributària de rehabilitació ha d'esperar, a vegades, un mes o més per poder començar. Només dos o tres fisioterapeutes fixos contractats no sempre a jornada completa i algun estudiant en pràctiques, no donen l'abast a les necessitats rehabilitadores públiques dels 100.000 habitants que sumen Blanes, Lloret i Tossa. Tampoc, l'equipament d'aparells és suficient perquè els pacients puguin fer les sessions amb fluïdesa. De tant en tant han d'esperar torn o fins i tot compartir-les.\nDe tot això n'he tingut consciència les darreres setmanes. Coincidint amb els esdeveniments de la frustrada instauració de la independència i la república catalanes. Com deien algunes veus mediàtiques, aquests dies el procés ha manllevat moltes energies als polítics. I possiblement, en més d'un àmbit, el dia a dia ha estat aparcat o insuficientment atès. Ara que sembla que s'inicia un període d'autocrítica i reflexió, seria bo plantejar-se si cal començar les cases per la teulada o amb uns bons fonaments. Uns fonaments que ofereixin a la ciutadania una gestió i uns serveis solvents, eficaços i moderns. Uns fonaments que resultin prou atractius, no només des del sentiment i l'emoció, sinó també, des de la realitat d'un país que funciona de veritat! Fora el primer pas per poder atraure una quantitat de ciutadans prou nombrosa, que permeti posar en evidència, de manera indiscutible, la recurrent incomprensió i gasiveria de l'estat.


No hi ha feines d’homes | FET a TARRAGONA\nUpdated: 14 de febrer, 2019\nLaura Molero al pantalà de Repsol. Foto: David Oliete.\nDescarregar tones de moresc d’un vaixell des de trenta metres d’alçada amb una grua gegant, conduir un camió, controlar la navegació a tota la costa tarragonina, buscar les millors solucions tècniques al pantalà i supervisar inversions milionàries a la refineria, o agafar el relleu en la direcció de l’empresa familiar. Dones treballant en mons d’homes. Ho fan amb naturalitat, reivindicant la igualtat de gènere a la feina, trencant prejudicis i lluitant contra qualsevol forma de discriminació i paternalisme.\nLaura Molero és tècnica d’operacions a Repsol i treballa per millorar el funcionament del pantalà\nAl número 33 del FET a TARRAGONA publiquem el perfil professional de sis dones. Una d’aquestes protagonistes és Laura Molero, tècnica d’operacions a la petroquímica.\nTreballa per millorar i optimitzar el funcionament del pantalà de Repsol a Vila-seca (Tarragonès) des del seu despatx, amb vistes a l’impressionant entramat de canonades que condueixen els productes petroquímics que descarreguen o carreguen cada setmana desenes i desenes de vaixells. Va començar amb només vint-i-dos anys des de baix de tot, treballant a torns a la refineria, en un món molt masculí. “El torn uneix molt”, destaca.\nSent dona i tan jove, abans va haver de guanyar-se la confiança de tothom. “Els meus companys de feina haurien pogut ser els meus pares, i van ser els meus mestres. Jo tenia ganes d’aprendre i ells d’ensenyar, i en vaig aprendre molt, professionalment i humanament”, recorda. Té quaranta-dos anys i és mare, i està orgullosa del camí recorregut.\n“Al principi em sentia molt observada per ser dona i jove, però no he patit mai cap discriminació”\nEnginyera tècnica agroalimentària (URV), es va formar a l’Escola d’Enologia. Els vins són ara una “passió”, però no una feina. Un curs d’operador de planta va capgirar el seu full de ruta professional. Quan van començar eren poques dones, però ara la situació ha canviat. “Em sentia més observada pel fet de ser dona i jove, sense experiència. Sempre m’he autoexigit molt”, explica.\nLaura Molero es mou pel pantalà com si fos al pati de casa. A la taula del seu despatx, un gran plànol amb la distribució de les canonades i tota la instal·lació. Ella la té al seu cap. Dossiers i més dossiers. “No és una feina monòtona, treballem en projectes i inversions de millora diferents”, resumeix.\nEs defineix com a “molt feminista” i destaca la necessitat de reivindicar la igualtat entre homes i dones a la feina. “No he patit el sostre de vidre, no he patit cap discriminació fent la meva feina”. Segueix amb ganes d’aprendre i créixer, tot i que ara s’està adaptant al pantalà, on va arribar fa poc més d’un any procedent de la refineria. “He sortit fora de l’àrea de confort”. Parla clar i sap perfectament què vol. “He agafat característiques dels homes, soc molt directa”.\nAquest fragment forma part d’un reportatge molt més ampli que publiquem al número 33 del FET a TARRAGONA. La revista ha tingut una gran rebuda i s’ha exhaurit als punts de venda.\nPer això et convidem a fer-te subscriptor del FET. Rebràs puntualment a casa totes les revistes i podràs participar de les activitats culturals que organitzem al llarg de tot l’any.\nSubscriu-te al FET\nJa som més de 630 amics i amigues. T’hi vols afegir?


Oceanis Rooms Lefkada Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"The owners are extremely hostile, the rooms are really clean..."\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Mikros Gialos, Oceanis Rooms és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Oceanis Rooms asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos instal.lacions de barbacoa, biblioteca.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió, cuina americana, nevera per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Oceanis Rooms.\nTots els tipus de viatgers (58) Parelles (37) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (14) Famílies amb infants grans (6) Grups (2)


Inici » Mulabalaba\nEl joc Mulabalaba és jugat pels lozi i els toka a Zàmbia. Aquest joc va ser descrit per primera vegada per Jim H. Chaplin el 1956 . Els lozi juguen al Mulabalaba en taulers 4×6 o 4×8. Per altra banda, els toka juguen en taulers 4×12 o 4×16. (1)\nTambé és conegut com Mulalalaba a Victoria Falls, Zimbabwe, on es juga en taulers de 4×6 i 4×7. (3)\ntauler: 4×6 o 4×8 (quatre files de sis o vuit forats). També 4×12 o 4×16 (quatre files de dotze o setze forats).\npeces: depèn del tauler. És a dir, es requereixen 48 llavors (24 per jugador) en un tauler 4×6 amb 2 llavors en cada forat; es requereixen 64 llavors (32 per jugador) en un tauler 4×8 amb 2 llavors en cada forat; es requereixen 96 llavors (48 per jugador) en un tauler 4×12 amb 2 llavors en cada forat; es requereixen 128 llavors (64 per jugador) en un tauler 4×16 amb 2 llavors en cada forat.\ndisposició inicial: 2 llavors, a vegades 3, en cada forat. Cada jugador té dues files.\nsembra: volta múltiple (o encadenada). Cada jugador per torns comença un moviment agafant el contingut de qualsevol forat de les dues files pròpies, habitualment en la fila externa a mà esquerra. Les llavors es sembren una a una en els forats següents. Si la darrera llavor d’una volta cau en un forat que conté alguna llavor, el seu contingut es distribueix en una nova volta. Si la darrera llavor d’una volta cau en un forat buit, el torn acaba. Quan un jugador sols té llavors solitàries en el seu costat del tauler, ha de moure, si és possible, una llavor solitària a un forat adjacent que contingui una altra llavor, aleshores agafa les dues llavors i les sembra a continuació.\nel joc acaba…: quan un jugador no disposa de llavors en les dues files pròpies. L’adversari captura i retira les llavors restants en el propi costat del tauler.\nEs juga en taulers de 4×6, 4×8, 4×12 o 4×16, és a dir, quatre files de sis, vuit, dotze o setze forats, amb dues llavors en cada forat al començament de la partida (és el més habitual). També es juga amb tres llavors en cada forat. En el diagrama següent es pot veure una representació esquemàtica del joc Mulabalaba o Mulalalaba. Les 2 files superiors pertanyen al jugador A. Les dues files inferiors de sota pertanyen al jugador B. Les files numerades en cada costat del tauler del 7 al 12 s’anomenen files internes. És la zona de contacte entre els dos territoris.Les files numerades en cada costat del tauler de l’1 al 6 s’anomenen files externes.\nEn els jocs mancala les peces de joc no tenen un valor determinat. El seu color, mida i forma no són importants. És freqüent utilitzar pedres, llavors, petites conquilles, excrements de cabra, … com si fossin fitxes. En general anomenem a aquestes peces “llavors”. En el joc Mulabalaba es necessiten 48 llavors (24 per jugador) en un tauler 4×6 amb 2 llavors en cada forat; es requereixen 64 llavors (32 per jugador) en un tauler 4×8 amb 2 llavors en cada forat; es necessiten 96 llavors (48 per jugador) en un tauler 4×12 amb 2 llavors en cada forat; es requereixen 128 llavors (64 per jugador) en un tauler 4×16 amb 2 llavors en cada forat.\n(3) Tal i com va explicar Miqui Giménez a Jordi Climent, desembre de 2014.\nDos homes juguen al Mulalalaba a Victoria Falls, Zimbabwe, 2012. Foto cortesia de Miqui Giménez. Pàgines centrals Món aualé Vol.4 Núm.1 gener-març 2015.\nTaulers de 4×6 i 4×7 per a jugar al Mulalalaba a Victoria Falls, Zimbabwe, 2012. Foto cortesia de Miqui Giménez.\nDos homes juguen al Mulalalaba a Victoria Falls, Zimbabwe, 2012. Foto cortesia de Miqui Giménez.


El noi de la mare | Calaix de contes\nEl Pont de Gel →\nEn Vlada va fer volar rumors des que va començar a créixer dins la panxa de la Zorka. La noia bonica de la Casa Negra s’havia enamorat d’en Petar Stikovic, el xicot més ben plantat del poble. Pobra Zorka, no va tenir ni l’oportunitat d’enviudar. Ara bé, si en Petar no hagués patit l’accident, hauria volgut casar-se amb ella? Hauria acceptat la paternitat d’aquella criatura tan imperfecta? En Vlada estava maleït, assegurava la gent.\nNingú s’adonà que el petit va néixer amb poc cervell; com si només hagués retingut les restes que li quedaren a son pare després que la peülla del cavall li esberlés el crani; per aquella escletxa se li havia evaporar la bellesa, el cervell i la vida. El somriure del noi es va començar a desgraciar de ben menut. Ara, als vint-i-pocs, lluïa unes mandíbules desencaixades que li obrien un forat a la boca per on li regalimava la bava.\nAl poble, tothom havia observat en Vlada des de la distància, més com una curiositat que com un els seus; i ell tampoc no s’havia fet mai amb la gent. Passava les hores trepitjant formigues, apedregant pardals o assegut al pedrís de casa, perdut en l’horitzó mentre el fil de bava s’escolava entre les dents mal ajustades. Tot i així, ell i la Zorka vivien en un simulacre de placidesa. Fins que l’ombra de la guerra va arribar al poble i en Vlada, l’inútil, va ser allistat per a desesperació de sa mare. Des d’aleshores, la Zorka plora l’absència del seu petit soldat. L’imagina indefens davant les befes de la tropa, enfrontat a la duresa de la vida militar, al perill, a la mort. Ai, el seu nen, sol i tan lluny.\nAns al contrari, en Vlada no ho viu així. Barrejat entre els companys, camina, avança cap al foc enemic, mata, destrossa, i sense enyorar el paisatge ni la família acoloreix la vida. Les pors de sa mare són ben errades. Des que en Vlada era un vailet havia entrenat la punteria amb objectius inquiets i ara és un bon caçador. Per a ell tot són formigues i pardals, i la nova vida és més bonica. Quan veu els pobles de lluny, gaudeix de les línies retallades a l’horitzó, dels colors dels camps i dels cels tacats pels núvols. Quan s’hi apropa, es barreja amb el misteri de la boira de pols i fum. Quan hi arriba, les formigues corren sense ordre i ell les aixafa; trepitja la barreja de cossos, sang i fang. Sempre queda algun pardal que pretén alçar el vol, però en Vlada es col·loca el nou joguet contra l’espatlla, la vista fixa al visor telescòpic i dispara feliç: un tret, dos, tres.\nL’escamot ha entrat al poble. Han passat tants mesos que en Vlada no ha reconegut les aigües del Rzav. El caporal ha fixat el toc de queda i ha ordenat que es dispari a tot allò que es mogui; ja sigui persona, animal o cosa.\nUna dona camina a poc a poc. Com cada tarda, ve del riu. Avui tampoc ha vist passar el fill surant a l’aigua enfangada de cadàvers. Sota el seu mocador, la Zorka amaga una cara seca i un somriure buit. Fa pudor de bóta i peix sec. Els ulls oberts no veuen res. El capità crida: què hi fa aquella dona, per què no disparen? Els homes es resisteixen a obeir, pobra vella.\nUn dels soldats no s’hi pensa. Apunta amb el FR50. Un so sord i la dona cau entre la pols. La bala li ha entrat per l’esquena i se li ha incrustat al cor. El noi s’hi acosta, ella se’l mira amb els ulls esbatanats. Dos espasmes i aboca una glopada de sang espessida de paraules. Ell la observa disgustat. La vella encara te esma per aixecar els braços i vomitar sorpresa. El soldat li apunta al front i dispara. Els ulls incrèduls de la Zorka es perden oberts.\nCapità, ja no es mou! El noi somriu, la bava se li escola per l’escletxa de la boca a mig tancar. Un altre pardal abatut.\nAquesta entrada s'ha publicat en contes i etiquetada amb Balada, Jaume Cabré, Maria. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n6 respostes a El noi de la mare\nblanca Rc ha dit:\n2 Agost, 2016 a les 4:07 pm\nM’agrada molt. El personatge estava maleït, pobret.\nQue us vagi molt bé. Seguiré passant per aquí.\nVilanovina. ha dit:\n4 Agost, 2016 a les 3:11 pm\nNo, segons la meva opinó t’equivoques. La tesi del conte, enten, és que els assassins són uns tarats. Tota l’estona he pensat a Hitler.\n4 Agost, 2016 a les 3:12 pm\nEn comptes d’enten és entenc. No puc canviar el corrector al català i constantment, em juga males passades.\n2 Agost, 2016 a les 4:26 pm\nOstres, Maria, és boníssim. Però boníssim, boníssim. De guanyar deu mil concursos. Una meravella.\nFelicitats i petons, reina. Estic molt contenta.\n6 Agost, 2016 a les 5:21 am\nUs seguiré, noies! Aquest primer conte és un bon ham per pescar lectors!\nMarçal Arimany ha dit:\n10 Agost, 2016 a les 9:52 pm\nUn experiment arriscat amb un molt bon resultat. Podríeu haver relliscat molt tocant aquest contàs d’en Cabré… Però no és el cas.\nEn destacaria les imatges potents que heu creat, especialment la del bocí de cervell que li ha quedat al personatge a resultes de la cossa d’un cavall que va rebre el seu pare (molt bo!) i aquesta forma tan deshumanitzada de matar que té i que per ell és com trepitjar formigues.\nAniré passant. Salut i contes!


Hurley Advantage Max 3/2mm Fullsuit Neoprè - Home. Nike.com ES\nEl neoprè Hurley Advantage Max 3/2 mm Fullsuit afavoreix la llibertat de moviment i manté la calidesa. Aquest neoprè incorpora un interior raspallat molt suau amb tecnologia d'infrarojos per mantenir la comoditat en les condicions més fredes i humides.\nTEMPERATURA PERFECTA I MÀXIMA LLEUGERESA.\nEs pot cenyir amb una mà i l'obertura sense cremallera del pit manté la simplicitat. L'obertura sense cremallera del pit és elàstica i molt còmoda.\nAïllament lleuger i una calidesa increïble\nLa tecnologia d'infrarojos de l'interior suau uneix la zona del pit amb les cuixes per oferir una calidesa i una comoditat òptimes. El teixit drena l'aigua i s'asseca ràpidament perquè estigui llest per a la propera sessió.\nLes costures segellades exteriors estan col·locades estratègicament per oferir un millor ajust a l'aigua més còmode i anatòmic.\nButxaca per a les claus al pit\nDigues la teva. Sigues la primera persona a fer una ressenya sobre Hurley Advantage Max 3/2 mm Fullsuit.


L’IEC lliura els Premis Sant Jordi 2013\nL’Institut d’Estudis Catalans va lliurar el 22 d’abril els Premis Sant Jordi 2013, que integren el LXXXII Cartell de premis i de borses d’estudi de l’IEC. En total, es van lliurar vint-i-vuit premis i dinou borses d’estudi, per un import de cent cinquanta mil euros. Des que es van instaurar, l’any 1914, els Premis han reconegut més de mil cinc-centes persones. L’obertura de l’acte va estar a càrrec de Salvador Giner, president de l’IEC, que en el seu parlament va definir els Premis com «un estímul per fer avançar el país en aquell territori de què depenem en darrer terme, el de la saviesa i el coneixement, i esdevenir el país que volem». Durant la cerimònia es va presentar, també, el LXXXIII Cartell de premis i borses d’estudis de l’IEC.\nGiuseppe Grilli, Premi Internacional Catalònia 2013, va intervenir en nom dels premiats. Grilli va reflexionar sobre l’estat de la cultura catalana i va assenyalar que, «a les dificultats internes a què s’ha d’enfrontar, s’hi afegeix la crisi d’identitat d’Europa». Va finalitzar, però, la seva intervenció afirmant que «el futur, malgrat tot, ens espera; i ens espera en català». Grilli és catedràtic de Literatura Espanyola a la Universitat de Roma Tre i ha estat premiat per la seva notable aportació als estudis sobre literatura i llengua catalanes de les diverses èpoques i per la difusió de la cultura catalana a Itàlia.\nLa cloenda de l’acte va estar a càrrec del conseller de Justícia, Germà Gordó, per a qui «actes com el d’avui ens reafirmen nacionalment». Gordó va destacar que els valors d’«exigència, catalanitat i obertura», que regeixen l’IEC des que es va fundar, han de ser una referència avui per al país.


Holiday home Kjøddtynjan Nexø III Snogebaek Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 348 allotjaments a Snogebaek.\nMés informació sobre Holiday home Kjøddtynjan Nexø III\nAl visitar Snogebaek, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Kjøddtynjan Nexø III, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Holiday home Kjøddtynjan Nexø III, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent pesca. Holiday home Kjøddtynjan Nexø III és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Snogebaek.


PASSEJADA PEL VALLÈS ORIENTAL I TERMES ROMANES\nEns trobem el divendres a Castellterçol on teníem una zona, molt ben senyalitzada per l’ajuntament, reservada per passar la nit i el dissabte.\nEl dissabte quedem a les 9 del matí per iniciar l’excursió. Sortim amb solet i caloreta i ens dirigim cap al castell de Castellterçol, que el deixem a l’esquerra i ens endinsem a una zona boscosa direcció l’ermita de Sant Julià d’Uixols. Un cop arribats a l’ermita esmorzem i descansem per recuperar forces. També aprofitem per fer una mica d’exercici d’habilitat i flexibilitat tot fent volteretes en un prat d’herba ( i punxes i pedres). Hi ha qui fins i tot, va fer el pi. Deixem l’ermita passem per la masia del Solà del Sot, d’origen medieval, en runes (amb finestres gòtiques) i anem a buscar un camí que segueix un torrent. Seguim per una pista i arribem a un indret on alguns s’enfilen per veure un dolmen prehistòric. A partir d’aquí tot es torça. Ens enfilem per un caminet que ens havia de conduir a la masia de la Balofrena i a la font del Prat del Pou, on teníem previst dinar. Quan de cop en el camí trobem una tanca metàl•lica que passem a quatre grapes i que després ens adonem que hem de desfer el camí. Estàvem perduts. Com que la gana apretava vam decidir omplir l’estómac a veure si les coses milloraven. Però llavors els núvols comencen a confabular-se, i com que vèiem que la cosa es posava negre decidim anar a cercar la pista i tornar per un camí més curt i deixar de fer una part de l’itinerari per por a la pluja. Però no hi vam ser a temps. Comença a ploure. I cada vegada més fort, fins que al final vam quedar tots ben xops. Al arribar a les autos, vam tenir feina a eixugar-nos i canviar-nos. Un cop secs vam agafar direcció Caldes de Montbui per instal•lar-nos al Càmping el Pasqualet en una zona d’acampada separada del càmping. Allà va continuar plovent, ja més feblement, i vam berenar, a recer d’un cobert, una xocolatada per refer-nos de la pluja i del fred.\nDesprés de descansar una estona vam començar a preparar el sopar comunitari mentre alguns jugaven a futbol i d’altres al dòmino. Mentrestant van anar arribant algunes autos més. Pel sopar vam menjar les “delicatessens” que havíem portat i que compartirem entre tots. Tot estava molt bo! A les postres vam celebrar l’aniversari d’en Carles, que aquest dia feia anys i com no, l’hi vàrem cantar el “moltes felicitats” mentre bufava unes espelmes. A la nit però, feia força fresca, per ser el més de maig, i tots estàvem una mica encongits. Bona nit!\nL’endemà, diumenge, un cop esmorzats anem caminant fins a la vil·la de Caldes i fem un visita guiada per les Termes Romanes, la Font del Lleó i els safareigs.\nEns expliquen moltes coses, entre d’altres que el nom de Caldes ve de aqua calidae i de calidae va passar a Caldes. També ens comenten coses sobre els costums de banyar-se i que això de que els banys eren per homes i per dones separats era mentida perquè hi ha constància escrita de que estava prohibit, i per tant, queda entès que en ocasions es devien fer banys mixtos. D’altra banda se sap que les propietats curatives de les aigües de Caldes venen de lluny ja que hi havia una carretera de Granollers, de Barcelona i de Tàrraco que portaven fins a Caldes per fer els banys curatius (cap al 1200 a.C). Ens traslladem fins a la font del Lleó, símbol de la vil·la, on brolla l’aigua a 74º de temperatura, i ens explica que la pudor que se sent no és de l’aigua sinó de les clavegueres del poble que passen per allà. També ens diu que antigament aprofitaven la font per escaldar i així desplomar millor les bèsties abans d’escorxar-les (llavors si que feia pudor!). Anem una mica més enllà i ens arribem als safareigs, que actualment encara fan servir 4 àvies del poble. Cada dia l’obren de 5 a 11h., llavors buiden l’aigua i la tornen a omplir per tenir-la neta i apunt pel dia següent. Comentem l’expressió de fer safareig, que principalment s’atribueix a les dones que eren les que feien “l’agradable” feina de rentar la roba.\nUn cop acabada la visita guiada donem una volteta pel poble, comprem carquinyolis i de tornada cap al càmping. Allà dinem i després del cafè ens acomiadem fins la propera; amb moltes ganes de trobar-nos el juny en la sortida de l’aniversari. Arreveure!\nVolem donar el nostre més sincer agraïment a l’Ajuntament de Castellterçol, al Càmping el Pasqualet de Caldes de Montbui i a Thermalia de Caldes de Montbui per la seva col·laboració.\nEl nom del terme de Castellterçol prové del Castell de Terçol i la primera referència apareix en un document de l’any 898 que es troba a l’Arxiu de Montserrat , on es fa referència a la venda de tres porcions de terra que fa una parella de propietaris, en el terme del Castell d’un tal Terçol.\nEl Castell es troba d’alt d’un turonet, als afores de la vila. Se’n conserven el fossar, una part de les muralles de defensa i les restes de l’antiga residència dels senyors del segle XII. En el segle XVI es va construir una masia adossada a la muralla.\nL’ermita de Sant Julià d’Uixols es troba a 850 m. d’alçada sobre el nivell del mar, per tant es poden veure unes molt bones vistes amb els Pirineus al fons. És romànica del segle XII. Té adossada la rectoria i prop hi ha el cementiri, un oratori i un roure grandiós.\nPoblació de la comarca del Vallés Oriental, té al voltant de 14.000 habitants. La vila està ubicada en una zona de fractures i plegaments que tenen com a conseqüència l’aflorament d’aigües termals, que brollen a més de 74º C, una de les més elevades d’Europa. Els seus orígens romans han deixat nombroses petjades que configuren el seu patrimoni històric, com la tradició balneària, les Termes Romanes i l’ordenació del nucli antic de la vila.\nEl museu Thermalia de Caldes de Monbui es un centre temàtic a l’entorn de la cultura de l’aigua termal. Presenta el patrimoni, la historia, els personatges i les tradicions a partir del fet singular de l’aigua que brolla a 74ºC i que ha marcat els seus orígens i la personalitat de la vila. El museu consta de quatre plantes, dos de les quals ressegueixen la vida de Manolo Hugué i ens apropen als ambients de l’art del segle XX, sense oblidar Picasso present amb una exposició de caire molt personal fruit de la gran amistat entre els dos artistes. En una de les sales del museu es projecta un audiovisual que permet tenir una noció de la història del municipi, recolzada amb peces arqueològiques de diferents períodes històrics de la vila.\nLa Font del Lleó és el brollador d’aigua termal més característic de la població, amb l’aigua que surt a 74º C de temperatura. Es va construir el 1581 i va ser renovada el 1822. La font tal i com la veiem avui data del 1927, any en que fou restaurada per Manuel Raspall amb aire noucentista amb el característic lleó que ha esdevingut símbol de la vila, però la gàrgola i la paret del fons s’han conservat al llarg del temps.


Big Pine Key - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n24° 41′ 10″ N, 81° 21′ 40″ O / 24.686111111111°N,81.361111111111°O / 24.686111111111; -81.361111111111\nBig Pine Key és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia una població de 5.032 habitants.\nSegons el cens del 2000, Big Pine Key tenia 5.032 habitants, 2.247 habitatges, i 1.420 famílies. La densitat de població era de 198,9 habitants per km².\nDels 2.247 habitatges en un 41,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43,8% hi vivien parelles casades, en un 5,7% dones solteres, i en un 6,8% no eren unitats familiars. En el 26% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,21 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,63.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 16,8% tenia menys de 18 anys, un 4,3% entre 18 i 24, un 30,3% entre 25 i 44, un 33,7% de 45 a 60 i un 14,9% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 111,6 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 44.514 $ i la renda mediana per família de 47.639 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.552 $ mentre que les dones 28.021 $. La renda per capita de la població era de 23.169 $. Entorn del 5,6% de les famílies i el 9,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nBig Coppitt Key (31 km)\nCudjoe Key (13 km)\nKey Colony Beach (35 km)\nMarathon (33 km)\nStock Island (40 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Big Pine Key\n↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Big Pine Key». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\n↑ «Geographic Comparison Table- Big Pine Key». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Big_Pine_Key&oldid=19024544»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 oct 2017 a les 18:41.


Ajuntament de Masllorenç - Normes de Privacitat\nVosaltres podreu decidir lliurement i voluntària si voleu subministrar informació a l'Ajuntament de Masllorenç, quan feu la subscripció o us doneu d'alta en algun dels serveis que oferim a través dels diferents llocs a Internet\nEl propòsit de l'Ajuntament de Masllorenç en reunir informació personal dels seus usuaris és oferir un servei al més personalitzat possible. Gràcies a aquesta informació l'Ajuntament de Masllorenç estarà en condicions d'oferir-vos un servei millor, amb continguts que s'adiguin a les vostres necessitats i interessos.\nL'Ajuntament de Masllorenç no revelarà les dades personals que puguin servir per identificar-vos de manera individual, excepte quan li fos requerit per ordre judicial o legal, o per protegir drets de .\npodrà enviar, si en algun moment heu proporcionat la vostra adreça de correu electrònic, informació relacionada amb les seves pàgines a Internet i altres productes i serveis que consideri que poden interessar-vos. Sempre tindreu l'opció de donar-vos de baixa de la llista, de manera que no rebreu més aquesta mena de missatges. Llei Orgànica de Protecció de Dades de Caràcter Personal. D'acord amb el que s'estableix en la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, vosaltres teniu en tot moment la possibilitat d'accedir a les dades que hàgiu proporcionat, modificar-les, eliminar-les o oposar-vos-hi, per a la qual cosa us podeu adreçar per correu electrònic a ajuntament@masllorenc.cat, o, si ho preferiu, també per escrit (no us oblideu d'incloure el vostre nom, adreça postal i/o adreça de correu electrònic) a:\nC/ Camp de la Bena, 25


Aconseguir una carrera d'èxit en un país que no és el teu | ESADE Alumni\nAconseguir una carrera d'èxit en un país que no és el teu\nKim Sumner, coach executiva i de la carrera internacional, va explicar el proppassat 16 de febrer a ESADEFORUM les tendències de l’ocupabilitat a Espanya per als estrangers i va donar alguns consells als qui volen anar a treballar a fora del seu país d’origen.\nIñaki Ocaña (Lic&MBA 06/DARH 12), director d’ESADE Alumni Internacional, va fer les presentacions de l’acte i va explicar que actualment viuen a Barcelona uns 2.000 alumni no espanyols, raó per la qual ESADE Alumni organitza sessions orientades a trobar feina a la ciutat per a persones amb unes característiques diferents de les dels professionals locals.\nL’experiència de Kim Sumner en els àmbits dels negocis, la gestió dels recursos humans i la consultoria organitzacional, i també en canvi de carrera i reinvenció laboral, li dóna una visió única per ajudar altres persones en els seus processos de cerca de treball. Havent viscut als Estats Units, a Mèxic, a França, als Països Baixos, a Alemanya, a Corea del Sud i ara a Espanya, Kim s’ha convertit en una experta en qüestions interculturals. ''En aquesta sessió, em centraré en la gent que vol quedar-se més anys a Barcelona i que no és nadiua de llengua espanyola'', va comentar en la introducció, ''ja que no té els mateixos objectius que aquelles persones que vénen a realitzar un projecte per un període curt de temps.''\nCom a elements per tenir èxit, va esmentar parlar fluidament l’idioma local, ser flexible i adaptable, reinventar-se, innovar, ser competent en l’especialitat triada i poder treballar virtualment.\n''Per començar, és important que coneguem el nostre USP (unique selling proposition). I, per a això, podem preguntar a persones del nostre sector professional, o bé a recruiters, quins són els elements que ens diferencien de les altres persones i que ens permeten destacar, perquè potser no ens n’hem adonat'', va assenyalar Sumner. A partir d’aquí, hem d’identificar quines organitzacions, mercats o sectors poden voler el nostre USP, i a qui podem aportar valor i ajudar a desenvolupar el seu projecte.\n''Poden interessar-se per nosaltres organitzacions que vulguin disposar dels contactes que tenim al nostre país d’origen o de la nostra experiència en aquella zona perquè hi operen; empreses locals que vulguin internacionalitzar-se, o bé companyies que necessitin tenir persones que dominin el nostre idioma natiu. Per localitzar-les, haurem d’investigar a internet: als fòrums de LinkedIn, a les xarxes socials, a les cambres de comerç, als grups d’antics alumnes… És important donar-nos a conèixer i tenir preparat el nostre elevator pitch'', va afegir la coach.\n''Un cop a la feina, haurem de complir amb el que hem promès; demostrar el nostre talent, la nostra competència i la nostra confiabilitat i, naturalment, continuar creixent i aprenent durant tota la nostra carrera professional'', va concloure Sumner.\nAl final de la seva intervenció, la ponent va facilitar diverses adreces web especialitzades en treballs per a estrangers que les persones interessades poden consultar: <glassdoor.com>, <indeed.com> o <skillcrush.com>, entre d’altres. I els qui vulguin emprendre el seu propi projecte, poden visitar: <startupgrind.com>, <barcinno.com>, <ecommercetechbcn.com> o <esadecreapolis.com>. Programa\nEl Chapter ESADE Alumni Barcelona International es complau a convidar-te a la conferència titulada ''Aconseguir una carrera d’èxit en un país que no és el teu: fer servir el teu factor diferencial (i la creativitat) com a avantatge competitiu'', a càrrec de la coach Kim Sumner, el dijous 16 de febrer, a Barcelona.\nTreballar en un país que no és la teva terra natal pot ser molt enriquidor, però també pot plantejar molts reptes i frustracions en la teva carrera. Pot ser que sentis que estàs en desavantatge a l’hora d’aconseguir aquests grans treballs o oportunitats, o que les oportunitats són limitades, i et sentis atrapat. Però també pot plantejar oportunitats úniques perquè realment puguis destacar i brillar en comparació dels talents locals, així com oferir camins que pots no haver considerat inicialment o no haver pensat en ells i que, en última instància, poden conduir-te a una carrera molt gratificant.\n- Identificarem les diferències que aportes que t’ajudaran a destacar-te del grup de talents local i també en general.\n- Pensarem creativament per tal d’identificar oportunitats per aplicar aquestes diferències en la teva forma única.\n- Trobarem companyies i organitzacions que requereixin les teves diferències.\n- Oferirem els teus ''reclams'' únics a aquestes empreses i organitzacions, o crearem una iniciativa empresarial /autoocupació.\nCal inscriure-s’hi. No dubtis a portar-hi qualsevol company d’ESADE Alumni que coneguis a la zona, així com socis o contactes de negocis. Només cal que els inscriguis com a convidats.\nNo et perdis aquest acte seguit d'un còctel de networking! Kim Sumner\nKim Sumner és coach executiva i sobre carrera internacional especialitzada en el canvi de carrera, la transició i el creixement, així com el desenvolupament executiu i el lideratge. Té gairebé 20 anys d’experiència en la combinació del coaching, la gestió de recursos humans i la consultoria. És llicenciada en Psicologia i té un MBA per la Darden Graduate School of Business de la University of Virginia (EUA). És coach certificada per la International Coach Federation (ICF) i té el títol de Certified Professional Co-Active Coach (CPCC). Actualment resideix a Barcelona i treballa amb clients d’arreu del món. Per a més informació, consulta la pàgina webwww.kimsumnercoaching.com. T’hi esperem!\nPresentació utilitzada per Kim Sumner


Els joves i el seu futur (2)\nEn l'APP d'ahir analitzàvem la situació dels joves al moment d'encarar el seu futur. Avui considerarem les inevitables transformacions que, al món professional, es preveuen per als propers anys. Analitzarem la millor manera d'encarar-les.\nEs deia a El País, en l'edició d'ahir: "Una empresa que no tingui presència a Internet, no existirà dintre de 10 anys". Aquesta realitat anirà acompanyada d'una transformació dels perfils professionals. En els propers anys, continuava dient la informació, "tenir la llicenciatura i saber idiomes serà necessari". Les empreses cercaran candidats que estiguin preparats per seguir un aprenentatge permanent i amb capacitat per adaptar-se a qualsevol repte. La clau, en aquest sentit, serà el domini que es tingui de les habilitats digitals". Cap dels llocs de treball relacionats amb la indústria digital es mantindrà estàtic en el transcurs de més de cinc anys; el reciclatge serà constant", recalca el Dr. Gonzalo, responsable de l'oficina d'Enginyeria de Google amb seu a Chicago.\nQuè cal per no restar fora del món de treball? "Evitar ser un analfabet digital", respon el senyor Gonzalo. Cal que, de manera voluntària, es desenvolupin inquietuds relacionades amb la xarxa i experimentar-les. "Les empreses no valoraran únicament el coneixement tècnic, sinó també la compatibilitat amb els ritmes de treball actuals i la utilització de les eines digitals".\nA Espanya els programes acadèmics de les universitats no inclouen aquestes tasques. Dels 3.218 graus que s'imparteixen en les 71 universitats públiques i privades espanyoles, només el 8% estan relacionats amb l'economia digital. Segons el Ministeri d'Indústria, si s'hi afegeixen els estudis de postgrau i els de doctorat, aquest percentatge del 8% resta reduït a l'1%.\nTots els experts consultats coincideixen a afirmar que el sector digital es caracteritza per un ritme d'innovació molt ràpid i per una exigència de creixement professional molt forta. Els llocs de treball no duraran; es treballarà per projectes i es cercaran persones amb capacitat per adaptar-se a disciplines diferents.\nLuis Miguel Olivas, responsable del programa d'orientació per a joves, diu: "Els nens d'avui tindran, de mitjana, al voltant de vuit feines al llarg de la seva vida. El que s'ha d'ensenyar a Espanya, a les universitats, és la capacitat d'autoaprenentatge i d'adaptació a les habilitats digitals. Això és la clau". A Espanya costa d'entendre que de la mateixa manera que quan s'ensenya a llegir i a escriure ningú pensa que sortiran milers d'escriptors cèlebres, tampoc l'aprenentatge de "l'idioma d'internet" cerca aconseguir grans informàtics, sinó simplement supervivents.\nConsideracions que cal considerar per construir un criteri propi:\nSón vàlids els continguts que reflectíem ahir de la Declaració Universal dels Drets Humans. Aquesta Declaració no podia incloure la situació que avui comentem, ja que l'any 1945 Internet no existia.\nEls continguts de la Doctrina Social de l'Església que incloíem ahir també són vàlids, però els podem ampliar.\nPunt 289 del Compendi.- "La capacitat projectiva d'una societat orientada al bé comú i projectada al futur es mesura també, i sobretot, a partir de les perspectives de treball que és capaç d'oferir. L'alta taxa de desocupació, la presència de sistemes d'instrucció obsolets i de contínues dificultats per accedir a la formació i al mercat de treball constitueixen, sobretot per a molts joves, un fort obstacle en el camí de la seva realització humana i professional".\nPunt 290 del Compendi.- "El sistema d'instrucció i d'educació no ha de descurar la formació humana i tècnica, necessària per desenvolupar amb profit les tasques requerides. La necessitat cada vegada més estesa de canviar de feina diverses vegades al llarg de la vida obliga el sistema educatiu a afavorir la disponibilitat de les persones per a l'actualització i la requalificació permanents".\nRadar Social, 16 de desembre de 2015.\nDarrera modificació elDivendres, 18 Desembre 2015 10:08\nMés en aquesta categoria: « Els joves i el seu futur (1) La lluita contra el canvi climàtic i l'actuació d'Espanya »


El delicte de la normalitat - Diari de Girona\nEl delicte de la normalitat\nxavier domènech 17.09.2017 | 06:30\nEl sentit comú assenyala que el concepte de delicte es correspon a un fet excepcional, perquè els comportaments habituals, generalitzats, aquells que la majoria de la població considera normals, se solen recollir com a acceptables en la legislació vigent. El concepte del que és normal varia segons el lloc i el temps, però en un lloc i moment concrets, si moltíssima gent actua d'una manera determinada, i la majoria de la resta no hi té res a objectar, acusar-los de cometre un delicte no sembla que tingui gaire sentit. Adolfo Suárez, a qui tant reivindica la dreta espanyola després d'haver-li amargat la vida al seu moment, va dir aquella frase famosa: «Elevar a la categoria política de normal allò que al carrer és plenament normal».\nA Catalunya, a nivell de carrer, és plenament normal voler la independència, alegrar-se que es convoqui un referèndum el dia 1 d'octubre, fer campanya perquè amics i coneguts hi participin, demanar-los que hi votin a favor. Hi ha centenars de milers de persones, segurament milions, que fan aquestes coses de forma habitual. I hi ha centenars de milers, potser milions, que sense militar en aquests entusiasmes, no hi tenen res en contra, ans desitgen que es puguin expressar amb normalitat, al marge del que ells pensin de la independència.\nPerò contra aquesta normalitat s'alça el govern del PP, que s'està comportant més com a Partit Prohibidor que com a Partit Popular, i utilitza els recursos al seu abast per projectar l'ombra de la tipificació com a delictives d'actituds i activitats en la línia descrita. I com a delictives, les considera perseguibles. El catàleg no para de créixer, i ja s'insinua que qui participi en actes pro-referèndum pot rebre el pes del codi penal. Segurament pensen que si espanten prou gent, no se celebrarà, o farà llufa; no s'adonen que criminalitzar la normalitat generarà un rebuig social extens i intens que esclatarà d'una manera o altra més d'hora que tard.\nHaurien pogut evitar-ho. Un cop suspesa la llei del referèndum pel Constitucional, bastava dir que l'estat no reconeixeria les urnes de l'1-O, fos quin fos el resultat. Si l'Estat l'ignora, el seu caràcter vinculant és dubtós, i sense aquest caràcter, tornem a ser davant una mobilització independentista com la del 9-N. Però els durs del Govern central han pressionat per fer entrar la fiscalia i el TC en una dinàmica de «tots querellats» que se'ls podria girar en contra.


Inici > Vista d'impressió > El programa ‘Dona, salut i gènere’ impulsat pel Consell Comcarcal del Segrià oferirà a Albatàrrec quatre jornades sobre empoderament femení\nLa finalitat d'aquest programa és promoure la salut i el benestar de les dones, afavorint l'empoderament femení a través del creixement personal, proporcionant recomanacions quotidianes adreçades a la millora del benestar i de la gestió emocional.\nEl programa es desenvoluparà en quatre jornades a l’Ajuntament d’Albatàrrec, sempre de 18.00 a 19.30 hores i a càrrec de Tàctica 3600. La primera tindrà lloc el dimarts 19 d’octubre sobre ‘Autoestima (autoconeixement, autocura, autoconfiança...). La segona, el dimarts 26, tractarà sobre ‘Gestió emocional (potenciar emocions positives...). La tercera arribarà una setmana més tard (2 de novembre) i girarà al voltant del tema ‘Habilitats socials (aprendre a dir no, gestió de conflictes...). Les sessions acabaran el dijous 9 de novembre amb ‘Risoteràpia (augment de la vitalitat i foment de l'extraversió...).\nLes inscripcions es poden fer als correus electrònics siad@segria.cat o rrodriguez.lleida.ics@gencat.cat o bé contactant amb la Treballadora Social del Consultori d'Albatàrrec al telèfon 973 720 111.\nPrograma ‘Dona, salut i gènere’\nURL d'origen: http://segria.cat/arees/noticies/el-programa-dona-salut-i-genere-impulsat-pel-consell-comcarcal-del-segria-oferira


Campanya impulsada per l'AMPA\ndimarts, 10 de setembre de 2013 11:08\nTota la comunitat educatica de l'institut del Bruguers s'ha implicat en aquesta iniciativa solidària\nIniciativa solidària d’intercanvi de llibres a l’Institut de Bruguers\nProp del 80% de l’alumnat ha participat en una campanya impulsada per l’AMPA que ha beneficiat més de 200 alumnes\nAjudar a les famílies a reduir la despessa econòmica de la tornada al cole. Aquest va ser l’objectiu principal que va impulsar a l’AMPA de l’institut de Bruguers a posar en marxa una iniciativa solidària de donació de llibres de text. La mecànica es molt senzilla, explica la vicepresidenta de l’AMPA, María Luisa Begara, “els pares dels alumnes que ho vulguin donen els llibres del curs passat que ja no necessiten i que aquest curs aprofitaran altres alumnes. Hem de dir que la resposta ha estat excel·lent. Pràcticament el 80% de l’alumnat de l’institut ha col·laborat”.\nLa vicepresidenta de l’AMPA de l’Institut de Bruguers té paraules d’agraïment per a tots els que s’han implicat, entre els que es troben “la direcció i el professorat del centre que ha cedit les seves instal·lacions i s’ha compromès a mantenir els llibres del curs passat”.\nPer mitjana els llibres de text d’un curs costen uns 360 euros, hi ha hagut alumnat que s’ha beneficiat en un 100% i altres en un 80%. La mesura ha ajudat a més de 200 nois i noies de l’Institut el Bruguers.\nLa difusió que els alumnes han fet de la campanya a través del mòbil i les xarxes socials ha estat una peça clau per donar a conèixer la iniciativa que es repetirà el proper any. “Ha estat una experiència molt gratificant que ha ajudat a moltes famílies a fer un estalvi important. Creiem que hem fet una bona obra, que ens ha portat molta feina però que recompensa”, diu Maria Luisa Bergara.\nEtiquetes: Escoles, col·legis, instituts Llibres Solidaritat\nDarrera actualització de dimarts, 10 de setembre de 2013 12:13


Els miradors de Benidorm i Altea, entre els més bonics d'Espanya - Mes Benidorm\nEls miradors de Benidorm i Altea, entre els més bonics d’Espanya\n20 de març de 2015 + Benidorm 0 Comments #turismo, Altea, Benidorm, miradores\nQuan se’n va de viatge, un dels punts on cal fer una visita obligada és als miradors des d’on les vistes de les ciutats o de les muntanyes deixen amb la boca oberta. Les imatges que des d’ells queden a la retina solen ser impressionants i ara una pàgina web d’experiències de viatgers ha fet una llista dels més bonics d’Espanya. En ella, s’han colat dos llocs destacats de la Marina Baixa: el mirador del Castell de Benidorm i el dels Cronistes d’Espanya d’Altea, conegut com el de l’Església.\nTots dos punts comparteixen protagonisme amb altres 23 miradors repartits per la geografia espanyola, des de balcons sobre parcs naturals a altres situats sobre ciutats que deixen a la vista tot el nucli urbà.\nEn el cas de Benidorm, els usuaris de ‘Minube’ han triat un dels llocs més emblemàtics de la ciutat, el mirador del Castell, situat al centre històric i des del qual es pot contemplar tota la immensitat del mar i l’illa de Benidorm. Però els seus diferents perspectives permeten també contemplar tota la badia de la ciutat, l’sky line i fins i tot, en dies clars, es pot arribar a veure al fons la ciutat d’Alacant.\nPerò el mirador de Benidorm és més que vistes. És curiós per la seva fesomia recognoscible per a qualsevol que ho vegi en una imatge i hagi passat per la ciutat. Els seus baranes blanques destaquen sobre el mar i al centre uns petits arcs decorats en blau són protagonistes de milions de fotos a l’any. També el mirador que hi ha més avall, molt a prop de l’aigua, és lloc obligat de visita. Cert és que, encara que el seu nom digui el contrari, en ell ja no queden vestigis de cap castell, excepte pels canons situats enmig d’una de les placetes.\nEn el cas d’Altea succeeix pràcticament com a la capital turística. El seu mirador de l’Església o de la Muralla, com el coneix tothom, és una visita obligada per a aquells que visiten aquest bonic poble on les cases blanques i els carrers empedrats guarden un ambient especial. Aquest lloc, anomenat realment el mirador dels Cronistes d’Espanya, permet contemplar una vista de tota la badia d’Altea a la qual se suma la de la platja de l’Albir, de l’Alfàs del Pi, sobretot als peus d’aquells que treuen el cap en aquest punt per on també passen milers de visitants a l’any.\n← Compromís Els Verds volen que Benidorm sigui declarat municipi contra el maltractament animal\nObres de reurbanització i renovació de clavegueram del Carrer Apolo XI →


agora: El meu administrador ha perdut privilegis\nEl meu administrador ha perdut privilegis\n◄ Els alumnes no poden carregar imatges en una wiki?\nActivar el mòdul Hotpotatoes? ►\nper Miquel Tomàs - divendres, 23 abril 2010, 11:22\nBones, tinc un usuari "Administrador Escola Salou" amb el qual gestiono y configuro el Moodle de l'Escola en la que em trobo, fins ara sempre m'ha funcionat correctament tot, el meu usuari tenia tots el drets, però de cop i volta resulta que no tinc drets sobre els blocs, ara ja no trobo certes seccions al meu bloc d'administració com per exemple, la possibilitat de pujar fitxers al servidor, avui al intentar actualitzar el logotip de l'escola m'he trobat impossibilitat, he provat amb un altre usuari administrador (hi han 6) m'he trobat igual o pitjor, ja que alguns no tenen ni drets d'edició.\nHe posat els drets del rol administrador amb tot permès, els he restablert per defecte y res de res.\nEn resposta a Miquel Tomàs\nRe: El meu administrador ha perdut privilegis\nper Sara Arjona Téllez (Moodle HQ) - dilluns, 26 abril 2010, 10:23\nEl problema que comenteu està relacionat amb un canvi als permisos que heu fet alguna de les persones administradores del vostre espai Moodle. Així, per exemple, hem vist que heu editat el perfil dels estudiants i heu prohibit molts dels permisos que hi apareixen. Per tant, el que hauríeu de fer per solucionar aquest problema és desfer aquests canvis als permisos, deixar-ho tot tal i com estava i, enlloc de prohibit permisos deixar-los com a denegats (que és menys restrictiu).\nSi teniu algun problema per fer aquest canvi ja ens avisareu indicant tot el que recordeu que vau canviar abans de tenir aquests problemes.\nper Miquel Tomàs - dilluns, 26 abril 2010, 12:36\nMoltes gracies, tot solucionat, tenies raó, el problema venia donat amb els permisos per defecte del rol global "estudiant", que es el rol per defecte a la primera plana, al prohibir certs permisos sembla ser que amagava opcions d'administració sense respectar el rol global dels usuaris amb mes permisos, ara que només estan "denegats" tot torna a funcionar.