Barcelona Wine Week mostrarà el potencial del vi espanyol al mercat internacional | Barcelona Wine Week\nBarcelona Wine Week mostrarà el potencial del vi espanyol al mercat internacional\nEl nou saló d’Alimentaria Exhibitions reunirà a la majoria dels territoris vitivinícoles del país\nLa primera edició de Barcelona Wine Week (BWW) té com a objectiu erigir-se en la major plataforma per mostrar als operadors internacionals l’extensa oferta de vins de pràcticament totes les comunitats autònomes d’Espanya. Prop de 550 empreses participaran al saló, en què estaran representades 40 Denominacions d’Origen (DO) espanyoles.\nBarcelona Wine Week, organitzat per Fira de Barcelona a través de la seva societat Alimentaria Exhibitions, aglutinarà i posarà en valor la varietat i la qualitat de l’oferta de les diferents zones vitivinícoles espanyoles, donant cabuda a tot tipus de cellers i especialitats. Aquest innovador esdeveniment de caràcter professional se celebrarà per primera vegada al palau 8 del recinte de Montjuïc de Fira Barcelona del 3 al 5 de febrer del 2020.\nA partir d’un concepte i un format disruptius, el saló -que es postula com la gran fira de el vi espanyol davant els operadors internacionals-, constituirà un recorregut sensorial pel territori. Així, l’espai expositiu estarà organitzat en dos grans àrees: la principal, BWW Lands, que reuneix als cellers organitzats per Denominacions d’Origen i altres segells de qualitat, així com als vins ecològics i biodinàmics, i BWW Groups & Complements, en la qual es troben grans grups cellerers al costat d’empreses que ofereixen equips, accessoris i serveis orientats a el sector. Així mateix, al saló hi seran representats els destil·lats, dins l’espai Barcelona Cocktail Art.\nÀmplia representativitat territorial\nLes principals empreses, institucions i organismes del sector en l’àmbit nacional participaran a Barcelona Wine Week. La gran majoria de les comunitats autònomes estaran representades, així com 40 DO de tot el territori. Per superfície contractada i nombre d’empreses expositores, Catalunya és la comunitat autònoma amb més presència, seguida de Castilla i León, la Rioja, Euskadi i Navarra.\nEn total, aproximadament 550 empreses exposaran al saló, que compta amb el suport de la Federación Española del Vino (FEV) i ICEX España Exportación e Inversiones.\nCom destaca Javier Pagés, president de Barcelona Wine Week i del Consell Regulador DO Cava, “el saló permetrà a la indústria vitivinícola espanyola projectar al món l’excel·lència i diversitat dels seus vins, a més de mostrar el treball i esforç en innovació que estan realitzant per diversificar els seus productes i adaptar-los als diferents mercats”.\nCompradors internacionals d’alt nivel\nBarcelona Wine Week té com a prioritat augmentar les oportunitats de negoci i maximitzar el retorn de les empreses expositores, que podran establir nombrosos contactes amb compradors estrangers de vi (importadors, distribuïdors, majoristes, detallistes, etc.), amb l’objectiu últim d’incrementar les seves exportacions.\nMitjançant el programa BWW Hosted Buyers -que compta amb el suport d’ICEX-, el saló ha convidat a prop de 300 professionals internacionals d’alt nivell procedents de 50 països considerats estratègics pel sector, encapçalats pels Estats Units, Alemanya, Xina-Hong Kong, Canadà, Regne Unit, Suècia, Rússia, Dinamarca, Colòmbia i els Països Baixos. Cadascun d’aquests compradors especialitzats i interessats en el mercat espanyol -dels quals més del 50% facturen més de 2 milions d’euros a l’any- realitzarà un mínim de deu reunions amb els expositors seleccionats. Alguns dels hosted buyers més destacats seran la importadora nord-americana Tri-Vin Imports Inc, l’alemanya Weinwelt, la xinesa COFCO W & W International o la russa Vinoterra, així com la cadena britànica Selfridges.\n“Barcelona Wine Week ha dedicat un gran esforç a atraure els compradors forans de més interès per a les empreses espanyoles el negoci de les quals s’orienta en bona mesura a l’exportació. Alhora, ofereix als visitants internacionals, majoritàriament importadors, una oportunitat excepcional per conèixer de primera mà una amplíssima mostra de vins espanyols de qualitat, així com d’identificar noves tendències i projectes, i gaudir de propostes originals vinculades a l’art, la música i la gastronomia”, assenyala J. Antoni Valls, director general d’Alimentaria Exhibitions.\nA més, l’organització del saló ha convidat a 1.000 compradors nacionals a través del programa VIP Buyers. En total, el saló preveu reunir milers de visitants professionals i celebrar més de 5.800 trobades B2B.\nUn programa amb més de 50 activitats\nEl nou esdeveniment també marcarà la diferència a través d’un complet programa d’activitats que proposa sorprenents experiències sensorials i impulsa el coneixement al voltant del vi, posant l’accent en els seus vincles amb la cultura i la gastronomia.\nA l’espai BWW Hub s’oferiran diferents modalitats de tast i ponències a càrrec de prestigiosos experts -com l’editor executiu de Wine Spectator, Thomas Matthews; els sommeliers François Chartier i Ferran Centelles; el Master of Wine Pedro Ballesteros, els cellerers Miguel i Mireia Torres i l’enòleg Antonio Flores, entre molts altres. Alguns dels temes que tractaran els ponents seran la sostenibilitat i el respecte al territori, les noves formes d’adquirir i consumir el vi, el mercat digital del vi i les últimes tendències en cocteleria -com els destil·lats sense alcohol o les destil·leries sostenibles-. A més, a BWW Hub tindran lloc una sèrie de tastos sinestèsics, on els participants podran experimentar com la música pot afectar el sabor del vi.\nEspanya, el major exportador mundial de vi\nAmb la major superfície de cultiu dedicada a la vinya (953.000 hectàrees) de tot el món, Espanya ocupa la primera posició en exportació de vi, amb més de 21 milions d’hectolitres anuals, segons dades de l’Observatorio Español del Mercado del Vino (OEMV). A més, Espanya va incrementar en els deu primers mesos del 2019 un 1,9% les seves exportacions de vi envasat, xifra que suposa 802,3 milions de litres i un valor de més de 1.830 milions d’euros. Els principals mercats destinataris dels vins espanyols són Regne Unit, Alemanya i França, si bé els creixements més destacats en vendes s’observen a Portugal, Japó, Canadà i Rússia.


i centrifugadora | enciclopèdia.cat\nMàquina destinada a fer centrifugacions, que consisteix en un recipient, generalment cilíndric, que gira sobre un eix, vertical o horitzontal, dins un cos extern fix.\nLes centrifugadores per a filtrar o escórrer ( filtradores o escorredores centrífugues ) tenen la paret lateral del recipient rotatori (anomenada bombo ) perforada a fi de donar pas al líquid. Tant l’alimentació com l’evacuació de la matèria filtrada o escorreguda, pot efectuar-se de manera intermitent o contínua; és el tipus d’aparell emprat per al dessecament del carbó o per a eixugar la roba de la bugada, entre d’altres aplicacions. En altres tipus de centrifugadores, el líquid clar o menys dens surt per un tub axial, i el líquid més dens o les partícules sòlides que s’han desplaçat cap a les parets són dipositats al fons ( sedimentadors ) o són evacuades de manera contínua per una sortida lateral pròxima al fons ( extractors, concentradors i separadors ).\nCentrifugadora de plats, emprada en la indústria alimentària\nLes centrifugadores de plats , molt utilitzades en la indústria de l’alimentació (concentració i descrematge de la llet, etc), consten de fins a un centenear de discs metàl·lics molt prims, de forma troncocònica, que en girar a alta velocitat empenyen el líquid més dens cap enfora i fan pujar el més lleuger cap al centre de l’eix, des d’on és evacuat cap enfora.\nUn tipus especial és la ultracentrifugadora , utilitzada en els laboratoris per a separar per sedimentació les mostres contingudes dins els tubs d’assaig, i que consisteix en una sèrie de safates articulades sobre un eix central que, en girar a alta velocitat, es van obrint fins que els tubs continguts en elles arriben a situar-se en un pla horitzontal.


L’Assemblea Nacional Catalana supera la pandèmia partidista\nL’Assemblea Nacional Catalana és l’organització de masses més potent de l’independentisme, juntament amb Òmnium Cultural. Totes dues entitats han estat històricament objecte de desig per part dels partits independentistes, que han intentat de controlar-ne la direcció i l’estratègia. En el cas de l’ANC, farà eleccions telemàtiques entre el 10 i el 13 de juny per a renovar el secretariat nacional. Si no hi ha sorpreses, Elisenda Paluzié en tornarà a ser la presidenta, però posa com a condició per a acceptar el càrrec sentir-se còmoda amb el secretariat que surti elegit.\nEn l’àmbit estratègic, l’Assemblea continua reivindicant la unilateralitat i exigeix que es compleixi el mandat del referèndum de l’octubre del 2017. Aquest fet l’ha anat allunyant de les direccions dels partits polítics independentistes, centrats en la gestió autonòmica de la Generalitat, però no ha minvat la seva capacitat de mobilització, com es va demostrar en les Marxes per la Llibertat que es van fer la passada tardor en protesta per la sentència del Tribunal Suprem, ni tampoc la seva capacitat d’adaptació a nous reptes, perquè tota l’entitat s’ha bolcat en la lluita contra el coronavirus i les assemblees territorials han esdevingut en moltes localitats centres de producció de màscares i xarxes de suport als sectors més afectats. També destaca la campanya Eines de País, que va facilitar l’elecció de Joan Canadell com a president de la Cambra de Comerç.\nLa llista dels 116 candidats al nou secretariat garanteix la continuïtat d’aquesta línia estratègica mantinguda per Paluzié, perquè la presència dels candidats amb carnet de partit és escassa, mentre que augmenten les persones independents o vinculades a la Cambra de Comerç, com Montserrat Soler, i al Cercle Català de Negocis, com el seu vice-president, David Fernández. Són dos noms que podrien ocupar llocs de responsabilitat en el futur secretariat, i que se sumen al del periodista Antonio Baños, que havia sonat com a relleu de Paluzié, tot i que ell mateix s’ha descartat per raons professionals. De tota manera, fonts de l’Assemblea no descarten que pugui fer equip amb Paluzié com a vice-president. També destaca entre els candidats Adrià Alzina, que va ser director de comunicació de l’entitat durant la presidència de Jordi Sànchez.\nEntre els candidats al secretariat que no amaguen la seva militància de partit destaca Roger Heredia, que va ser candidat d’ERC per Tarragona i protagonista de la polèmica territorial que va viure l’ANC a les Terres de l’Ebre i que va acabar amb un trencament. Heredia va mantenir un fort enfrontament amb el coordinador de l’assemblea territorial de les Terres de l’Ebre, Manel Alves, membre impulsor de la Crida Nacional. El passat mes de febrer, set assemblees locals de les Terres de l’Ebre van signar una carta contra Roger Heredia, membre del secretariat nacional, per un article publicat a la premsa on criticava el vice-president del parlament, Josep Costa. A la carta, les assemblees de Móra la Nova, Móra d’Ebre, el Perelló, l’Ametlla de Mar, Corbera d’Ebre, l’Aldea i Batea acusaven Heredia de portar el partidisme ‘fins a l’extrem’, cosa que qualificaven de ‘detestable’. La polèmica va obligar a reaccionar Paluzié, qui va desautoritzar l’article dient que perjudicava la unitat independentista i va recordar que la relació de l’ANC amb Costa sempre havien estat ‘excel·lent’.\nL’enfrontament va arribar a causar una escissió de l’entitat a les Terres de l’Ebre, amb dues direccions i dues assemblees territorials, que es reunien en llocs separats, els uns a Xerta o Tortosa i els altres al Perelló. Els crítics amb Alves el van acusar d’haver vulnerat els estatuts i d’haver comès irregularitats en la gestió econòmica de l’entitat. El secretariat nacional no va voler optar per cap dels dos bàndols, va mirar cap a un altre costat i va deixar que el mandat d’Alves s’esgotés, de manera que ja no és candidat al nou secretariat. En canvi, Heredia opta a la reelecció, però no per la candidatura territorial ebrenca sinó directament com a candidat de la llista nacional. La intenció és que amb el nou secretariat es refaci la unitat en aquest territori.\nLa de les Terres de l’Ebre ha estat l’única crisi territorial de l’ANC durant el mandat de Paluzié, que sí que ha tingut tensions amb les direccions d’alguns partits per haver mantingut la línia unilateral de l’entitat. A la candidatura al secretariat nacional no hi ha més presències polítiques destacades, tot i que hi ha altres militants de base d’ERC, Junts per Catalunya i de Poble Lliure, com tota organització transversal de l’independentisme, però la majoria són independents. L’objectiu immediat del nou secretariat serà organitzar la Diada d’enguany, que obligatòriament estarà condicionada encara per la crisi del coronavirus. El secretariat treballa en un model de mobilització presencial i descentralitzada, combinada amb una convocatòria telemàtica, però no n’han volgut donar més detalls, perquè serà la nova direcció, que acabarà de dissenyar els actes de la Diada i els presentarà públicament a final de juliol.


Voluntariat de majors per a majors, la solidaritat no entén d'edat quan es tracta d'ajudar als altres\nInici Benestar social Voluntariat de majors per a majors, la solidaritat no entén d'edat quan es tracta d'ajudar als altres\nLa Unió Democràtica de Pensionistes de Puçol s'apunta al carro de la solidaritat amb el programa voluntariat de majors per a majors, on jubilats i pensionistes realitzen la tasca de donar companyia a altres majors que es troben sols o precisen d'un suport social. Un servici solidari obert ara als voluntaris de Puçol.\nJuguen a les cartes o al dòmino, xarren sobre la joventut i els temps viscuts en el passat, els lligen una novel·la, els conten acudits, o inclús comenten amb ells les notícies d'actualitat. En definitiva, es tracta de fer companyia a les persones majors que es troben en risc d'aïllament o soledat, o que per la seua situació de dependència no poden eixir de casa.\nEsta labor d'acompanyament és exercida pels que més els poden entendre, els seus contemporanis, persones majors que afortunadament encara se senten jóvens per a ajudar als que no han tingut la mateixa sort que ells. Des de la Unió Democràtica de Pensionistes de Puçol (UDP) pretenen consolidar este voluntariat de majors per a majors amb noves adscripcions. Una iniciativa solidària que ja compta amb gran acceptació en la resta d'Espanya i que ha sigut una prioritat màxima per a Agustín Segon des que és president de la UDP de Puçol.\nPer a Agustín, “una de les meues metes quan vaig arribar en 2010 era poder formar grups de voluntaris en l'associació, perquè hi ha molta gent major que no ix de casa i necessita la nostra companyia. Per això fem una crida perquè els pensionistes o jubilats de Puçol s'animen i ocupen una part del seu temps lliure a ajudar els seus coetanis”. Els que ja ho han provat, assegura Agustín, “senten una satisfacció enorme perquè l'afecte és recíproc i no volen que ens n'anem de les seues cases, estan desitjant que tornem”.\nEl president de la UDP puntualitza que esta tasca no consistix en treballs domèstics ni sanitaris, “perquè no tenim els mitjans ni l'experiència”. Es tracta més d'una qüestió psicològica: “animar-los, traure'ls un somriure passant una estona agradable, que no se senten sols i que noten el nostre suport”. Un suport que també agraïxen els familiars, perquè poden aprofitar estos moments per a donar-se un respir.\nDes del mes de setembre existix a Puçol un grup de vuit voluntaris, tots ells pensionistes, que per parelles realitzen visites setmanals d'una hora de duració aproximadament. Un total de quatre grups que encara és insuficient perquè, segons afirma Agustí “mig centenar de majors de Puçol necessita la nostra ajuda”.\nEls majors que són visitats pels voluntaris solen ser coneguts o veïns dels propis membres de la Unió Democràtica de Pensionistes, la qual cosa fa la labor més fàcil, però este programa de voluntariat està perfectament organitzat amb la coordinació provincial de l'associació i amb els servicis socials de l'Ajuntament de Puçol, per a contactar amb noves persones i també portar un exhaustiu control documental dels participants del programa, on, segons afirma Agustí “donem part del que fem, el temps que estem amb ells, inclús si detectem alguna anomalia en la seua situació”.\nA més d'este programa de visites per les cases, els membres de la Unió Democràtica de Pensionistes també poden col·laborar amb la residència de la tercera edat de la població, donant acompanyament a majors que es troben allí atesos, i sempre en coordinació amb la psicòloga del centre. D'esta forma, la funció social de la UDP s'amplia i es complementa amb el mateix objectiu: cuidar dels nostres majors.\nEls pensionistes que estiguen interessats a participar d'este voluntariat poden posar-se en contacte amb la directiva de la UDP en l'Espai Social dels Majors (CEAM), en la Plaça del País Valencià, els dimarts de 17 a 20 hores.\nLa solidaritat de la UDP espera nous socis, anima't a provar... perquè no pots fallar-los.


Ensenyament impulsa vint programes d’innovació | Diari de Tarragona\nEnsenyament impulsa vint programes d’innovació\nEls docents que hi participin rebran una certificació com a mèrit professional\n28 de Febrero de 2018 - 16:16 hs\nEs tracta de noves iniciatives que s’han impulsat en escoles i instituts aquest curs. FOTO: ACN\nLa innovació pedagògica, a més de ser un dels motors de transformació i de millora del sistema educatiu, i una eina imprescindible per a l’equitat i la igualtat d’oportunitats, és un dels elements que es valora en la carrera dels docents catalans.\nEl Departament d’Ensenyament desenvolupa aquest curs 20 programes de diferents àmbits que tenen la innovació com a element central. Els centres i docents que hi participin, en aquests o en d’altres que ja estan finalitzant, tindran dret a una certificació d’innovació que computa com a mèrit a la seva carrera professional.\nD’aquesta manera es reconeix la tasca del professorat implicat en la innovació com a eina per a la millora dels aprenentatges dels alumnes. Programes com #Aquíproubuylling, el Magnet, el Tàndem, l’Impuls a la lectura, o els programes d’innovació i transferència de coneixement InnovaFP són algunes d’aquestes iniciatives que tenen com a objectiu potenciar la innovació com a motor de transformació i millora del sistema educatiu.\nLa creació i el contingut dels programes d’innovació són públics i cada any es declaren els centres participants amb dret a certificació. En finalitzar el procés, el centre presenta la memòria que evidenciï les actuacions realitzades i la consolidació de la innovació en els plans de treball del centre, junt amb la relació de professorat, memòria que és avaluada per la inspecció d’educació i la unitat impulsora del programa. Si l’avaluació és positiva, Ensenyament emet el certificat d’innovació al professorat participant.\nEn el curs 17-18 s’estan desplegant nous programes d’innovació (STEAM, Orientació i Tutoria, Apadrinem el Patrimoni, etc.) i es regularà el procediment de reconeixement dels projectes d’innovació pedagògica dels centres i les pràctiques educatives de referència dels equips docents.\nDintre de la Llei d’Educació\nEl Departament d’Ensenyament, com a desplegament de la Llei d’Educació de Catalunya va publicar l’Ordre sobre el reconeixement de la innovació pedagògica, i ha desenvolupat un marc comú que estableix i descriu unes modalitats i àmbits, uns requisits, un procediment i uns criteris per al reconeixement de la innovació.\nLes modalitats d’innovació pedagògica establertes són aquests 20 programes, liderats per Ensenyament, els projectes d’innovació pedagògica dels centres de primària i de secundària i les pràctiques educatives de referència impulsats per mestres, professors i equips docents.\nDispositiu especial de la Guàrdia Urbana a Reus per les festes de Nadal


Sol·licitud invitació Jornada Present i futur de les pensions a l'empresa. 03/04\nUs agrairia que tinguéssiu en compte la meva sol·licitud per assistir a la jornada que es celebrarà el pròxim dimecres 3 d'abril al Palau Macaya (Passeig de Sant Joan, 108 · 08037 Barcelona) i per això us remeto les meves dades:\nCom has tingut primer coneixement de la realització d'aquesta jornada?\nNewsletter des d'Aedipe Catalunya\nWeb d'Aedipe Catalunya\nA través d'un company de l'empresa\nVinculació a Aedipe Catalunya *\nVull rebre la documentació per associar-me.\nValoro associar-me i vull estar informat de l'activitat d'Aedipe Catalunya a través de la seva newsletter.\nNo valoro associar-me, però estic interessat en assistir a aquesta jornada.\nEls associats a l'Associació Catalana de Direcció de Recursos Humans - Aedipe Catalunya - tenen preferència en la reserva de places per a la jornada. Les places que restin s'atorgaran a aquells sol·licitants que hagin omplert degudament aquest formulari.\nInicialment no s'habilitaran places per invitacions fins a 7 dies abans de la jornada..\nA partir d'aquell moment, si la sol·licitud s'ha efectuat amb anterioritat, es rebrà un correu on s'indicaran els passos a seguir en cas de ser beneficiari d'una de les invitacions.\nLes sol·licituds que es rebin amb posterioritat a aquesta data, en cas de restar entrades disponibles, s'intentaran resoldre amb la màxima celeritat possible.\nEn compliment del que s'estableix en la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, i el Reglament General de Protecció de Dades 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell de 27 d’abril de 2016, t'informem que, mitjançant aquest formulari, les teves dades personals quedaran incorporades i seran tractades en els fitxers propietat de l’Associació Catalana de Direcció de Recursos Humans, amb NIF G64513856, amb l'objectiu de poder oferir-te els nostres serveis i d'incloure't com a receptor de la nostra newsletter. Així mateix, t'informem de la possibilitat d’exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició de les teves dades de caràcter personal, enviant un escrit a administracio@aedipecatalunya.com.\nAccepto la present clàusula


Solucions del bilingüisme social | Wikiteka, apuntes, resúmenes, trabajos y exámenes de Secundaria, Bachiller, Universidad y Selectividad\nSolucions del bilingüisme social\nEscrito el 28 de Noviembre de 2017 en catalán con un tamaño de 3,26 KB\n5- Monolingüisme,bilingüisme,plurilingüismeLes comunitats lingüístiques viuen en contacte directe. El coneixement d’altres llengües possibilita la intercomunicació dels pobles.El monolingüisme estatal és una situació rara.S’explica q a Europa només Islàndia, Albània o Portugal disposen d’una sola comunitat lingüística. A Espanya, el 40% d població viu en comunitat autònoma amb dues llengües oficials.El concepte d monolingüisme militant q empra algun sociolingüista es refereix al fet q alguns parlants es neguen a aprendre segona llengua perq consideren q amb la seua no només en tenen prou, sinó q se’ls ha d garantir el dret a tenir-ne prou.Bilingüisme concepte ambigu que s’ha utilitzat sovint pels governants per amagar un procés d substitució lingüística. Les societats no són bilingües, ho són els individus. Un individu pot ser bilingüe, trilingüe..Segons el nombre d llengües q domini. Diferents tipus d biling:A- Biling individual persona parla dues N’hi ha d dif tipus:\n1-Biling passiu i biling actiu: el parlant coneix dues llengües però una no l’empra (passiu); o coneix i empra les dues llengües (actiu)2-Biling simètric i asimètric:simètric si el parlant domina per igual 2llengües en tots àmbits d’ús.Sinó asimètric.3-Biling instrumental: individu aprèn una llengua per raons laborals o eco.B- Biling social: es tracta de situacions on el bilingüisme individual afecta col·lectius sencers d’una societat. Els defensors del bilingüisme s’anomenen bilingüistes, i en realitat el que pretenen és manipular la societat per mantenir conflicte lingüístic.C- Biling territ: es dóna quan en un país trobem geogràficament ben delimitades diferents comunitats lingüístiques. Cadascuna d’elles disposa d’una sola llengua pròpia.\n6- diglòssia lingüística relativament estable en què, a més dels dialectes d’una llengua, hi ha una varietat superposada molt divergent, molt estandarditzada, emprada en la literatura i l’escola, però que ningú no empra com a llengua de conversa ordinària". Aquesta definició només afecta l’ús d’una única llengua i les seves variants. En aquest cas parlaríem de diglòssia interna.Anys més tard, Joshua Fishman l’aplica al diferent ús de les llengües en una mateixa comunitat lingüística. Una llengua és emprada per a funcions formals i estàndard; aquesta és la llengua de prestigi anomenada llengua A (alta). L’altra llengua, la pròpia, s’empra en situacions informals i s’anomena llengua B (baixa). En aquest cas parlem de diglòssia externa, per diferenciar-la de la interna.\nBilingüisme El bilingüisme pos Solucions del bilingüisme social Bilingüisme social generalitzat Tipus de bilingüísme col lectiu Diferencia entre llengua i parla


Ara és el moment de prioritzar l’acció humanitària\nEscrit per Enric Morist dimarts, 17 de maig de 2011 10:00\nLa Creu Roja va néixer fa més de 150 anys en el marc d’una guerra al nord d’Itàlia. Henry Dunant, commogut per les imatges de milers de soldats ferits que quedaven sense atenció al camp de batalla prop del petit poble de Solferino, decidí actuar de forma immediata i organitzar centenars de voluntaris i voluntàries entre les poblacions properes per atendre els combatents, sense importar el bàndol amb el qual lluitaven. Fou l’embrió i la idea del que seria anys després el major moviment humanitari organitzat del món. Avui , més de 150 anys després, el Moviment Internacional de la Creu Roja i de la Mitja Lluna Roja és present a més de 186 estats i compta amb un "exercit humanitari" de més de 110 milions de voluntaris i voluntàries.\nL’ activitat de la Creu Roja al nostre país ha estat marcada en els darrers anys per l’atenció en les emergències sanitàries, les activitats de benestar social i també en la promoció d’unes millors condicions de salut per als col·lectius més vulnerables. L’activitat de cooperació internacional i la nostra actuació en les emergències humanitàries a tot el món han estat i són també una part molt important de la nostra intervenció i de la nostra visibilitat com a organització. Recordem que fa pocs mesos varem recordar que fa 1 any del terratrèmol que destruí Haití i férem balanç de l’enorme activitat humanitària i de reconstrucció en la que està compromesa la nostra institució allí en els propers anys.\nÉs, però, en els darrers dos anys, sobretot, que la Creu Roja a Catalunya ha tingut d’orientar una molt bona part dels nostres esforços en les accions d’Acció Humanitària al nostre mateix entorn: així, només l’any 2010, la Creu Roja ha desenvolupat projectes d’ajuda humanitària per a més de 300.000 catalans en forma de distribució d’aliments, de kits de suport social, projectes per als sense sostre, punts d’atenció bàsica, etc.\nLa crisi econòmica que estem patint està afectant de forma molt greu els col·lectius més vulnerables de la nostra societat i, molt especialment, les persones grans i els infants, col·lectius que sovint, per la seva fragilitat i poca visibilitat socials, queden "invisibilitzats" davant dels mitjans de comunicació i de la mateixa societat. També, són milers les persones i famílies que estan passant moments d’extrema dificultat econòmica a causa de la pèrdua del seu treball i d’un endeutament extrem.\nLa Creu Roja a Catalunya, mitjançant les seves oficines arreu del territori, està desenvolupant un treball enorme per poder atendre aquests col·lectius, col·laborant amb els ajuntaments i les administracions, les empreses i altres organitzacions socials, etc. L’inici del projecte dels Kits de Suport Social, que en un any i mig ha arribat a més de 40.000 beneficiaris, és un bon exemple de la iniciativa en la priorització d’aquestes accions d’autèntica emergència social.\nAra és el moment de posar tot el nostre esforç en ajudar aquestes persones que necessiten el nostre suport. Aquests és el nostre “Solferino d’avui".\nEndavant i gràcies pel vostre treball.\nEnric Morist i Güell


Butlletí número 735 (dimecres 05/12/2012) - Continguts triats i enviats per Eugeni S. Reig i Xavier Marí\n3) L'Estat veta el registre d'una marca en català\n4 Pau Vidal: 'En aquesta campanya hem perdut el 'tothom', el catanyol arriba a tot arreu'\n5) Sumari del número 81 de la revista Llengua Nacional\n6) Estellés es reivindica\n7) València recorda Vicent Andrés Estellés amb una exposició que inaugura l'any dedicat al poeta\n9) Do de llengües: Hebreu\n10) De la Norma a la Queta\nPublicat en el llibre 500 raons per parlar català, de David Pagès i Cassú (CCG edicions, Girona, 2011, pàg. 67).\n208. Vaig aprendre el català per respecte a la gent i a la vostra cultura.\nEstudiant d'origen pakistanès. Membre de l'equip d'hoquei subaquàtic de Barcelona\nEl Punt Avui. Comarques Gironines 27-11-2012 Pàgina 62\nEl Punt Avui. Edició Nacional 27-11-2012 Pàgina 45\nL'Estat veta el registre d'una marca en català\nL'Oficina Espanyola de Patents i Marques obliga a fer els tràmits en castellà\nLa Generalitat desatén l'afectat\nL'Estat ha tornat a vulnerar els drets lingüístics d'un ciutadà que, tal com consagra l'Estatut de Catalunya, pretenia fer un tràmit a l'administració en català. Jordi Prenafeta volia registrar el nom de dues empreses editorials i a l'agost va fer els tràmits en la seva llengua, però l'Oficina Espanyola de Patents i Marques (OEPM) no li va acceptar l'expedient perquè en els tràmits s'havia “omès la presentació en castellà dels documents”.\nPrenafeta ja va sospitar que alguna cosa no rutllava quan el personal de l'Oficina de Gestió Econòmica (OGE) de Lleida, on va anar a a registrar les\nseves marques perquè l'OEPM no té seus a Catalunya, li va dir que no hi ha cap versió en català de la sol·licitud i que l'havia de presentar en castellà perquè s'havia d'enviar a Madrid. Prenafeta, que es negava a deixar-se trepitjar els seus drets lingüístics, va iniciar un calvari burocràtic que, a hores d'ara, encara no s'ha resolt de manera satisfactòria.\nPrenafeta es va posar en contacte amb la Plataforma per la Llengua i va demanar assessorament jurídic a la direcció general de Política Lingüística (DGPL), que va confirmar el seu dret a adreçar-se “tant oralment com per escrit a qualsevol administració que sigui present a Catalunya” i que, en tot cas, han de ser les administracions les que, de manera interna, facin les traduccions que calguin perquè la sol·licitud arribi a bon port. La DGPL admetia, però, que l'administració de l'Estat “demana sistemàticament als ciutadans la documentació que han d'instruir en castellà”.\nPer curar-se en salut, Prenafeta va fer la sol·licitud de registre de les marques en català, però alhora va presentar instàncies al conseller d'Empresa i Ocupació, Francesc Xavier Mena, i al síndic de greuges, Rafel Ribó, perquè vetllessin pels seus drets lingüístics.\nPerò, segons denuncia Prenafeta, l'un i l'altre s'han espolsat les puces de sobre. El primer adduint que no hi ha cap acord amb l'OEPM per traduir els documents, i el síndic, amb el pretext que no es pot obligar aquest organisme a traduir els documents al català perquè, tot i treballar a Catalunya, no hi té cap seu física. Segons van explicar a Prenafeta, la Generalitat podria assumir les competències per traduir al català els expedients, però no ho fa perquè l'Estat espanyol no vol acompanyar el traspàs de competències de la corresponent dotació pressupostària.\nFinalment, l'OGE de Lleida va proposar a l'afectat fer-li la traducció al català si constava que l'havia presentada ell. Prenafeta ho va acceptar a contracor. “És un pedaç i encara estic esperant que l'administració em digui quin ha de ser el procés ordinari per poder fer els tràmits en català”, lamenta Prenafeta.\nanys és el període de temps que duren les patents registrades a l'Estat espanyol.\nPublicat en VilaWeb dimarts 27 de novembre del 2012\nSumari del número 81 de la revista Llengua Nacional\n Tombant històric\n Lliureparlants. David Vila i Ros\n Quants anys fa que es parla el català? Jaume Medina\n Més enllà de les estadístiques. Pere Grau\n El fantasma federal. Pere Grau\n Significativa reguitnada. Pere Ortís\n Actituds davant la llengua. Pere Ortís\n L'Assemblea Nacional catalana. Clara Ventura\n Independència i llengua. Marcel Fité\n Catalunya, nou Estat d'Europa... Bernat Joan i Marí\n Construir un Estat amb l'espanyol... Gabriel Bibiloni\n Seria irònic que, a la nova Catalunya,... Miquel Strubell\n Elogi de la paraula de Joan Maragall. Josep Lluís Bronchal\n Els orígens del nom de Catalunya. Josep M. Alentà\n Cal anar polint la llengua. Pere Ortís\n Moll i mullat. David Casellas\n Sobre la història i el significat del mot grotesc. Jaume Medina\n Un bis no és un plus. Jaume Corbera Pou\n Es jonquet. Andreu Salom i Mir\n Sobre la traducció del terme anglès «hindsight». Carles Riera\n Les el·lipsis. Albert Jané\n És admissible «cap» en lloc de «gens de»? Josep Ruaix i Vinyet\n Els diaris digitals. Daniel Ruiz-Trillo\n Entrevista a Isidor Marí. Agnès Toda i Bonet\n Aportació al 150è aniversari de Mn. Alcover. Gabriel Barceló Bover\n Gramàtica catalana. Joan Ferrer\n Jesús i les dones. Jordi Queralt\n Obra poètica. Marcel Fité\n Català a la carta. Jordi Solé i Camardons\n Dites.cat. Jordi Dorca\nNúmero 98, 27 de novembre del 2012\nEl Punt Avui. Comarques Gironines 29-11-2012 Pàgina 55\nEl Punt Avui. Edició Nacional 29-11-2012 Pàgina 35\nDe la Norma a la Queta\nEl Palau Robert rep una exposició sobre les campanyes lingüístiques que han ajudat a normalitzar el català\nL'objectiu és fer un recull de les iniciatives més destacades, emmarcant-les en el seu context històric\nTres dècades han passat ja des de la primera gran campanya institucional a favor del català: la Norma, la noia jove amb una granota blava que reivindicava no només parlar el català, sinó utilitzar-lo correctament. “Vam decidir escollir una noia perquè en aquell moment era menys impertinent que el fet que un senyor hagués de donar-nos lliçons”, va explicar ahir a la tarda durant l'acte de presentació de l'exposició Avancem amb el català. 30 anys treballant per la llengua, el dibuixant de la Norma, Juste de Nin. “El que ens va captivar de l'Anna Solà –la nena amb qui es va inspirar de Nin per fer la Norma– va ser la seva expressió, els seus ulls.”\nAquesta va ser la primera, però no l'última campanya, ja que des d'aquell 1982 n'han vingut moltes més, totes però amb el mateix objectiu: normalitzar el català, després de dècades de persecució.\nEl Departament de Cultura ha recollit en un sol espai les campanyes més importants. “Hem volgut fer un recorregut explicant les principals, sense oblidar-nos del context polític i social que engloba cadascuna. El fil conductor de l'exposició són les persones, ja que entre totes podrem construir el futur lingüístic”, va explicar la directora general de Política Lingüística, Yvonne Griley. El resultat no ha pogut ser més fidel. Al mig de la Sala Cotxeres se situa una escala on a cada esglaó es presenta una de les campanyes. Així doncs, els més de cent assistents a l'acte van poder delectar-se ahir amb material gràfic i audiovisuals de campanyes com ara Es nota prou que som a Catalunya?, El català sobre rodes, Tu ets mestre o Dóna corda al català, amb la tant recordada Queta, la boca que empenyia a parlar la llengua catalana amb llibertat.\nQui també va expressar ahir la seva alegria va ser l'expresident de la Generalitat, Jordi Pujol, que va voler recordar que “vam fer el que havíem de fer” i que “on hi ha una llengua, hi ha una nació”. A més, va assegurar que “estem en un moment amenaçador, per això, hem de seguir fent aquesta gran batalla”.\nL'exposició, que es podrà veure fins al 8 de gener a la Sala Cotxeres del Palau Robert, conté també un audiovisual on apareixen les campanyes i la valoració de personatges com el propi Pujol, Nin, Núria Feliu, Miquel Calçada i Els Amics de les Arts. La mostra es traslladarà a diverses poblacions catalanes i també a fora del país. “És una exposició itinerant, és a dir, es podrà ampliar i adaptar-se a cada població”, va explicar Griley. De la Norma a la Queta han passat trenta anys, però el propòsit continua sent el mateix. Tal com va remarcar Pujol: “El català depèn de vostè.”


Vox assenyala i amenaça l’editor d”El Jueves’ • Mapa de la censura Mèdia.cat\nInici Amenaces, intimidacions i obstaculitzacions Vox assenyala i amenaça l'editor d''El Jueves'\nVox assenyala i amenaça l’editor d”El Jueves’\nEl partit polític d’extrema dreta Vox ha assenyalat i amenaçat Ricardo Amar, president de RBA, per editar la revista satírica d’humor Jueves. En el seu twit, adverteix que “la seva revista difon odi contra milions d’espanyols diàriament” i que “és possible que molts d’ells li comencin a exigir responsabilitats quan el vegin sortir del seu despatx de la Diagonal de Barcelona”. El partit, liderat per Santiago Abascal, acompanya el text amb una fotografia d’Amar i adjunta una piulada de la revista d’unes vinyetes que caricaturitzen els líders de Vox sota el nom de La colla Voxura.\nReporters sense Fronteres s’ha manifestat a la xarxa social per denunciar Vox “creua tots els límits amb aquest missatge. No sols els ètics, que fa temps que ignora, sinó els legals”.\nIncident anteriorDos agents de Mossos ordenen esborrar una imatge a una fotoperiodista i l’amenacen amb una sanció\nIncident següentDetingut un fotoperiodista d”El País’ a Barcelona


El Govern assegura que un 99% de les meses disposa dels membres suficients La República\nEl Govern assegura que un 99% de les meses disposa dels membres suficients\nPeña-López diu que amb les dades actuals “podríem fer eleccions sense problemes” i demana tranquil·litat: “Seguim treballant, però deixem de sofrir”\nEl director general de participació ciutadana i processos electorals de la Generalitat, Ismael Peña-López, ha explicat aquest dilluns que un 98,99% de les meses electorals té ja els membres suficients -a l’espera de conèixer les dades sobre totes elles-, fet que els fa preveure unes eleccions “sense problemes” el 14 de febrer.\nHo ha dit en un tuit després que aquest diumenge plantegés “suspendre” la publicació dels resultats la mateixa nit electoral si moltes persones no poguessin votar per problemes en la constitució de les meses, en el marc de la pandèmia del Covid-19.\nSegons Peña-López, un 1,16% de les meses no té encara el mínim de tres membres per constituir-se, la qual cosa la Generalitat atribueix a la “falta de dades”. De les meses sobre les quals tenen dades, només una té ara dos membres, mentre que la resta en tenen tres o més, per la qual cosa el 14 de febrer podran constituir-se, segons les previsions.\nUn 0,39% d’aquestes meses té “els membres justos”; un 1,08% té almenys un recanvi, i un 65,78% ja té tots els 9 membres; en total, un 98,99% té els membres suficients, a falta de conèixer les dades d’algunes meses. “Amb això ja podríem fer eleccions sense problemes. Seguim treballant, però deixem de sofrir”, ha afegit Peña-López.


Activitats de Lleure a Càmping Rifort, el teu càmping a l'Estartit\nCàmping Rifort, a més, ofereix l’accés a les més variades activitats de lleure:\nSubmarinisme. Lloc únic i excepcional per a la pràctica d’aquest esport, tant per a experts com per a principiants que vulguin fer un bateig.\nRutes a peu i en bicicleta pels corriols del Parc Natural del Montgrí – Illes Medes.\nRutes a cavall al voltant del riu Ter i de la seva desembocadura.\nPlatges i cales. Platges obertes davant les Illes Medes i cales estretes al peu dels penya-segats de l’entorn.\nDescens en caiac pel riu Ter, o bé per les costes del parc natural de les illes Medes.\nExcursions marítimes en vaixell ideals per passejar en família amb el Núria o el Nautilus.\nPobles medievals a poca distància: Pals, Peratallada, Palau-Sator, Monells, Ullastret, ruïnes d’Empúries…


Què transmetem segons la forma de seure > Teresa Baró\nQuè transmetem segons la forma de seure\ncomunicació no verbal, comunicación no verbal, imagen, lenguaje corporal, Para todos la 2\nGran part del dia estem asseguts, per treballar, per menjar, per moure’ns d’un lloc a un altre en un mitjà de transport … La nostra forma de seure reflecteix l’estat d’ànim en aquest moment, les nostres costums, l’educació o l’actitud cap a les altres persones que estan amb nosaltres.\nHi ha una forma correcta d’asseure’ns? ¿En un sofà podem relaxar? A la secció de comunicació no verbal de Para Todos la 2 hem respost a aquestes preguntes, hem vist com homes i dones adoptem posicions diferents a l’hora de seure. Finalment, hem comentat diferents formes de seure analitzant fotografies de la família reial anglesa, Steve Jobs, Kennedy, Mourinho, Sharon Stone o la família Obama.\nAccedeix al vídeo de Para Todos la 2 on parlem de qué transmetem segons com seiem.


Portal de Transparència-Normativa sobre incompatibilitats i conflictes d’interessos dels alts càrrecs\nNormativa sobre incompatibilitats i conflictes d'interessos dels alts càrrecs\nÈtica i Bon Govern > Normativa sobre incompatibilitats i conflictes d'interessos dels alts càrrecs\n• Llei 2/1996, de 19 de novembre, d'incompatibilitats dels membres del Govern i dels alts càrrecs de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOCAIB núm.150 de 5 de desembre de 1996). Accés a la versió consolidada.\n• Decret 250/1999, de 3 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament d'incompatibilitats dels membres del Govern i dels alts càrrecs de la comunitat autònoma de les Illes Balears (BOIB núm. 156, de 16 de desembre de 1999), modificat pel Decret 126/2005, de 16 de desembre (BOIB núm. 192, de 24 de desembre de 2005). Accés a la versió consolidada\n• Ordre del conseller de Presidència de 17 de gener de 2000, de desplegament normatiu del Decret 250/1999, de 3 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament d'incompatibilitats dels membres del Govern i dels alts càrrecs de la comunitat autònoma de les Illes (BOCAIB núm. 156 de 16 de desembre de 1999)\n• Llei 4/2011, de 31 de març, de la bona administració i del bon govern de les Illes Balears (BOIB núm. 53, de 9 d'abril de 2011). Vegeu arts 34 a36, art 51.1.3ª i disposició addicional primera. Accés a la versió consolidada\n• Llei 16/2016, de 9 de desembre, de creació de l'Oficina de Prevenció i Lluita contra la Corrupció a les Illes Balears (BOIB núm. 157 de 2016). Accés a la versió consolidada.\n• Codi ètic Acord del Consell de Govern de 13 de maig de 2016 pel qual s'aprova el Codi ètic del Govern de les Illes Balears. (BOIB Núm 062 - 17 de maig 2016)


recomana.cat - Crítica de l'obra: Erritu | Inauguració mística per Núria Cañamares\nMística-fusió al cràter del Montsacopa\nLa veu connecta amb els ancestres\nA moral mantra in the madness\nPer anar-hi amb l'avi, el nét i la mascota\nUn tall de bull esferificat\nErritu és un viatge vital que travessa els estats de la vida mitjançant els rituals de pas: des del naixement al caos, passant pel desert de la soledat, fins arribar a l’amor i, finalment, la mort. A Erritu es fonen dues maneres d’entendre la dansa, la del prestigiós coreògraf israelià Sharon Fridman, amb un moviment basat en el contacte, i la de Kukai, de moviments purs i vitals. L’espectacle, concebut per a espais no convencionals, ens permetrà gaudir de la Seu com mai havíem fet fins ara. Un altre dels al·licients d’aquest muntatge és la participació de setze veus femenines de l’Orfeó Manresà, que interpretaran diverses melodies escrites pel contratenor David Azurza.\nÍntim Multicultural Inspirador Te calent una tarda plujosa\nL’espectacle inaugural de la 21a edició de la Fira Mediterrània és d’aquells de: “Jo hi vaig ser”. Els qui aquesta nit érem a la nau central de La Seu de Manresa hem viatjat a través de la dansa, la música, la respiració i la llum per comunitats i cultures que estimen les seves arrels i les cuiden i traspassen amb la responsabilitat de qui se sap baula. Un viatge íntim i compartit per aquesta cadena de transmissió i, alhora, les diferents etapes de la vida. Perquè ella, també, és part d’un camí molt més llarg. Un camí que tracem entre tots, deixant petjada.\nLa companyia basca Kukai Dantza s’ha endinsat en l’univers dels rituals –eix temàtic de la fira– fusionant els seus tradicionals salts enèrgics i precisos amb la dansa contemporània de contacte aparentment més lliure del coreògraf israelià Sharon Fridman. I la unió dels dos llenguatges ha estat una delícia.\nImitar i repetir, repetir, repetir, fins aprendre. I només aleshores, canviar. L’evolució és intrínseca a tot el que perdura en el temps. Com en poden restar immunes, els rituals? Com tampoc poden evitar les influències externes, obrint-se a tots aquells qui s’hi apropen. La cultura popular la fa el poble; el d’ahir, el d’avui i el de demà. I no obstant això, un fil invisible ens uneix a tots. Altre cop, la cadena.\n‘Erritu’ (ritual en basc) ens ha fet vibrar, ens ha aportat calma, ens ha traslladat a llocs remots i ens ha embolcallat a quatre bandes amb les veus del contratenor David Azurza i el cor femení de cantaires de l’Orfeó Manresà, asseguts entre les primeres files del públic. La sonoritat i la majestuosa escenografia que ha aportat la basílica gòtica ha completat l’impacte de la proposta. Una experiència que, sense exagerar, podem titllar de mística amb escenes que per sempre més ens quedaran gravades en la memòria com els portés suaument controlats, la coreografia grupal o el moviment fins a l’extenuació.\nQue Kukai són de porus obert, ens ho han demostrat una vegada i una altra. Ballant des de l’urbà hip-hop (‘Topa’ amb Brodas Bros) al més avantguardista (‘Oskara’ amb segell de Marcos Morau de La Veronal). Tota una declaració. La tradició no està renyida amb la contemporaneïtat.\nCràter Volcà Montsacopa\nFunció el 26/04/2019 a les 22:30 hores.\nFunció el 04/10/2018 a les 21:00 hores.


Termes i condicions – Tecnical.cat\nLes presents condicions generals de compra (d’ara endavant, les “Condicions Generals de Compra”) regulen l’adquisició, a través del lloc web www.tecnical.cat per part dels clients de Tecnical Manresa S.A. dels productes ofertats a través de la web.\nAquestes Condicions Generals de Compra estan complementades per les Condicions Generals d’Accés i Ús de la web (d’ara endavant, les “Condicions Generals”) que el Client pot consultar a través de: Avís Legal del lloc web i que quedaran acceptades amb l’acceptació de les actuals Condicions Generals de Compra.\nC/ Sallent, 46-48\n08243 Manresa, Espanya\nPer fer compres a la botiga serà necessari que el Client es registri o s’hagi registrat com a Usuari de la web i accepti les actuals Condicions Generals de Compra.\nL’acceptació de les Condicions Generals de Compra significarà l’acceptació expressa, plena i sense reserves, de la totalitat de les Condicions Generals de Compra en la versió publicada per Tecnical Manresa S.A. en el moment de l’accés del Client a la botiga. En el cas que no estigués d’acord amb el contingut de les Condicions Generals de Compra, Vostè no haurà de fer compres a la botiga.\n2- Naturalesa de la botiga\nCom a Client, Vostè declara ser major d’edat i disposar de la capacitat jurídica suficient per a vincular-se per les actuals Condicions Generals de Compra al contractar amb Tecnical Manresa S.A. No obstant això, vostè accepta, de forma expressa i sense excepcions, que l’accés i la utilització de la botiga té lloc sota la seva única i exclusiva responsabilitat.\nTecnical Manresa S.A. es reserva el dret a modificar de forma unilateral, en qualsevol moment i sense previ avís, la presentació i configuració de la botiga, així com suspendre l’accés a la mateixa de manera temporal o definitiva.\n3.1- Registrar-se a la botiga\nSi és la primera vegada que accedeix a la botiga i desitja fer compres, el Client haurà necessariament de complimentar el formulari de registre al que podrà accedir a través dels formularis pertinents. A partir d’aquest moment, esdevindrà Client de de la botiga. Els codis d’accés (usuari i contrasenya) tenen caràcter personal e intransferible, sent obligació del Client vetllar per la seva custòdia, bon ús i integritat. Així mateix, el Client és l’únic responsable de l’elecció, pèrdua, substracció o utilització no autoritzada de qualsevol contrasenya o codi identificatiu i de les conseqüències que d’això se’n poden derivar.\nEn qualsevol cas el Client podrà accedir a les seves dades, modificar-les a través de les opcions de Veure i Editar les dades del Compte que trobarà als apartats corresponents del lloc web www.tecnical.cat. Per eliminar les dades del compte, haurà de posar-se en contacte amb manresa@tecnical.cat per tal de procedir respectant el seu dret, així com la nostra obligació de mantenir les dades fiscals d’identificació de les vendes.\n3.2- Assortit de productes i preus\nwww.tecnical.cat li garanteix el preu del dia en què es va fer la compra, amb independència del dia en qual es faci l’entrega, de manera que el Client pugui aprofitar totes les ofertes existents en el moment de realitzar les seves comandes, sense perjudici de què, en el moment de l’entrega, aquestes ofertes ja no estiguin vigents.\nwww.tecnical.cat es reserva el dret a modificar unilateralment, en qualsevol moment i sense avís previ, els preus dels productes, així com a suspendre o cancel.lar la seva venda de forma temporal o definitiva.\nPastures de Castelltallat l’informa que tots els preus que es veuen a la botiga on-line inclouen l’Impost sobre el Valor Afegit (IVA) aplicable.\nEl sistema de compra se sotmet a la legislació vigent a Espanya, per tant totes les operacions de venda s’entendran realitzades en el domicili de Tecnical Manresa S.A.\n3.3- Preparar les seves comandes i rebre-les\nwww.pastures.cat li garanteix l’existència de tots els productes que s’ofereixin a la botiga, tot i que, puntualment pugui no garantir la disponibilitat dels mateixos per tots els Clients i en els volums que requereixin en el moment de fer la Comanda.\n3.4- Forma i dates de entrega\nPastures de Castelltallat no assumirà responsabilitat alguna pel retrard en el lliurament o la pèrdua de les comandes quan aquests retards o pèrdues no siguin directament imputables a Pastures de Castelltallat o en casos de força major en els terminis i condicions previstes en les Condicions Generals de Compra.\nPer la recollida de les seves comandes haurà de mostrar els comprovants de la comanda que li haurem enviat a la seva adreça de correu electrònic, als quals també tindrà accés des del lloc web www.pastures.cat. Com a caràcter general, no exclusiu, el número de comanda servirà per identificar la mateixa.\nEls enviaments es faran habitualment a través de mitjans propis de repartiment, sempre amb la màxima qualitat i seguretat del servei.\nLa data d’entrega variarà segons el tipus de productes demanats, podent-se allargar fins a un màxim de 15 dies, donada la frescor dels productes i el fet que pastures.cat no treballa amb estocs.\nLes despeses d’enviament, en cas d’aplicar-se’n, s’aplicaran al total de la factura i dependran de l’import total de la comanda.\nNo hi haurà despeses d’enviament si s’encarrega vostè de recollir el producte a la nostra botiga, o bé per comandes superiors a 40€ per ser lliurades a les àrees del Bages, Anoia i la Segarra.\nLos articles que s’ofereixen a la botiga de www.pastures.cat ofereixen la màxima qualitat i la millor garantia pels nostres clients.\nPer la naturalesa de productes d’alimentació i frescos, Pastures no pot acceptar devolucions.\nPastures de Castelltallat es compromet a canviar els productes defectuosos, prèvia comprovació que el producte és realment defectuós i el dany no és causa d’un mal ús, manipulació o funcionament per part del client. En el menor temps possible Pastures li substituirà el producte a ports debuts.\nTots aquests drets podran ésser exercits, sense prejudici d’allò establert a la llei 23/2003 de 10 de juliol, de garantia en la venda dels béns de consum.\n3.5- Formes de pagament\n– A través de targeta de crèdit (VISA o MasterCard)\nRebrà un e-mail de confirmació de la seva Comanda amb el número de transacció realitzada.\n– A través de transferència bancària\nRebrà un e-mail de confirmació de la seva Comanda amb el número de compte on ha de fer la transferència bancària a nom de Pastures de Castelltallat\nÉs molt important que indiqui el número de la Comanda, així com el seu nom i cognoms. No es considerarà efectiva la Comanda i no es procedirà al seu subministrament fins que constatem que s’ha fet l’ingrés.\nPastures de Castelltallat garanteix al Client la total seguretat en les seves transaccions, al disposar dels més actuals estàndars tecnològics a la data d’entrada en funcionament de la botiga, en quant a protocols i serveis de seguretat.\nPastures de Castelltallat manté una política de confidencialitat de les dades aportades pels seus Clients, comprometent-se a la protecció de les dades personals dels Clients de la botiga on line. La protecció de les dades s’extén a tot el que fa referència a la recollida i ús de la informació proporcionada a través de la web.\nEn aquest sentit, Pastures de Castelltallat li garanteix, en els terminis establerts a la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal (LOPD), que tractarà confidencialment les seves dades personals, així com que el servidor en el que s’emmagatzemaran i tractaran aquestes dades té les mesures de seguretat necessàries per evitar l’accés a aquestes dades per part de terceres persones no autoritzades.\n4- Confirmació documental de la contratació efectuada\nPastures de Castelltallat li enviarà, una vegada acceptades de forma expressa les presents Condicions Generals de Compra, justificació de la contractació efectuada, amb tots els seus terminis, via telemàtica a través de correu electrònic.\nS’entén per força major, amb caràcter enunciatiu però no limitatiu,\n– qualsevol succés impossible de preveure, o que previst o previsible, fos inevitable,\n– les errades en l’accés a les diverses pàgines Web,\n– les errades en el subministrament de xarxa elèctrica o telefònica,\n– els danys produïts per tercers o atacs al servidor del portal (virus) que afecten la qualitat dels serveis i que no siguin imputables ni a Pastures de Castelltallat ni a l’usuari,\n– les errades en la transmissió, difusió, emmagatzematge o lliurament a tercers dels productes i dels continguts del portal,\n– els problemes o errades en la recepció, obtenció o accés al lloc web per part d’aquests tercers,\n– inundacions o terretrèmols,\n– vagues o conflictes laborals o altres desordres socials que impedeixin el subministrament dels productes i, per tant, el compliment de les obligacions acceptades per Pastures de Castelltallat,\n– l’escassedat o poca disponibilitat de combustible o energia elèctrica ,\n– conflictes bèl·lics,\n– qualsevol disposició governamental.\nPer a qualsevol qüestió litigiosa derivada de l’existència, accés, utilització o contingut de les Condicions Generals de Compra, tant el Client, com Pastures de Castelltallat, amb renúncia expressa a qualsevol altre fur que els pogués correspondre, se sotmeten a la jurisdicció i competència exclusiva dels Jutjats i Tribunals de Manresa.\n7.1- La garantia atorgada pels fabricants dels articles i vàlida en els terminis que la legislació espanyola estableixi.\n7.2- La garantia entra en vigor a partir de la data de compra que es detalla en la factura.\n7.3- Queden excloses totes les despeses derivades del transport.\n7.4- Els productes reemplaçats per Pastures en els termes de garantia són de la seva exclusiva propietat. Els serveis prestats en la garantia no allarguen en temps els efectes de la mateixa.\n7.5- El període de garantia comença a partir de la data de la factura de Pastures de Castelltallat, no podent ser ampliat en cap cas per substitució d’una fracció o component del producte (si n’hi hagués) en una reparació o canvi.\n7.7- La pèrdua o deteriorament durant el transport no es responsabilitat de Pastures de Castelltallat\n8- Anul.lació de garanties:\n8- Anul·lació de garanties:\n8.1- L’ús incorrecte de la seva utilització, manipulació o manteniment per part del Client d’un producte.\n8.2- No s’acceptarà cap material danyat, amb un embalatge insuficient, sense embalatge o amb mostres evidents d’una manipulació incorrecta.\n8.3- Queden exclosos de tota garantia els defectes i deterioraments produïts per l’aigua o fets externs, accidents, principalment accidentes elèctrics, per desgast i per utilització indeguda.\nL’acceptació d’aquestes condicions generals de compra per part del client és condició prèvia indispensable i obligatòria perquè es pugui beneficiar del servei de la botiga on-line.\nEl client declara, sota la seva responsabilitat, haver llegit íntegrament i acceptat les condicions generals de compra i les condicions generals d’accés i ús del la web.


La Fundació Centre Mèdic Psicopedagògic d'Osona (FCMPPO) i el Consell Territorial d'Unnim a Manlleu tenen el goig de presentar-vos el projecte "Parelles Artístiques. Experiències creatives per la salut mental 2011-2012": Una iniciativa pionera en salut mental que vol propiciar la comunicació i desestigmatitzar la malaltia mental a través de l'art.\nEl projecte, ja plenament consolidat, consisteix en una exposició itinerant d'obres artístiques que són fruit del treball a "quatre mans" entre artistes amateurs -usuaris dels serveis de la FCMPPO- i artistes professionals.\nEls darrers anys hem intensificat la vessant de sensibilització a la població sobre la salut mental potenciant visites guiades al voltant de les diferents exposicions. En la present edició hem anat encara més enllà convidant a d'altres centres de salut mental del territori català a participar en el projecte. Per aquest motiu, la present edició compta amb moltes més obres que en les anteriors. A les vint-i-sis realitzades per parelles artístiques d'Osona -s'hi inclou el procés fotogràfic i el disseny del catàleg- se n'hi sumen tretze elaborades per parelles artístiques impulsades des del Servei de Rehabilitació Comunitària (SRC) de Granollers i des de l'Associació El Far de la Garriga.\nAquesta suma és molt important perquè sumar i compartir (creativitat, punts de vista, il·lusions, experiències...) és des dels inicis la base del projecte.\nParelles Artístiques s'adiu plenament amb els valors i l'acció social de la Caixa d'Estalvis Unió de Caixes de Manlleu, Sabadell i Terrassa, "Unnim Caixa", que a través del seu Consell Territorial a Manlleu vol mantenir-se propera al teixit associatiu d'Osona, fent costat a projectes i a iniciatives d'interès per a la comunitat que sorgeixin en aquest territori.\nLes obres que podeu contemplar en aquest catàleg s'han elaborat al llarg de l'any 2011 i s'exposaran en diferents sales d'art de Catalunya fins l'estiu de 2012, moment en què se subhastaran en tres actes, un a Osona i dos més al Vallès Oriental. Els beneficis que es recaptin serviran, com cada any, per donar continuïtat a la iniciativa.\nUn any més, volem agrair als i a les artistes, entitats, sales d'art, administracions, mitjans de comunicació i persones a títol individual la seva desinteressada col·laboració en el projecte. També volem donar les gràcies al públic que visita les exposicions, que participa en la subhasta i, en definitiva, a totes aquelles persones que, d'una forma o altra, ajuden a difondre aquest projecte.\nPresident de la Fundació Centre Mèdic Psicopedagògic d'Osona\nVicepresident 2on d'UnnimCaixa\nPresident del Consell Territorial de Manlleu


El blog de Jordi Viladrosa: Any Nou i Reis\nAny Nou i Reis\nJa s’ha esfumat la primera part de les tradicionals festes de Nadal. El temps vola! Els qui tenim la sort de gaudir d’uns dies de vacances estem comprovant un any més com la llista de les nostres intencions tornarà a quedar a mitges. És igual: és hora de les altres prioritats. Em refereixo a aquelles ocupacions, potser petites, que durant l’any anem deixant per a més endavant: canviar aquell endoll, penjar un quadre, endreçar papers i documents, tornar a agafar aquell llibre que encara tenim a mig llegir...; però també, escriure aquell correu a un amic, fer una trucada que portava massa temps aparcada o una visita a qui ho necessita, i, sobretot, estar disponible, començant pels de casa.\nAquests dies ens intercanviem felicitacions i bons desigs. A mi em sembla un bon costum perquè ajuda a actualitzar la consciència que vivim en un món en el qual les persones som el més important i res que ens afecti no pot quedar ignorat. Fins i tot les diferències entre uns i altres esdevenen, ara, menys diferents. Haver arribat als darrers dies de desembre ens hauria d’esperonar a fer balanç i a ser agraïts per tot allò que hem rebut de bo i també pel que hem pogut aportar de positiu. Ah!, i us recomano que no feu cas dels pessimistes, dels que no troben mai res bé, dels que voldrien destacar i no poden, dels que amargarien la festa a tothom: aquests abunden arreu! Penso que és millor allò d’”Any nou, vida nova”. Per tant, com que habitualment vivim amb tanta pressa, almenys aturem-nos una estona a pensar en alguns bons propòsits per a l’any que comença. Així, doncs, Feliç 2007!\nI, per últim, desitjar-vos que el dia 5 de gener Ses Majestats els Reis d'Orient vulguin obsequiar-vos amb la il·lusió i la màgia que té aquesta diada per als més petits. Hi ha obsequis que no tenen preu i toca a cadascú descobrir-los i demanar-los en la carta als Mags que no podem deixar d’escriure. Per la part que em toca, ja he manifestat allò que m’agradaria que no faltés aquest any que comença als meus familiars, les meves amistats, companys de feina i als meus alumnes. Almenys jo ho he escrit i llençat a la bústia de Ses Majestats i ells ja sabran què han de fer.\nAra, el Pessebre\nHola, bon dia: qui mana aquí?


Villabordoh Margaux França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVillabordoh5 rue de la halle, Margaux, Margaux, França, 33460 - Veure al mapaExcel·lent8,9Basada en 224 comentarisVillabordohVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotos8,9 Excel·lent valoració dels hostesVeure tots els comentaris"Amazing, helpful and smilie staff. The breakfast was also ve..."AnonymousUnited KingdomBanyVeure més fotosExcel·lent ubicació 9,0Veure el mapaVeure totes les 40 fotos9,0UbicacióParticularitats que li encantaranTransport públic a 950 m\nOpcions d'habitacióVeure les fotosHabitació Estàndard Doble (Standard Double Room)...10 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble amb Vista a la Piscina (Double Room with Pool View)...13 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble amb Bany Compartit (Double Room with Shared Bathroom)...1 llit extragranFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Margaux, Villabordoh és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Villabordoh asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de express check-in/check-out, restaurant, servei de bugaderia, bar, caixer automàtic a l'espai. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen camp de golf (a 3 km), piscina exterior estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Villabordoh és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Margaux.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Idiomes ParlatsRus Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Villabordoh de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


per Redacció - Fotografia: Ajuntament de Lleida 04/07/2016 00:00h\n150 propostes per superar la calor de Lleida a l'estiu| RedacciÃ³ - Fotografia: Ajuntament de Lleida\nUn any més, l’activitat torna a escenaris ja consolidats com l’Arborètum, la Seu Vella, la Mitjana o la plaÃ§a de La Llotja i convida la ciutadania a descobrir les propostes més estiuenques dels museus i equipaments culturals i també científics de Lleida.\nEl programa Nits d’Estiu a Lleida centra un part de les seves activitats al Turó de la Seu Vella, amb la tarda dels lectors tots els dimecres, les Nits de Lluna Plena al Claustre, que tenen una gran acollida entre la ciutadania, i l’activitat Vi de Pedra a la Seu Vella, una visita temàtica al voltant de la cultura i el vi i la seva relació amb el monument. L’activitat està prevista per als propers 1 i 29 de juliol o 26 d’agost. El vi tornarà a ser present amb Vins & Tasts sota les estrelles: una degustació de vins de la D.O Costers del Segre i tasts de productes de proximitat, que tindran lloc el 15 de juliol i el 5 d’agost. A més a més també es podrà gaudir, els divendres i dissabtes, de visites guiades al monument més emblemàtic de Lleida.\nEl Castell dels Templers ha organitzat per aquest estiu un ampli ventall d’activitats per a petits i grans, amb l’activitat Templer per una nit + tastets gastronòmics, per gaudir l’experiència de ser templer per un dia, visites nocturnes, l’activitat 'Bombolles templeres' i cinema templer amb projecció de pel·lícules de temàtica templera a l’explanada exterior del castell.\nEn l’àmbit musical, el rock estarà present aquest estiu a Lleida amb el concert campus rock que tindrà lloc el 16 de juliol al Cafè del Teatre. Com a novetat enguany cal destacar l’òpera Liceu a la fresca: 'La Bohème' de G. Puccini, el proper 8 de juliol a les 22.00 hores a la PlaÃ§a Esteve Cuito.\nPel que fa a la màgia cal destacar la gala de màgia que tindrà lloc a la PlaÃ§a Esteve Cuito el proper 15 de juliol. També s’han organitzat diverses nits de circ i dansa els propers 30 i 31 de juliol al Teatre de l’Escorxador.\nL’Àrea de Joventut de l’Ajuntament de Lleida també ha organitzat diverses setmanes temàtiques adreÃ§ades especialment als joves de la ciutat, en concret centrades en cuina, art urbà, ciència i esports.\nLa ciència i la natura serà present d’una manera especial al Parc de la Mitjana, amb tallers d’anellament d’ocells, ecodescobertes per descobrir el parc natural quan es fa fosc i visites guiades. L’Arborètum se suma de nou a aquesta iniciativa amb entrades gratuïtes els propers 7 d’agost i 4 de setembre.\nLa diversió infantil està assegurada amb els espectacles i activitats del Club Banyetes. Tots els dissabtes del mes de juliol, a les 19.45 hores als Camps Elisis, el Club Banyetes farà les delícies dels més menuts de la família amb diversos espectacles infantils, que es repetiran també el 10 de setembre.\nActivitat intensa als museus de la ciutat\nL’activitat als equipaments museístics de la ciutat també serà intensa durant els mesos d’estiu. El Museu Morera ofereix l’exposició 'Xavier Gosé, 1876-1915. Il·lustrador de la Modernitat', que està tenint un gran èxit de públic. També es podrà gaudir de diverses activitats relacionades amb art contemporani al Centre d’Art La Panera; l’exposició 'La fortalesa dels Vilars d’Arbeca. Terra, aigua i poder en el món íber' al Museu de Lleida; una exposició sobre 'La forÃ§a de l’Aigua' al Museu de l’Aigua i la mostra 'Gènesi' de Sebastiao Salgado al Caixafòrum.\nEl programa d’activitats es nodreix també de les múltiples festes majors dels barris de Lleida, com el del Camp d’Esports, Secà de Sant Pere, Partida Marimunt, Montcada, Torres de Sanui, Partida Caparrella, Bordeta, AV Jaume I, Raimat, Instituts-Sant Ignasi, Partida de Grenyana, Pardinyes, Balàfia i Butsènit, entre altres.\nAltres activitats que tindran lloc durant l’estiu a Lleida són la 4a Lleida NIght Run el proper 24 de juliol al Turó de la Seu Vella, el Mercat de Rebaixes de l’Eix Comercial, del 24 al 26 d’agost, la Diada Nacional de Catalunya i les Festes de Tardor.\nL’Ajuntament de Lleida ha editat un tríptic que recull totes les activitats, que enguany té el campanar de la Seu Vella en forma de gelat com a símbol refrescant que convida a gaudir de l’estiu a la ciutat. La pàgina web www.paeria.es també recull totes les activitats.\n\_r\_n Programació Nits d’Estiu a Lleida\nAgenda cultural dels dies 2 i 3 de juliol


Llibres (2) El feixisme a l’Alguer de Marcel A. Farinelli\nPer mitjà d’aquest estudi es pretenia fer tot un seguit de pinzellades sobre una temàtica molt poc estudiada, tal com ens va remembrant l’autor ara i adés: la relació directa entre feixisme, catalanitat i identitat algueresa. No cal dir que entrem de ple en un tema carregat tant de controvèrsies polítiques com d’evidents contradiccions personals. La descripció de tot plegat ens arriba de la mà d’un jove historiador alguerès que fa uns quants anys que resideix a Catalunya, fet que l’ha portat a conèixer de més prop les vicissituds de la catalanitat, alhora que marcava una distància física respecte a la seua ciutat natal.\nFarinelli fa un plantejament molt específic, que el porta a posar damunt la taula: el fet lingüístic, la italianització pertinent, i la possible repressió política per raons culturals o per manca de l’incipent ideari italià. És obvi que no deixa de ser curiós que hi haguessin persones altament vinculades a la catalanitat sociològica que abracessin en graus diversos el règim feixista. Tanmateix, no és un fet gaire diferent d’allò que va succeir arreu dels Països Catalans, quant a escriptors catalanòfils lligats al franquisme de manera més o menys directa o activa.\nAmb tot, l’historiador posa el màxim interès en contrastar allò va suposar el feixisme italià per a la vida política i cultural algueresa, en contraposició a les directrius del règim feixista espanyol de 1939-1975, que va intentar forçar un clar genocidi lingüístic i cultural. L’Alguer, l’algueresitat, i l’alguerès no van ser vistes com un perill per a la consolidació del nacionalisme italià, llavors podem parlar obertament d’un feixime light quant a combat cultural. El procés d’italianització es desenvolupava a través de les escoles i de les institucions. Al carrer es parlava la llengua vernacla, però no va ser vist com un perill a combatre amb totes les armes d’un règim dictatorial. La Barceloneta sarda, aïllada de la resta de territoris catalanoparlants, no suposava cap mena de problema identitari per al règim del Duce.\nEl llarg procés de construcció de la consciència nacional italiana, la Itàlia estat-nació, s’havia endegat al segle XIX. L’encaix de l’Alguer no era individual, s’havia de trobar un encaix adient de tota la Sardenya, en el marc d’una unificació italiana feble, basada en interessos de poder d’elits i de la monarquia, i amb l’intent de predomini de territoris com el Piemont que xocava amb l’arrel romana del nou estat. Mussolini, i el partit del feix, creien en la construcció d’una Itàlia forta, on els fets dialectals no eren el principal escull a combatre.\nL’autor sap trobar l’espai pertinent per a realitzar una descripció prou acurada del moviment literari catalanista, que va intentar fer reviure la catalanitat i resituar llur Barceloneta al mapa a principis de la centúria passada. Els impulsors de l’Agrupació catalanista d’Itàlia, posteriorment rebatejada com La Palmavera, l’obra dels quals va rebre un important impuls en algunes revistes continentals com La il·lustració catalana, El Gay saber, Revue catalane o Catalonia. Aquestes publicacions es van impregnar d’algueresitat, atès que els seus redactors volien vetllar per aquest petit tresor que acabaven de descobrir, el català era ben viu a la illa de Sardenya. La idea de germans de llengua italians, amb la remembrança tostemps de la mitificada Corona d’Aragó medieval enlairava l’esperit dels homenots de la Renaixença. Tanmateix, el model lingüistic literari era tema de forta controvèrsia i discussió, accelerat pel contacte amb noves formes de parlar dialectals.\nEl lector pot adonar-se fàcilment de la importància de la catalanitat en la vida cultural i intel·lectual del país català de Sardenya. De fet, hi ha períodes molt determinats que foren marcats estrictament pel desenvolupament del corrent catalanista, també als anys 1960 amb una mena de tercer renaixement gràcies a l’històric Retrobament. És evident que no es pot entendre l’Alguer sense l’alguerès, el català de l’Alguer. La ciutat perdria bona part de la seua simbologia sense la llengua\nMentrestant les dos grans guerres del segle XX no van tindre la Sardenya com a punt clau de batalla, car no va ser un enclavament especialment estratègic. L’ideari italià, el sentiment patri, es vivia de manera diversa que al continent, amb la consegüent adscripció ciutadana al fet bèl·lic. El règim feixista havia de treballar per l’encaix de l’illa dintre d’un projecte nacional italià encara feble. El territori transalpí havia estat governat per una mena de petits regnes de taifes, si li volem posar una comparació amb el període musulmà a la península Ibèrica. Encara quedaven ben paleses les reticències territorials dels piamontsos, els genovesos, els romans, a part de l’eterna dicotomia sobre el model d’estat: república i monarquia.\nEl feixisme posava a prova la identitat algueresa, l’ideari d’una gent que mirava envers Barcelona com a imatge viva de la seua història. Uns ciutadans que quan es desplaçaven a altres indrets de la illa encara repetien la cèlebre frase “Anem a Sardenya”. Havia esdevingut com una mena de territori de ningú i de tots a la vegada. Podien continuar sent la Barceloneta sarda, la ciutat catalana, o esdevindre una ciutat portuària sarda carregada de fervor italià.\nAquest és un llibre, doncs, que prova de fer un retrat breu sobre un període històric, tenint en ment en tot moment l’heterogènia identitat de la vila. A través d’anècdotes, de cites literàries, d’arguments històrics, d’anàl·lisi política, es busca donar al lector una visió acurada per entendre la idiosincràsia de l’Alguer de sempre. Farinelli se’n surt, malgrat que l’estudi mereix aprofundiment òbviament.


El PTOEL ens diu: aneu-vos acostumant a que les elèctriques us robin - El blog de Joan Rovira\nHome Bloc de notes El PTOEL ens diu: aneu-vos acostumant a que les elèctriques us robin\nEl PTOEL ens diu: aneu-vos acostumant a que les elèctriques us robin\nBy JR&OC 6:43\nEns mereixem un govern que no ens prengui a tots per idiotes i ens mereixem també que els que el voten, a ells i als seus aliats més o menys vergonyants, tinguin un mínim de seny i de decència. Sé que és fort dir això, sembla que no respecti la suprema voluntat popular… Doncs no, no la respecto sempre, tot i que sí accepto que la majoria és la majoria i que no hi ha res a fer. I no, no em refereixo al patètic paper d'un govern, el de Madrid, que es pensa que fer política és portar els adversaris a judici mentre ells s'escapen sempre de la justícia, que per això la controlen, faltaria més.\nParlo d'una altra cosa, tan brutal com la formidable estafa que les elèctriques estan cometent amb la complicitat del govern espanyol, de la gran coalició popular-socialista del PTOEL (Partit Transversal de l'Oligopoli Elèctric) i el silenci submís de la majoria de la societat.\nUna mostra? El ministre Nadal, anunciant la gran solució: ens haurem d'acostumar a tarifes elèctriques altes i a grans altibaixos. Coses del mercat, ja se sap… Diu això, es queda tan tranquil i el país encara més. Mentrestant, ens expliquen quatre truquets inútils per estalviar electricitat, cosa pràcticament impossible a no ser que anem per casa amb espelmes i que posem una rentadora cada tres setmanes.\nFins i tot un personatge tan neocon i proTrump com l'inefable Roberto Centeno descriu tot això com el que és: un robatori.\nConfesso que no entenc la passivitat, la resignació, de milions de ciutadans. Ni amb l'electricitat ni amb l'aigua ni amb el gas ni la benzina ni els peatges ni els bancs… Com tampoc no entenc gens ni mica la conformitat general amb la corrupció (que no indigna tant com sembla), amb l'atur, la precarietat, la pobresa… O també amb el segrest d'Espanya i de qualsevol possibilitat de fer un país obert, flexible, plural, intel·ligent, autènticament competitiu, just…\nEl PTOEL està a tot arreu i a una majoria d'espanyols ja els està bé que ens robin, ells inclosos. Ens estem acostumant a tot. A Catalunya també, perquè la independència per ella sola, per virtuts que pugui tenir, no impedirà que caiguem en mans de la casta de sempre: en comptes de creure en la màgia, hauríem de fer més política. I això vol dir desmuntar el PTOEL i la seva filial catalana, entre moltes altres coses.\nEls anys de crisi dura, sumats als de falsa prosperitat, han narcotitzat aquest país. Si un ministre pot sortir a dir una barbaritat com aquesta, “aneu-vos acostumant”, i ens l'empassem, és que ens mereixem mil ministres com ell… El PTOEL ens ha pres la mida i sap que estaríem disposats fins i tot a pagar l'electricitat més cara.


La tercera onada de l’Egm consolida Ser Catalunya com el primer grup de ràdio a Catalunya amb 1 milió d’oients per davant de RAC i Catalunya Ràdio - Canal Taronja Comarques Centrals\nIniciNotíciesGeneralLa tercera onada de l’Egm consolida Ser Catalunya com el primer grup de ràdio a Catalunya amb 1 milió d’oients per davant de RAC i Catalunya Ràdio\nEn musicals 40 Principals es manté com a líder a Catalunya amb 302.000 oients a Catalunya i Dial es consolida en la segona plaça amb 237.ooo oients. A nivell de tot l’Estat, la Cadena Ser incrementa la seva audiència i tanca l’Estudi general de mitjans amb 4.193.000 oients. El programa de Pepa Bueno i Toni Garrigo ‘Hoy por hoy’ se sitúa en 2.760.000 oients i segueixen número 1 els programes ‘Hora 14’, La ventana de Carles Francino, Hora 25 d’Angels Barceló i A vivir que son 2 días del cap de setmana a l’igual que els programes esportius com El larguero o Carrusel Deportivo.\nEls 40 principals arriba a tot el territori espanyol amb 2.925.000 oients.\nRàdio Manresa continúa amb la seva programació pròpia dins la Cadena Ser amb els informatius diaris matinals i del migdia i amb programes com Hora L amb Eli Pagan i Sergi Lladó i les tertúlies de Barra lliure amb Pilar Goñi. Els programes com Aires de Catalunya amb Núria Soler i Anna Ballesteros i l’Ona universitària així com les transmissions del Baxi Manresa amb Carles Jódar, Pep Vidal i l’equip esportiu de Ràdio Manresa.\nConviden empreses tèxtils internacionals a conèixer el Berguedà


En llibertat provisional els detinguts per encadenar-se al TSJC, tres de Sabadell - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nEn llibertat provisional els detinguts per encadenar-se al TSJC, tres de Sabadell\nLlibertat provisional per als 13 membres dels Comitès de Defensa de la República (CDR), entre ells tres de Sabadell, detinguts per encadenar-se ahir divendres a les portes del TSJC.\nDesprés de passar una nit a la comissaria de les Corts, els arrestats han estat traslladats aquest dissabte de bon matí a la Ciutat de la Justícia per comparèixer davant el jutjat d’Instrucció 31 de Barcelona en funcions de guàrdia. Els detinguts s’han acollit al seu dret a no declarar i la magistrada ha acordat llibertat provisional per a tots ells. La causa està oberta pels delictes de resistència i desordres públics però dues de les persones implicades també estan imputades per un delicte d’atemptat, segons fonts judicials. Els detinguts de Sabadell estan vinculats a l’assemblea Centre-Sud de l’organitzacio Arran.\nUn centenar de persones s’han concentrat davant la Ciutat de la Justícia per reclamar l’alliberament del integrants dels CDR i el seu advocat, Eduardo Cáliz, ha afirmat que la seva detenció ha estat “absolutament desproporcionada”. “Entenem que l’acció d’ahir al TSJC s’emmarca en el legítim dret de protesta i manifestació que recull el propi Tribunal Europeu de Drets Humans“, ha afirmat Cáliz.\nFoto portada: un grup d’antiavalots dels Mossos d’Esquadra desallotgen una dona concentrada davant del TSJC, el 23 de febrer de 2018. Autor: ACN.


Que torni Chesterton | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nQue torni Chesterton\nNo puc imaginar Chesterton en un hotel amb terrassa chill out, envoltat per joves escriptors que no saben ben bé què volen escriure.\n18 JUL 2017 - 18:33\tCEST\nSi Chesterton tornés a la Barcelona tan amarada de confusió relativista és probable que les tertúlies digitals l’injuriessin a pler. Vingué per primera vegada l’any 1926. D’entrada, el seu pensament té a veure amb la fundació d’Unió Democràtica i les veus d’El Matí. Un bon grapat de les obres de Gilbert Keith Chesterton prest van ser traduïdes en català. Pau Romeva, per exemple, s’hi posà amb molta constància. Aleshores Chesterton –amic del finíssim Junoy- arriba amb la seva còrpora de gegant de la literatura, estibada de cervesa, en plena dialèctica lluminosa amb Belloc o G. B. Shaw. Més o menys déu anys després, imaginem un admirador de Chesterton, subscriptor del diari demòcrata cristià El Matí: de cop i volta, mirem-lo tornar a casa pel juliol de 1936, espaordit, segur de que si surt al carrer amb corbata una patrulla de la FAI pot afusellar-lo de nit a l’Arrabassada. Eren els anys trenta, anys de dislocació com ho van ser els seixanta i qui sap demà.\nJosep Maria de Sagarra li fa un retrat memorable. És menys coneguda una pàgina de calendari que Manuel Brunet publicà a La Veu de Catalunya i que tenim a la recopilació esplèndida Cada dia és festa. Brunet recorda les vegades que va veure Chesterton pels carrers de Barcelona. El contempla una llarga estona llegint els diaris assegut en una cadira de la plaça de Catalunya. Després, un dia, Chesterton regira paper al Quiosc Francès quan els gegants pugen per la Rambla. Li expliquen que és per la vigília del Corpus i s’afegeix a la comitiva. Diu Brunet que, “amb el seu caparràs i el seu ventràs enorme”, les criatures se’l miraven com una cosa extravagant. Chesterton, home de fe, era l’escriptor més alegre del món. Anys després, Jordi Galí escriu un assaig breu sobre el pensament polític dels germans Chesterton. Marià Manent és reticent amb la seva biografia de Blake.\nNo puc imaginar Chesterton en un hotel amb terrassa chill out, envoltat per joves escriptors que no saben ben bé què volen escriure. Potser enyoraria aquella vigília del Corpus i comprar la premsa al Quiosc Francès. Però que torni. Les seves biografies –Chaucer, Stevenson, Shaw, Browning o Dickens, per exemple- exploren el continent secret en el caràcter de l’escriptor. En realitat, tot Chesterton és un cànon inimitable i viu perquè sabia que els dogmes no són signes de feixugor de la ment humana, sinó indicis de vivesa mental i d’impaciència lúcida. Que torni i que li donin un programa prime time de TV3 per a recordar-nos que “la tradició és la transmissió del foc, no l’adoració de les cendres”.


Taller de Cartell Comunitari: Àrea d'Activitats Culturals: UPV\n“Women in Work. Dona, art i treball en la globalització”, exhibició inaugurada a la sala d'exposicions de la UPV el passat 7 de març, reuneix 46 artistes i col·lectius de diferents parts del món entorn de la commemoració del 8 de març –Dia Internacional de la Dona Treballadora– com a eix de reivindicació des de l'art i de les lluites feministes per la igualtat de drets. Comissariada per Mau Monleón Pradas, en col·laboració amb la plataforma Art Contra la Violència de Gènere (ACVG), ofereix un ventall de pràctiques artístiques que des del 1990 han abordat la problemàtica relació de les dones i l'ordre capitalista, expressada en l'eix patriarcat i treball. Una part important d'aquests projectes són marcadament feministes, i integren el quefer d'homes i dones des d'una perspectiva que cerca superar el lloc comú que aquesta lluita és tan sols femenina.\nEntre les propostes presentades, cal destacar: Mujer, no me gusta cuando callas. Movimiento estudiantil y lucha feminista en Chile, una intervenció gràfica amb peces realitzades en el marc de les lluites actuals entorn de la demanda per l'avortament lliure, l'educació no sexista i contra la violència de gènere. Davant la necessitat de trencar la concepció de l'avortament com un secret incòmode de les dones −al marge de la societat i l'esfera pública− la intervenció reuneix diferents organitzacions feministes xilenes que reobrin aquest debat, tancat per la dictadura militar, a partir del cicle de mobilitzacions, que arriba a un punt de clímax el 2011. Aquestes agrupacions d'activisme gràfic encaren la necessitat de mostrar l'avortament com una pràctica per a l'emancipació dels cossos, però també com un símbol de la despatriarcalització radical.\nEn aquest context sorgeix el 2016 Ser & Gráfica, grup interdisciplinari que cerca la unió entre l'art i l'educació, i que concep la seua activitat “com a creació col·lectiva i aula oberta”. L'agrupació, integrada per Karine Hurtado i Drina Herrera, visita València per a presentar el seu treball recent i oferir un taller que estén la proposta de Women in Work al barri de Benimaclet, generant un espai de trobada creativa i de reflexió entorn del fet colonial i les lluites presents del feminisme. A partir d'aquesta invitació, la seua producció recent gira entorn de la força ancestral de la dona americana, atorgant imatges i representacions a un relat històric, feminista i anticolonial.\nAmb la finalitat de revisitar col·lectivament una història en comú a través de la intervenció al carrer, les activitats cerquen recompondre els teixits culturals que uneixen ambdues latituds, a fi d'establir una trama d'historicitat mútua, col·laboració i sororitat. Per mitjà d'una metodologia de construcció col·lectiva i participació vinculant, el taller es proposa transmetre part dels sabers i de les perspectives de resistència transcultural treballats per Ser & Gráfica a les creadores i creadors valencians. En aquesta ocasió es compartirà la recerca sobre la seua pràctica artística com a pedagogia i construcció comunitària, amb la finalitat de dissenyar en conjunt una peça gràfica, imprimir-la en serigrafia i intervenir amb aquesta en l'espai públic de Benimaclet.


Quin exemple de policia!\nActualitzada 20/06/2017 a les 16:10\nEl passat diumenge 14 de maig, a les 17.55 hores (segons consta en la denúncia 428.786) vaig parar el meu cotxe davant l’estació de Renfe per tal de baixar el meu fill de 4 anys i la meva dona, que anaven a agafar el tren de tornada a Barcelona.\nAquesta acció va durar 15 segons. A 15 metres, l’agent denunciant 1.670 em va indicar amb les mans que marxés, cosa que ja estava fent, i al mateix temps em va fer un senyal indicant-me que havia pres nota de la matrícula del meu cotxe.\nAgent 1.670, vostè sap que, un cop vaig veure les seves indicacions, ja estava abandonant el lloc. Per això, he de dir-li que ni estic d’acord amb les seves formes ni amb aquesta sanció de 200 €, que costen molt de guanyar.\nÉs més, la meva dona em va explicar després que es va acostar a vostè per explicar-li que havien baixat del cotxe ràpidament i li va dir que havien tardat uns segons a fer-ho.\nVostè li va respondre que ella no era ningú per dir-li què havia de fer. Quin exemple, davant un nen de 4 anys! Potser vostè es pensa que és més que ningú perquè porta una placa. La meva dona li va explicar al nostre fill que, lamentablement, no tots els policies són bons, educats i respectuosos.\nGràcies, senyor director, per atendre aquesta publicació d’una persona que, com moltes altres, estimem la ciutat de Lleida i les persones que hi viuen.\nEl dubte és si estaba ben estacionat o no? Per què si és on hi ha la parada de bus, hi ha un senyal ben clar de prohibit parar i estacionar. Llavors si no es respecten les normes, quin exemple es dona també a un nen de quatre anys? En fi, crec que és fácil queixar-se quan a un el denuncien per mal estacionar o parar, quan hi ha lloc per fer-ho bé. La solució és fácil, buscar lloc, que així està la ciutat.\nCaldria llegir la versió de l'agent per poder opinar.


admin, Author at Vicenç Piera SLVicenç Piera SL\nCOM LLEGIR ELS DÍGITS DE LA TAPA DELS TEUS COPIC?\nPublicat el 11 març 2015 per admin\nTraducciò Aurora Marco / Autor Jackson Root\nAurora Marco, ens ha traduït l’article original “Demystifying the Copic Color System” de Jackson Root, il·lustrador de talent reconegut i instructor de Copic, que es va publicar a la pàgina oficial de Copic Marker – U.S. & Canada.\nDESMITIFICANT EL SISTEMA DE COLOR COPIC\nA primera vista, la carta de colors Copic pot semblar bastant intimidatòria amb la seva amplia gama de colors, actualment un total de 358. Quan mires un extrem del teu retolador Copic Sketch, pots veure que, a més del nom del color, cada Copic té el seu propi número d’identificació de color, de 3 o 4 dígits, que es troba en el propi cos del retolador i centrat en la tapa de cada extrem (a excepció dels Ciao). Ho creguis o no, aquests codis no només descriuen el color, sinó que també poden actuar com una guia per navegar pel sistema de color Copic i per triar altres colors que es corresponguin i barregin adequadament en to, saturació i matís.\nSabies que a més d’una sèrie de tutorials i guies molt útils i pràctiques, també pots crear el teu propi perfil i la teva “galeria d’ artista” a CopicColor.com”. A més també trobaràs una manera molt útil d’ ordenar tots els teus retoladors i accessoris. Si mai has visitat la pàgina de recursos de la web, val la pena fer-li un cop d’ull. Us recomano descarregar la roda de color i la carta de color i que us imprimiu una còpia (ja que és utilitzada durant gran part de la següent explicació).\nLlavors, què és el sistema de Color Copic?\nEl Sistema de Color Copic és un sistema en el qual s’identifica i s’etiqueta cada color Copic basant-se en les seves característiques individuals de: color, saturació i lluentor.\n– El Color (o matiz) (o matís) indica que tipus de color és, és a dir, vermell, blau-verd, taronja, etc.\n– El número de saturació indica com de “intens” o “apagat” apareixerà el color (nombre major = més apagat)\n– El número de lluentor (o lluminositat) indica com de “clar o fosc” apareixerà el color (major nombre = més fosc)\nCom em pot ajudar això a navegar per la biblioteca de colors Copic?\nAmb només fer un cop d’ull a les xifres sobre la tapa d’un retolador Copic Sketch i mitjançant la comprensió dels nombres involucrats pots saber ràpidament quin color (matís), l’intens o apagat (saturació), i el brillant o fosc (to) que és.\nT’estaràs preguntant: llavors el meu Baby Blue B Vint-i-u, és realment B Dos-U? Deixant la semàntica a un costat, és així. Saber que els nombres, en realitat, han de ser llegits individualment pot ajudar a entendre que aspecte tindrà el color i on apareixerà en la roda de color Copic.\nQuè és la Roda de Color Copic?\nLa roda de color Copic és un document molt útil que t’ajudarà a entendre i explorar la biblioteca de colors Copic.\nHe destacat dues àrees principals de la versió de primer plànol de la roda de color:\n– Els colors dins de les línies grogues tenen tots la mateixa saturació, però amb diferent lluentor.\n– Els colors dins de les línies vermelles tenen tots la mateixa lluminositat, però amb diferent saturació.\nQuan mires a la imatge general de la roda de color Copic, es pot veure que a mesura que els colors s’apropen al centre de la roda, es tornen més grisos, i quan s’apropen al costat dret de la seva respectiva regió de color, es tornen més foscos. L’única excepció a aquesta regla és la saturació dels tons terra, que incorporen una sèrie de colors, des dels vermells als taronges, grocs o verds, i com es pot veure es regeixen pel seu propi sistema!\nPerò espera, són quatre famílies de grisos el que veig?\nCopic té quatre famílies de grisos, que varien en calidesa del gris fred, al gris neutre que és una mica més càlid, el gris tòner que és una mica més càlid que el neutre i finalment el gris càlid, que quan s’utilitza juntament amb el gris fred gairebé pot semblar vermell. Això pot ser molt útil per als dibuixos en tons grisos quan es vol diferenciar tons de pell enfront de superfícies metàl·liques!\nQuè haig de buscar en comprar el meu proper set de colors?\nSi en la teva col·lecció vols colors que es barregin bé sense fer coses rares, et recomano triar almenys 3 colors de la mateixa família que tinguin el mateix nombre de saturació (el primer nombre). Tots aquests colors tindran la mateixa quantitat de “gris” i es barrejaran molt bé sobre el paper. La mateixa regla s’aplica per a les mescla a través de famílies de colors. Per exemple, un BG13 es barreja molt bé amb un B14 i G17, però s’hauria d’evitar la mescla entre un BG34 i un B16, per exemple.\nQuan vaig aprendre a llegir el sistema de color *Copic, em va ajudar molt en la meva comprensió l’aparença que tindran els colors al secar-se. Fins a cert punt, la comprensió de com llegir els dígits en la tapa és la millor manera d’anticipar el color, més que el color de la tapa en si. A la web de recursos de Copic hi ha una “carta de colors de mà” per descarregar que pots emplenar amb els teus propis colors per fer la teva pròpia carta de color Copic. La propera vegada que visitis la teva tenda d’articles Copic, pregunta’ls si pots provar alguns colors en la teva carta, i completa la teva col·lecció de mostres. És la millor manera de veure exactament com apareixerà aquest nou color en el teu projecte!\nPublicat dins de GENERAL, BELLES ARTS\t| Deixa un comentari\nNOVETATS 2015: PINTURES FLEUR\nPublicat el 13 febrer 2015 per admin\nNo volíem deixar d’ensenyar-vos la nova gama de colors 2015 de Fleur Paint que vam descobrir a la Fira de Frankfurt, la Creative world de principis de febrer. La veritat és que ens fascinen. Els roses, els blaus, els grisos, els grocs… I sobretot el color de l’any el “Trendsetter Blue”. Una barreja de blaus amb grisos mats i amb un efecte pissarra que enamora.\nHan ampliat la gama de productes per tal que realitzeu a casa vostra, tots els treballs manuals que us imagineu:\nTenen dues ceres noves, una de blanca per a les veladures i una de betum per a envellir.\nUn dels productes que més va agradar va ser la línia d’òxids compostos per un pas 1 i un pas 2 que provoquen entre si una reacció d’aspecte òxid.\nPodeu fer caixes, safates, plats amb el motiu que vulgueu amb el “Fleur transfer”, que permet transferir una imatge impresa (impressora digital) sobre qualsevol suport o superfície.\nFins i tot podeu convertir una paret ja pintada en una pissarra gràcies a “Fleur pissarra transparent”. Ideal perquè els nens puguin jugar i expressar la seva creativitat.\nI us imagineu les parets del vostre bany pintades amb aquests colors preciosos? Amb “Fleur Resina” ara es poden pintar terres i rajoles que té tres colors bicomponents que faciliten aquestes tasques.\nLa veritat és que amb tanta oferta, no sabria per on començar.\nEns agradaria que ens enviéssiu fotos amb els vostres treballs i així poder-los publicar a facebook.\nGràcies per llegir-nos i fins al proper post!\nTALLERS FEBRER – VIA AUGUSTA 161\nPublicat el 3 febrer 2015 per admin\nNo us perdeu els tallers que tenim preparats per a aquest mes de febrer a la nostra tenda de Barcelona: via augusta 161\n1. RELLOTGE VINTAGE apendrem les tècniques del “stencil”, les “pastes de ferro” i les “transferències”\n2. ÁLBUMS i STAMPS: els “relleus” i “técniques per estampar segells”.\nSORTEIG DE 8 COLORS DE 130ml DE PINTURA FLEUR #chalkypaint #homedeco\nSegur que en algun racó tens petits pots de vidre, mobles, caixes o alguna cadira per restaurar. Amb Fleur Paint podràs pintar-los sense imprimació amb efecte mat chalky paint. El resultat és espectacular i molt bonic!\nPER PARTICIPAR NOMÉS HAS DE SEGUIR AQUESTS PASSOS:\n1. Ser FAN de la nostra pàgina de facebook. Si tens twitter, agrega a @vpierabbaa a la teva llista i guanya una una participació extra per guanyar el sorteig.\n2. Fes un comentari en el post del sorteig explicant-nos què pintaries amb les pintures Fleur.\n3. Per acabar de registrar-te, hauràs de clickar a PARTICIPA. Una vegada estiguis dins, podràs deixar les teves dades. MOLTA SORT A tots!\nTALLER MIX MEDIA (VICENÇ PIERA – Via Augusta 161)\nPublicat el 3 febrer 2014 per admin\nTaller de Mix Media realitzat per Mavi .\nEn aquest taller s’aprendrà la tècnica del Mix Mitjana. podràs realitzar el fantàstic quadre adjunt ( no cal saber pintar ! ) , utilitzant tècniques amb PANPASTEL , transfer, stencil …. El Taller dura 2,30 h aproximadament , el preu és de 40,00 € i es lliurarà tot el material necessari ( cada alumne surt amb el seu quadre )\nresult2557 – копия\nPublicat el 26 juliol 2013 per admin