GABINET DEL RECTOR. Memòria Universitat d'Alacant 2016-17\nProgrames de responsabilitat social\nProcessos de senyalització del Campus\nLes actuacions desenvolupadesdes del Gabinet del Rector tendeixen, en primer lloc, a potenciar les relacions externes de la Universitat per a afavorir la seua integració en l'entorn més immediat; en segon lloc, a fomentar i mantenir la identitat institucional per a enfortir la imatge corporativa de la Universitat en honor d'aconseguir una posició estratègica en el panorama universitari nacional i internacional; en tercer lloc, a estimular el mecenatge i patrocini d'institucions públiques i entitats privades per a captar recursos externs finalistes que són gestionats directament o en altres unitats de la Universitat; i en quart lloc, a facilitar la integració dels diferents col·lectius universitaris per a afavorir la interdisciplinaritat i comunicació interna.\nD'entre les seues funcions destaquem les següents:\n• Coordinar de les tasques de l'equip rectoral referides a les relacions institucionals i de comunicació.\n• Promoure l'execució de convenis, fomentant les relaciones universitat-ajuste social.\n• Definir i gestionar la imatge institucional.\n• Implantar la política estratègica de la Universitat d'Alacant.\nTotes aquestes activitats eleven a la xifra de 271 actuacions en les quals el Gabinet del Rector ha col·laborat.\nParticipació de la Universitat d'Alacant en la I Trobada d'investigadors de l'Institut d'Investigació Sanitària i Biomèdica d'Alacant (ISABIAL), amb l'objecte de promoure la col·laboració entre experts relacionats amb estudis biosanitarios.\nLa Universitat d'Alacant celebra els títols del seu equip de Triatló. Convertint-se per segon any consecutiu en el millor equip d'Espanya de Triatló.\nInauguració de la Jornada ‘La planificació de mobilitat a les ciutats intel·ligents'.\nBienvenida a la UA, amb l'objectiu de donar a conèixer i acostar els serveis de la UA als alumnes de nou ingrés.\nTrobada 50 aniversari CEU\nInauguració del X Congrés Internacional de l'Associació Espanyola de Climatologia.\nLliurament de premis de la Càtedra d'Estudis Turístics ‘Pedro Zaragoza Orts'. Aquests premis corresponen als millors treballs de final de grau i màster.\nInauguració de la nova aula de pràctiques de criminologia. Un espai dissenyat i pensat perquè els alumnes puguen realitzar tot tipus de proves forenses en la seua etapa formativa.\nInauguració de la Seu Universitària de Torrevella.\nFòrum Empresa-Universitat. Trobada organitzada per la Universitat d'Alacant i l'Associació 8 de Març.\nPresentació del llibre ‘Història del protestantisme als països Catalans', de Josep-Lluís Carod-Rovira.\nReunió del Consell de Direcció en la seu universitària de la Nucia.\nPresentació de la nova flota d'autocars accessibles i adaptats per al transport universitari, escolar i discrecional. El grup Vectalia presenta els autobusos “accessibles i adaptats per a persones amb mobilitat reduïda”.\nConferència ‘Els institucions valencianes i la identitat dels valencians', a càrrec d'Enric Morera Català, president de les Corts Valencianes.\nHomenatge pel 40 aniversari de la creació de les Facultats de Filosofia i Lletres i de Ciències.\nActe de clausura del congrés ‘Els principis de transparència i bona administració en el nou procediment administratiu comú. Anàlisi de les lleis 39 i 40 de 2015'.\nObertura del XI Curs Internacional de Cooperativisme, Desenvolupament Rural i Medi ambient.\nObertura i visita de la primera exposició de Vilamuseu.\nInauguració del XIX Congrés Internacional d'Educació i Tecnologia-EDUTEC 2016.\nNomenament del director i constitució de la Comissió Mixta de la Càtedra d'Enric Valor.\nLliurament de premis d'Institut d'Investigacions Turístiques de la Universitat d'Alacant.\nInauguració i clausura del ‘Congrés sobre bon govern, bona administració i lluita contra la corrupció i el frau. La participació ciutadana en l'adopció de decisions discrecionals'\nInauguració del curse-temporada 2016/17 de l'Escola ADESAVI.\nInauguració de la sala permanent de la col·lecció de Daniel Escolano.\nClausura de les Jornades sobre Economia Espanyola.\nLliurament del XXIV Premi Sant Albert Magne d'Investigació a en Química\nClausura del seminari ‘Participació ciutadana en la protecció del medi ambient'\nInauguració del XI Congrés Mundial d'Anàlisi del Rendiment Esportiu.\nInauguració de les jornades ‘Situació actual del mercat immobiliari: reptes i expectatives'.\nLliura ajudes Caixapetrer Socis Universitaris.\nClausura de la jornada ‘100 estudiants, 20 empresaris'.\nInauguració del congrés ‘L'Inca Garcilaso en dues ribes: commemorant els 400 anys de la seua mort'.\nCelebració de l'acte anual de l'Arxiu de la Democràcia. Són reconegudes les persones i institucions que han lliurat materials al llarg de l'any per al fons documental.\nInauguració de l'II Fòrum del IUIEG: Investigar en gènere per a millorar l'educació.\nDesdejunis-Col·loqui del Fòrum Club Informació-Universitat d'Alacant durant el curs acadèmic 2016-17.\nLliurament del XV premi Maisonnave, la Universitat d'Alacant ha concedit el premi en aquesta edició a l'exdirector del Teatre Principal, Luis de Castro.\nInauguració de la sala Sebold situada en la Biblioteca General.\nLliurament dels premis de postals nadalenques 2016.\nClausura del programa commemoratiu pel centenari de la defunció de Miguel de Cervantes i William Shakespeare.\nVisita de la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Ordenació del Territori, María José Salvador, a la zona d'ampliació del campus universitari.\nLliurament del Llorer d'Or a títol pòstum a D. Sixto Marco.\nPresentació del Projecte GR de la Muntanya d'Alacant. El projecte pretén ‘posar en valor el patrimoni natural, històric i cultural de les muntanyes d'Alacant’.\nInauguració de l'Aula de Ciència i Tecnologia, de la Seu Ciutat d'Alacant.\nPresentació del portal institucional de les revistes científiques de la Universitat d'Alacant.\nParticipació en la Festivitat de Sant Tomás d'Aquino.\nConcessió a la Universitat d'Alacant de la Medalla d'Honor de la Real Acadèmia de Medicina de la Comunitat Valenciana.\nInauguració de l'esdeveniment DOEACT- UA converteix en realitat la teua idea de negoci.\nInauguració de les XXVII Jornades Hispà-Lusitanes.\nReunió del Consell de Direcció en la seu universitària de Cocentaina.\nParticipació en la presentació de l'empresa Waynabox.\nPresidència de la CRUPV i signatura d'acord de creació de la ‘Xarxa de Programes Universitaris per a Majors de les Universitats Públiques Valencianes.\nReunió del Consell de Direcció en la Seu Universitària de Villena.\nPresentación de la ‘Gramática de la llengua catalana’. Nueva obra del IEC (Institut d'Estudis Catalans).\nLliurament del Llorer d'Or a Bernat Va capar. La Universitat d'Alacant lliura un dels màxims guardons de la Universitat d'Alacant al periodista i escriptor.\nEl rector de la Universitat d'Alacant, Manuel Palomar, rep el “Màster d'Or Estatutari” del Real Fórum d'Alta Direcció, com a reconeixement a la seua gestió al capdavant de la Universitat d'Alacant.\nGal·la Igualtat 2017. Lliurament del premie Igualtat a la catedràtica d'Òptica de la Universitat de Barcelona, María Josefa Yzuel.\nTaula redona ‘Dones i Ciència'.\nInauguració de l'esdeveniment Hackforgood 2017.\nSignatura del conveni de col·laboració entre la Universitat d'Alacant i Banc de Santander, S. A. Ambdues institucions reforcen el seu compromís en matèria d'excel·lència investigadora, innovació i transferència tecnològica.\nInauguració de la nova seu de l'Aula Universitària de Benilloba.\nNomenament de la nova coordinadora de la seu universitària de Villena. María Ángeles Alonso Vargas, professora de la Universitat d'Alacant.\nCreació de la Càtedra Institucional "Aigües d'Alacant d'Inclusió Social" de la Universitat d'Alacant. Aquesta càtedra té com a objecte convertir-se en un nucli de reflexió, debat i recerca en el camp de la inclusió social.\nInauguració del Dia de la Sociologia.\nReunió del Consell de Direcció en la Seu Universitària d'Elda.\nLliurament dels Premis Consell Social de la Universitat d'Alacant.\nRecepció de la graduada nombre 10.000 de la Universitat d'Alacant.\nInauguració del 40 Congrés Nacional de l'Associació Espanyola d'Alumnes de Ciències Econòmiques i Empresarials (AEALCEE).\nInauguració de l'I Congrés Nacional d'Estudiants de Ciències de l'Activitat Física i l'Esport.\nParticipació en el Concert de Primavera 2017.\nReunió del Consell de Direcció en la Seu Universitària de Petrer.\nLa Universitat d'Alacant rep el Premi Sapiens 2017, del Col·legi Oficial d'Enginyeria Informàtica de la Comunitat Valenciana (COIICV), en la categoria d'Institució Pública.\nInauguració de l'Aula Universitària del Pinós.\nLectura pública de ‘Fragments de l'obra 'Cien años de soledad'.\nInauguració de l'Aula Universitària de Polop.\nVisita de l'ambaixador de França Yves Saint-Geours.\nLliurament de la recaptació del concert solidari de l'OUFUA a APCA (Associació de Paralítics Cerebrals d'Alacant).\nEl Consell i la Universitat d'Alacant creen la primera Càtedra de Responsabilitat Social de la Comunitat Valenciana.\nInauguració de les VIII Jornades d'Equips Directius.\nVisita de l'equip de futbol de la Universitat d'Oradea (Romania).\nPresentació dels cursos d'estiu Rafael Altamira.\nParticipació en les Jornades Universitat-Gastronomia: La Gastronomia com a referent empresarial i atractiu turístic.\nInauguració de les jornades OPTOINNOVA 2017.\nParticipació en el concert extraordinari de l'Orquestra Filharmònica a benefici d'ALINUR.\nInauguració de les jornades "Llacunes de Torrevella i la Mata, història i patrimoni".\nSignatura de conveni de col·laboració entre la Fundació Balearia i la Universitat d'Alacant, per a impulsar les activitats formatives que es realitzen en la seu universitària de Dénia i els pobles de la Marina Alta.\nRecepció als esportistes de la Universitat d'Alacant que han obtingut medalla en la Competició Autonòmica d'Esport Universitari (CADU) i el Campionat d'Espanya Universitari (CEU).\nSignatura de conveni de col·laboració entre Energy Sistem i la Universitat d'Alacant, amb l'objectiu d'ampliar la col·laboració duta a terme els últims anys centrada en la realització de pràctiques en l'empresa per part d'estudiants de la UA.\nInauguració de la Jornada Gerontológica 2017: Formació i recerca en envelliment actiu i saludable en la Universitat d'Alacant.\nVisita a la Universitat d'Alacant del vicepresident executiu de la nova Agència Valenciana de la Innovació (AVI), Andrés García Reche.\nPresentació de la Càtedra Interuniversitària de Memòria Democràtica de la Comunitat Valenciana i I Trobada d'Investigadors de la mateixa.\nInauguració II Jornada Mobilitat Intel·ligent.\nOrganització Trobada MED.\nReunió del Consell de Direcció en la Seu Universitària de Denia.\nOrganització del cicle de conferències ‘Reflexió i debat per a la transformació del model econòmic valencià'.\nInauguració i clausura de les XV Jornades de Xarxes d'Investigació en Docència Universitària. XARXES-INNOVAESTIC 2017\nParticipació en l'acte “Mirades contra el càstig físic als menors”, en el qual es donen a concer les obres presentades al concurs de cartells per a l'eliminació del càstig físic convocat en el marc del projecte HandsUp.\nInauguració de les primeres jornades Innovació Educativa: Nous mètodes per a noves idees.\nActe de donació del bust de Yuri Gagarin per part de l'Associació Casa de Rússia a Alacant i la Fundació ‘Dialogue of Cultures-United World' a la Universitat d'Alacant.\nInauguració de les Jornades CRUE R+D+i.\nClausura de la Jornada ‘Aigua, Turisme i Sostenibilitat a Benidorm i la Costablanca'.\nInauguració de l'exposició '40 anys de les primeres eleccions democràtiques'.\nClausura de la Universitat Permanent del curs 2016-17.\nVisita de l'alcalde d'Elx al jaciment arqueològic de l'Alcudia.\nInauguració del VIII Congrés Iberoamericà d'Universitats Promotores de la Salut.\nLa Universitat d'Alacant assumeix la coordinació de la Xarxa Valenciana d'Universitats Públiques Saludables.\nLliurament de la recaptació del concert benèfic de l'OUFUA a ALINUR.\nReunió anual del Patronat de la Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes.\nGal·la Premis Impulse 2017.\nInauguració dels Cursos d'Estiu Rafael Altamira de la Universitat d'Alacant.\nCreació de la càtedra ‘Transformació del model econòmic'. La càtedra té com a objectiu ser una plataforma acadèmica que pretén la reflexió sobre qüestions relacionades amb la transformació de l'actual model econòmic valencià, i també la divulgació i la transferència del coneixement vinculat a aquesta temàtica i determinar el marc de col·laboració entre el Govern Valencià i la Universitat d'Alacant en el foment del coneixement i la difusió d'un nou model econòmic valencià.\nCreació de la Càtedra d'Infermeria Familiar i Comunitària. La càtedra té l'objectiu d'arribar a ser, en el marc de la Salut Pública i Comunitària, un referent que promoga una atenció humanista, ètica i integral de les infermeres, com a compromís amb la comunitat a través de la formació, la investigació, la gestió i l'atenció directa, des dels principis de la salutogénesis i la promoció de la salut.\nSignatura de conveni entra la UA i el Sabadell, que permetrà als estudiants accedir a crèdits per a finançar els seus estudis.\nInauguració del curs d'estiu ‘Ciberdelincuencia i altres perills en la xarxa'.\nInauguració de la Jornada de la Càtedra Telefònica de la Universitat d'Alacant sobre ‘Big data i emprendimiento'.\nClausura del curs acadèmic de les Càtedres de l'Empresa Familiar de la Universitat d'Alacant i de la Universitat de Miguel Hernández d'Elx.\n25 de novembre. Dia Internacional de la lluita contra la violència de gènere'. Campanya Institucional de Sensibilització.\n8 de març. Dia Internacional de la Dona. Campanya Institucional de Sensibilització.\nLa pàgina d'Avantatges Comercials actualment compta amb categories d'empreses anunciants com són: Entitats Financeres, Oci i Espectacles, Salut, Vehicles i Tallers i l'apartat Altres. Actualment conformen un total de 127 empreses.\nDurant el període 2016/2017, s'han dut a terme les següents accions:\n1. Senyalització interna d'edificis\nRetolació individualitzada d'estades (sales, despatxos, aules, lavabos, etc.) direccional de passadissos, directoris generals en planta baixa i escales.\nS'ha senyalitzat l'accés a la Sala Juana Francés en la Seu Ciutat d'Alacant, així com la reimpressió de la placa informativa situada en l'hall de la mateixa.\nS'ha retolat íntegrament la Biblioteca de la Facultat d'Educació amb la instal·lació de diferents tipus de cartelleria, com a direccionals de passadís, cartelleria penjant, metacrilats informatius, cartells i vinils adhesius en despatxos i zones de treball.\nS'han substituït la cartelleria indicativa de ‘no menjar', ‘no mòbils', ‘silenci' per una altra amb pictogrames actualitzats en la Biblioteca General, Mediateca, Biblioteca de Filosofia i Lletres, Biblioteca Politècnica i Ciències de la Salut, Biblioteca d'Econòmiques, Biblioteca de Dret, Biblioteca de Ciències i Biblioteca de Geografia.\nDurant aquest període s'ha traslladat el Servei d'Alumnat de manera provisional edifici polivalent III procedint-se a la retolació de les estades corresponents.\nTambé s'han senyalitzat els ascensors de cada planta de l'edifici de Ciències I amb banderoles i cartells indicatius del nivell per planta.\nAixí mateix, s'han retolat les taquilles de càrrega de bateria instal·lades en l'aulari I, aulari II i Biblioteca General\nA més, s'ha actualitzat la cartelleria de la Biblioteca d'Econòmiques, corregint errates tipogràfiques.\nD'altra banda, s'ha modificat la denominació de l'oficina del Defensor Universitari per Defensora Universitària situada en l'aulari II, s'ha creat l'Aula Laboratori de Tecnologies Accessibles en l'edifici de Ciències Socials i s'ha instal·lat l'Institut Universitari d'Estudis Socials d'Amèrica Llatina (IUESAL) en l'edifici polivalent III, Com a conseqüència de tots aquests canvis s'ha procedit a la rectificació de textos tant en els directoris generals d'entrada als edificis com en les estades que ocupen en aquests edificis, façanes i tòtems.\nAl seu torn, s'ha procedit a l'actualització dels directoris generals i direccionals dels edificis de la Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials i de l'aulari II. Així com, dels tòtems de l'aulari II, Centre de Control de Seguretat, Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials, Rectorat i Serveis Generals.\n2. Rètols individuals realitzats\n• Instal·lació de placa ‘Càtedra Pedro Ferrándiz de l'Esport' en la Seu Sant Fernando, 40.\n• Retolació del logo Universitat d'Alacant en taula de la Sala Multimèdia de l'Edifici de Rectorat i Serveis Generals.\n• Instal·lació de placa ‘Seminari de la Història del Dret, Rafael Altamira' en Facultat de Dret.\n• Col·locació de placa informativa en condícies discapacitades en la Biblioteca General.\n• Instal·lació devcarteles indicatius i cartell penjant en l'oficina de Carteria.\n• Retolació de vinil adhesiu ‘Consergeria' en Facultat de Ciències II.\n• Col·locació de plaques de metacrilat diverses en la Biblioteca de Ciències: Referència, Ordinadors, Premsa, Taquilles i Desiderata.\n• Senyalització amb cartells indicatius d'Espai ‘de Coworking' en el Col·legi Major.\n• Instal·lació de placa ‘Aula universitària' de Polop.\n• Retolació de la totalitat dels despatxos del Departament de Filosofia del Dret i Dret Internacional Privat en la Facultat de Dret.\n• Canvi de retolació en cartells penjants ‘Activar Wifi' en la Biblioteca de Filosofia i Lletres\n• Retolació de logos en els stands de la Fira de Bienvenida.\n• Substitució de gràfiques en cartells d'estades pertanyents a centres, instituts, aularis i departaments conformant un total de 275 unitats.\n3. Retolació externa del campus\nEn l'actualitat, el campus està pràcticament senyalitzat íntegrament pel que es realitzen fonamentalment tasques de restauració dels indicadors. A causa del vandalisme i de les condicions meteorològiques, els tòtems pateixen deterioracions a voltes irreversibles pel que es fa necessari reposar les planxes danyades o tornar instal·lar els que s'han esfondrat.\nEn el període que ens ocupa, s'han retirat tres tòtems caiguts per a la seua reparació, dues de la la Canyada Real i un en l'edifici d'Òptica i Optometria.\nÚltima actualització: 8-Maig-2018 19:18:29


La innovació porta implicitament un augment en la qualitat. | SCQA\nOscar Rosillo, Supervisor de l’àrea de discapacitats intel·lectual del Parc Sanitari Sant Joan de Deu: “Treballar d’infermer és vocacional, sempre ho he tingut molt clar. Dedicar-me a la salut mental també és una cosa que sempre he tingut molt clar. Des de ben petit he vist passejar persones amb transtorn mental al voltant de l’escola on estudiava i això em va despertar curiositat sobre el món de la salut mental. Sóc una persona inquieta a la que sempre li ha agradat formar-se laborament, participar en jornades/congressos o treballar en diferentes llocs a la vegada.”\n– Quina es la seva opinió en relació a la temàtica plantejada per aquesta jornada?\n– “Innovar afegint Qualitat a l’assistència”: crec que la temàtica és totalment encertada. La innovació porta implicitament un augment en la qualitat.\n– Innovar implica genialitat o flexibilitat mental o cap de les dues?\n– Crec que és més flexibilitat mental. La flexibilitat mental ens porta a fer canvis i adaptacions que ens permiti innovar i d’algunes vegades a una genialitat.\n– Ens podria transmetre quin serà el nucli de la seva ponència?\n– El nucli de la meva ponència és: Millorar la qualitat de vida de les persones.\n– Quina idea o missatge li agradaria que s’emportin els assistents en relació a la seva ponència?\n– Crec que les persones ateses han d’estar veritablement al centre de la nostre atenció i això comportarà millorar la seva qualitat de vida.


Guillem Santacreu: “Busquem tenir el millor heliport amb proximitat relativa al centre” | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDl., 19/07/2021 - 03:05\nEl Govern segueix treballant en l’elaboració del plec de bases per al concurs públic de construcció de l’heliport nacional. Santacreu remarca que a nivell aeronàutic la Caubella compleix els requisits de la normativa internacional i que jurídicament s’ha determinat que és correcte que es faci una concessió per a la infraestructura.\nLa Caubella és la millor ubicació per a l’heliport? Més fins i tot més que la borda Vidal, que sempre havia estat a les travesses?\nÉs difícil parlar de millor lloc perquè hi ha tot de condicionants. El de la borda Vidal és un projecte que es va fer fa bastant temps i per tant tots els condicionants de l’entorn han canviat. Ara mateix tot el que abans eren prats, ara són naus industrials. Però a part, allò era un heliport molt limitat a nivell de superfícies disponibles. A nivell de seguretat tenia una sèrie de condicionants que el feien adequat però n’hi havia d’altres que no es van arribar a estudiar en detall.\nPer exemple, una de les coses que ara es parla molt és el sobrevol a baixa alçada. Si surts de la borda Vidal en direcció a Sant Julià, com que l’helicòpter puja però el terreny també, tota l’estona vas volant a molt baixa altura en relació amb aquella vall.\nDes del punt de vista de la seguretat aeronàutica t’has d’assegurar dels compliments de la reglamentació. Tots dos llocs tenen compliments. Un lloc té avantatges a nivell d’altitud, l’altre té avantatges a nivell de superfícies disponibles. Al final, un cop compleixes amb la seguretat ho has de posar en una balança i si no tens impediments, la resta de factors per prendre la decisió ja no són aeronàutics.\nI el projecte encaixa amb els requisits aeronàutics internacionals?\nPel que s’està estudiant, sense tenir un projecte aeronàutic en mà (tot el que s’ha fet, s’ha fet a nivell d’avantprojecte o de projecte conceptual), de moment l’encaix aeronàutic és correcte. Si hi hagués algun dubte que no fos així, abans de passar a qualsevol altre pas es podria demanar aquesta intervenció d’algun organisme extern. Però a priori s’ha consultat amb operadors d’helicòpter, amb enginyers aeronàutics i no es veuen impediments majors.\nSi els projectes que es presenten al concurs no encaixen, s’aturaria la proposta?\nEvidentment. No hi poden haver incompliments, i per incompliments em refereixo a coses que no s’ajustin de cap manera amb la norma. El primer és que l’heliport compleixi amb les normes internacionals, i després, tota la resta.\nParlant de condicionants. Fins ara s’havia dit que per sobre de 1.600 metres es descartava un heliport. Per què ara se n’accepta un a 1.900?\nUn altre cop és qüestió de condicions de contorn i disponibilitat. Al final tu tens helicòpters que com més amunt volen, més limitats estan. Però molts d’ells, com més amunt volen, si els dones més pista per aterrar, compenses l’altitud amb la superfície disponible. Aquí s’ha mirat el mix d’aeronaus que podrien arribar i quins serien els condicionants a nivell de pes en l’enlairament, la distància a la qual podrien volar sortint d’aquesta altura per la limitació que poguessin tenir al pas...\nI què s’ha determinat?\nPosaré un exemple: quan imaginem un heliport, sovint pensem en una rodona amb una h al centre. I en aquest cas el que es planteja és un heliport en forma de pista, això vol dir que és un rectangle una mica més allargat d’uns extrems que dels altres. Per tant, tots aquells helicòpters que vagin sobrats de potència podran volar en totes les direccions. En canvi, aquells que no vagin sobrats de potència, ho hauran de fer en la direcció de la pista. Per veure una cosa similar només cal mirar l’heliport del circuit de Montmeló.\nPer tant, no és un factor que impliqui més risc en l’operativitat?\nNo, perquè s’ha mirat que tots els helicòpters que es puguin acceptar sigui amb condicions de seguretat. Si hi ha algun helicòpter que queda fora és perquè era un aparell relativament vell. A més, aquí també es contempla, com va dir el ministre, la possibilitat d’altres mitjans de transport, no entès com a helicòpter convencional.\nHo diem amb tota la precaució del món perquè no hi ha una normativa encara al respecte, però parlem d’eVTOLS. Són aquesta mena d’avions que s’enlairen en vertical, que són elèctrics, gasten poc, no fan soroll... És un tipus de tecnologia que està en boca de tothom i estem treballant perquè l’heliport pugui ser directament utilitzable per aquests aparells, o adaptable a curt o mitjà termini.\nEs va dir que la ubicació permetria cinc maniobres diferents. Què implica?\nMés que de maniobres, parlem del ventall de direccions disponibles des d’on operar. Evidentment hi haurà direccions preferencials que serà amb les quals la pista està orientada. Però entenem que si en un costat tens els hangars i estacionaments i a l’altre no hi ha res, et permet operar dins d’aquest ventall de 180 graus en la direcció que vulguis. No són cinc, en realitat són totes les que tu vulguis. Són cinc si ho limites als punts cardinals. La idea és que en aquest heliport es concentri tota l’activitat heliportuària del país, helicòpters de transport, privats o d’emergències, i cadascun té la seva forma d’enlairar-se i treballar.\nEn l’àmbit mediambiental s’han fet tots els estudis que toquen?\nEl departament de Medi Ambient no fa informes sobre una obra. Serà qui faci l’obra qui haurà de fer el projecte d’impacte ambiental i llavors Medi Ambient l’aprovarà o no. Nosaltres el que hem fet és visitar l’emplaçament i ubicar-lo dins els plànols que identifiquen les zones de fauna, per exemple, per veure l’impacte potencial que hi podria haver. La zona es troba a pocs metres d’un aparcament, entre dues carreteres, no estem al mig del parc natural del Comapedrosa, per tant, ja no és un hàbitat ideal per a la fauna. A nivell de concepte, sembla encaixar, no sembla que hi hagi d’haver un problema major.\nLa llei de navegació aèria no preveu una concessió per a la construcció de l’heliport nacional, diu que qui ho ha de construir és el Govern. Com encaixa amb el projecte previst?\nHem consultat a nivell intern el gabinet jurídic i també amb advocats externs especialitzats en dret administratiu. S’entén que l’article 55, que diu que és el Govern qui construeix, vol dir que és el Govern qui decideix construir i imposa les necessitats de construcció. No estem fent que l’heliport pertanyi a un tercer, sinó que serà un heliport públic operat per un tercer. És un tema jurídic que a l’època del projecte del Patapou hi havia més confusió amb el compliment d’aquest article. Però aquell concurs no tenia res a veure amb el d’ara. El Govern no exigia que l’heliport es fes en un lloc concret. Nosaltres sí, exigim les condicions però es dona la concessió de l’explotació a canvi de la construcció.\nI la distància amb el centre? Val la pena aterrar a la Caubella si després cal agafar un cotxe per anar a Andorra la Vella i fer cua per creuar la Massana?\nTornem a l’equilibri de la balança que comentava. Evidentment com més pròxim a un nucli d’interès, millor. Però després de les diferents temptatives que s’han fet i vista la impossibilitat d’anar més a prop d’un nucli urbà, al final el que necessites és centralitzar l’operativa heliportuària en un lloc amb totes les garanties d’espai disponibles i de seguretat, i que no estigui limitada en el temps, és a dir, que si ha de créixer pugui fer-ho. Des del punt de vista aeronàutic, que sigui més a prop o més lluny del centre no té massa importància.\nPerò pot condicionar pels vols comercials.\nQue algú decidirà no agafar-lo? Segur que sí, però a la borda Vidal passaria el mateix quan la cua arriba fins al River. Al final busquem tenir el millor heliport amb una proximitat relativa. Comercialment hi haurà afectació, però no crec que tinguem cap solució més propera al centre, o almenys dins dels terrenys que ens van fer avaluar.\nCom més al centre, més reticències veïnals, problemes de soroll, sobrevol...\nAixò mateix. Ha sigut el debat dels últims 10 anys sempre que hi ha hagut propostes d’heliport. En aquesta proposta ens n’anem a treballar a molta alçada i podrem volar a molta més alçada en proporció als habitatges. L’impacte acústic disminueix considerablement. Torna a ser qüestió de posar-ho tot en una balança. En aquest cas, tenint en compte que el compliment aeronàutic serà exhaustiu, no hi ha més.\nLa petjada acústica condicionarà el nombre de vols que rebrà l’heliport


Ciutat de les Lletres | Col·loqui sobre Lituraterra\n16 maig Col·loqui sobre Lituraterra\nPublicat a les 10:42h a Articles, Ressenyes\tper\tCiutat de les Lletres\nCol·loqui sobre Lituraterra amb Miquel Bassols, Magda Mataix, Borja Bagunyà i Inés García a l’Escola Bloom (7 de maig 2022)\nAquest col·loqui s’emmarca en el seminari ‘Escriptures sinthomàtiques’ que hem dut a terme amb Magda Mataix aquests últims mesos a l’Escola Bloom. La proposta d’aquest seminari, que va tenir molt bona acollida, volia pensar certes obres de la literatura catalana contemporània des dels conceptes lacanians de gaudi i de sinthome. La idea era pensar i estudiar plegats què fem quan diem que escrivim i què és això de l’escriptura? Un dels eixos que vam treballar al curs plantejava la qüestió de si el sentit de l’escriptura és donar sentit. Vam llegir a Raul Garrigasaït, a Eva Baltasar, a Irene Solà i a Max Besora per pensar com s’articulava la cerca de sentit en els seus textos i, alhora, com s’escolava el gaudi entre els buits de les paraules. Defineixes, Miquel, el gaudi al teu Lecturaterra com una exigència de satisfacció que es voldria sempre sense pèrdua, tots hem fet experiència d’això en algun moment. Però, què hi ha de gaudi en l’escriptura? Aquesta ha sigut una de les preguntes del seminari que ens ha portat a llegir fragments de l’obra de Marguerite Duras, de Clarice Lispector i també de James Joyce. Lacan afirma que Joyce amb el Finnegans Wake volia posar fi a la literatura. En aquesta obra, Joyce treu el sense-sentit a passejar a plena llum del dia i mostra amb el treball que fa de la lletra un gaudi que no es pot resoldre buscant-li un sentit. Això, ens diu Lacan, és el que sabem el post-joycians, entre els quals ell s’hi inclou: només es desperta, el wake només té lloc amb aquest gaudi particular de la lletra. El treball amb la lletra pren cos en els equívocs, els joc de paraules i els neologismes que estan ben presents en l’obra de Joyce. Però no només això, els personatges del Finnegans estan desdibuixats, els paràmetres de la representació a la novel·la estan desfets i els significants, triturats. De fet, podríem preguntar-nos si el Finnegans és encara una novel.la? En podem parlar, però el que sí que fa el Finnegans és una ferida en el significant de la novel.la, una incisió, un solc, un forat en la llengua anglesa i en la literatura. Faig un incís respecte al tipus de text que tenim al davant amb Lituraterre. Lacan ens diu en el seu text que és un assaig: “mon essai présent”. Podríem discutir després sobre la qüestió dels gèneres literaris. Lituraterre es correspondria al gènere de l’assaig?\nEl text de Lacan Lituraterra comença parlant de Joyce. És un text que va ser publicat a l’octubre del 1971. Va ser l’article que obria una revista francesa que s’anomenava Littérature i que dedicava un número al tema ‘Literatura y psicoanàlisi’. Lituraterra, el neologisme que Lacan proposa com a títol pel seu article també és un joc de paraules a l’estil joycià (un estil contagiós?) que parteix del significant literatura per tornar a ell com lituraterra. És aquest camí el que Lacan traça en el text que ens arriba avui traduït al català de la mà d’en Miquel Bassols. Cal afegir que no només el tradueix, sinó que l’acompanya amb una Lecturaterra que ens explica de manera necessària el text de Lacan (mai estarem prou agraïts). I encara més, la seva aportació no queda tan sols en una traducció acompanyada d’una explicació. En el pròleg afegeix: “hem llançat més ampolles al mar, a veure si arriben a lloc”. Així doncs, en Miquel ens convoca a creuar el litoral i a donar-nos un bon bany de lletres.\nPerò reprenc el tema del joc de paraules en Joyce i en Lacan. Els jocs de paraules han existit sempre a la literatura. Són molt coneguts els Shakespearian puns com, per exemple, el que trobem al tercer acte de Romeu i Julieta quan el personatge Mercuri, ferit de gravetat, diu: “Ask for me tomorrow and you shall find me a grave man”, jugant amb el doble sentit de grave (greu o seriós / tomba). Aquests puns juguen amb l’ambigüitat lèxica derivada de la polisèmia o d’homofonies. Del que potser en Shakespeare és una excepció o apareix en comptades ocasions, Joyce, en el Finnegans, en fa la norma. L’ambigüitat del llenguatge es converteix en el tema central i es fa visible d’aquesta manera una qüestió que assenyala en Miquel a la Lecturaterra: tot i que el sentit comú ens diu que ‘parlant, la gent s’entén’ són molt freqüents els malentesos i les desavinences en les converses del nostre dia a dia: els “però, jo volia dir”, els “no m’he explicat bé” i els “no m’has entès”. “La llengua no és tant un instrument de comunicació com un instrument d’aquesta estranya satisfacció que anomenem gaudi”, ens dius. Crec que això és el que Joyce posa en joc de manera, podríem dir, ‘salvatge’ en el Finnegans. Fa florir el llenguatge en la seva polisèmia de tal manera que els sentits es multipliquen, cancel·lant justament el sentit. Fent evident per una banda la impossible univocitat entre el significant i el significat i obrint un arbre de sentits en cada nova combinatòria de lletres. Però també mostra com el treball amb la lletra por arribar a produir un teixit, una moterialitat, on el mot és un converteix en un taller que s’encarrega de deixar que s’escoli el gaudi que està arrelat en el llenguatge.\nAra bé, no ens deixem emportar per les floritures de la primavera, Lacan ens adverteix a l’inici del Lituraterre que el destí de la lletra és acabar al cubell de les escombraries. Que de letter a litter només hi va una lletra de diferència, una lletra, letter, carta que després de complir la seva funció de missatge és deixalla. Deixalleria, això és literatura quan esdevé lituraterra. L’únicpunt d’intersecció entre literatura i psicoanàlisi és la lletra, el seu ús i la manera com som usats, escrits per ella.\nCom entendre doncs un text com Lituraterre? Al ‘Post-lectum’ que dirigeixes al lecturaterrador apuntes una qüestió interessant: és sempre en un segon moment quan ens adonem del que has entès. És el que passa quan llegim la segona línia d’un text perquè hi busquem el sentit d’allò que creiem que encara no hem entès de la primera. En aquest segon moment comprovem que, efectivament, sí que havíem entès alguna cosa. La meva experiència de lectura del Lituraterre va començar directament per la teva traducció del text de Lacan. En aquest primer moment vaig tenir la sensació de no entendre gaire. La lectura de Lecturaterre em va fer tornar puntualment a algunes frases del text de Lacan que havien quedats a la memòria com enigmes i vaig poder pensar-les des d’un altre lloc. Per últim, vaig tornar a llegir Lituraterre per travessar de nou una experiència de lectura foradada, d’un llegir ple de forats de sentit i en el que – com tu dius – a cada viratge es poden trobar perles. Afegeixes: “i en trobarem més com més viratges fem i refem”. Es tracta, doncs, d’un tipus de lectura que conté un moviment de tornada que es apareix en altres moments del teu escrit. D’un tornar que té efectes. Com quan expliques com Lacan torna a fer una nova lectura de La carta robada de Edgar Allan Poe. Una relectura que acaba sent una reescriptura del conte. També llegim en el teu escrit quin és l’efecte de tornar a un país que ja hem visitat, tal i com li va passar a Lacan en el seu segon viatge al Japó. En el primer, va descobrir la cal·ligrafia, però en el segon, quan hi torna al cap d’uns anys, és quan aprecia els solcs que ha fet l’aigua en la plana de Sibèria i això li porta a pensar en els forats cavats per la lletra.\nM’agradaria acabar amb una pregunta: quina mena de lectura es fa en una traducció? quin és l’efecte del retorn o de la tornada al text, és a dir, de tornar a llegir el text quan un pensa en la seva traducció? Penso aquí en els dos sentits de la paraula ‘tornada’: el que indica l’acció de tornar i també en aquesta estrofa que es repeteix i que és impossible que soni igual en cada repetició perquè sempre hi ha quelcom que s’escola… Com és de diferent la tornada a Lituraterre per ser traduïda?\n Bassols, M., ‘Lecturaterra’ a Lacan, J., Lituraterra (trad. Miquel Bassols). Barcelona, Días contados, 2021, p. 134.\n Lacan, J., ‘Joyce, el síntoma’ a Uno por Uno, nº 45, 1997, p. 13. Traduït per Antoni Vicens.\n Lacan, J., Lituraterra (trad. Miquel Bassols). Barcelona, Días contados, 2021, p. 30.\n Bassols, M., ‘Al lector’ a Lacan, J., Lituraterra (trad. Miquel Bassols). Barcelona, Días contados, 2021, p. 9.\n Bassols, M., ‘Lecturaterra’ a Lacan, J., Lituraterra (trad. Miquel Bassols). Barcelona, Días contados, 2021, p. 55.\n Ibid, p. 73.\n Bassols, M., ‘Post-lectum’ a Lacan, J., Lituraterra (trad. Miquel Bassols). Barcelona, Días contados, 2021, p. 174.\nAvui: des d’ahir i per demà\n04 juliol, 2022\nEl món Hire i el món Finn\nAmador Vega Anna Aromí Antoni Vicens Betina Ganim Cloe Masotta Eduard Gadea Eric Laurent Estela Paskvan Ezequiel Mir Casas Fabian Fajnwaks Francesc Roca Francesc Tosquelles Francesc Vilá Gemma Calvet i Barot Gustavo Dessal Guy Briole Inés García Iván Ruiz Jacques-Alain Miller Joaquín Caretti Jordi Alcàsser Josu Zabaleta Laura Canedo Laura Llevadot Magda Mataix Marcela Ana Negro Marie-Hélène Brousse Marta Prat de la Riba María Guardarucci Miquel Bassols Montserrat Serra Neus Carbonell Néstor Yellati Oriana Novau Oriol Alonso Cano Osvaldo Delgado Pol Vouillamoz Quico Gurrera Renata Cuchiarelli Rosa López Vicenç Palomera Vilma Coccoz Xavier Esqué Zadig España École de la Cause freudienne\nRutes del desig. Una aproximació al Projecte Arxipèlag\n(MIFDB i Cloe Masotta)\nLes batalles del canvi climàtic


Tornem amb els deures (2) – Temps de canvis\nPerquè una altra educació és possible…\n1x1 Acaso Adell adolescència alfabetització Area astronomia avaluació aventura didàctica Bahón Barajas Basterra Bona Bueno cinema ciutadania competència digital competències coneixement creativitat currículum De la Torre del Pozo deures disruptiva drets earthquest educared escola 2.0 estadística EVA exàmens Fidalgo Finlàndia flipped classroom formació fotos gamificació Gardner Gerver González Hernando Calvo intel·ligències múltiples itworldedu Khan Lara lectura llengua i literaura llibre de text llibres digitals maquinari i programari matemàtiques Mir Mitra mòbils naturals neurociència Pierson pisa PLE Prensky presentacions privacitat retallades riscos Robinson Siemens societat spam Tonucci treball cooperatiu Trujillo vídeos web 2.0 webquest\nbullying Competències bàsiques General Humor innovació intel·ligència Maquinari Mares i pares metodologia Polítiques presetacions Programari recursos riscos valors\nArxiu Selecciona el mes Abril 2018 (4) Març 2018 (1) febrer 2018 (3) Juliol 2017 (3) Juny 2017 (1) Març 2017 (2) febrer 2017 (2) gener 2017 (6) Desembre 2016 (4) Novembre 2016 (5) Octubre 2016 (11) Setembre 2016 (3) Juny 2016 (1) Mai 2016 (1) Abril 2016 (1) Març 2016 (5) febrer 2016 (4) gener 2016 (4) Desembre 2015 (4) Novembre 2015 (8) Octubre 2015 (6) Setembre 2015 (5) Juny 2015 (2) Mai 2015 (7) Abril 2015 (4) Març 2015 (6) febrer 2015 (5) gener 2015 (5) Desembre 2014 (2) Novembre 2014 (6) Octubre 2014 (6) Setembre 2014 (5) Agost 2014 (1) Mai 2014 (2) Abril 2014 (1) Març 2014 (6) febrer 2014 (7) gener 2014 (2) Desembre 2013 (7) Novembre 2013 (3) Octubre 2013 (11) Setembre 2013 (3) Agost 2013 (1) Juny 2013 (4) Mai 2013 (6) Abril 2013 (1) Març 2013 (6) febrer 2013 (6) gener 2013 (6) Desembre 2012 (4) Novembre 2012 (7) Octubre 2012 (5) Setembre 2012 (7) Juny 2012 (1) Mai 2012 (8) Abril 2012 (2) Març 2012 (8) febrer 2012 (8) gener 2012 (5) Desembre 2011 (8) Novembre 2011 (4) Octubre 2011 (8) Setembre 2011 (5) Juliol 2011 (1) Juny 2011 (3) Mai 2011 (3) Abril 2011 (7) Març 2011 (7) febrer 2011 (4) gener 2011 (6) Desembre 2010 (5) Novembre 2010 (7) Octubre 2010 (9) Setembre 2010 (3) Juny 2010 (3) Mai 2010 (1) Abril 2010 (5) Març 2010 (6) febrer 2010 (7) gener 2010 (8) Desembre 2009 (5) Novembre 2009 (6) Octubre 2009 (6) Setembre 2009 (3)\nGuitarras y pistolas\nTornem amb els deures (2)\nA l’entrada anterior em queixava de la càrrega de deures que porten a casa alumnes com el meu fill. Una quantitat enorme de feines que no els deixen gaudir de cap moment lliure.\nAprofitaré aquesta entrada per justificar per què crec que els deures, al menys tal com estan enfocats avui en dia, haurien d’estar prohibits.\nEls mestres justifiquem els deures que es posen per a casa amb tres premisses: que reforcen allò que s’ha après a classe, que ensenyen responsabilitat i que creen hàbits de treball. Jo crec que aquests arguments són falsos. I, tal i com estan plantejats la major part de les vegades, els deures són inútils, antipedagògics i tremendament injustos.\nNo reforcen el que s’ha après. Si per aprendre allò que necessita un alumne per passar de Primària a Secundària no hi ha prou amb sis anys de feina diaria a classe, malament anem… Si els alumnes han de treballar al sortir de classe per reforçar el que han après en ella, el que realment aconseguirem serà que ho detestin.\nNo ensenyen responsabilitat. Entre d’altres coses perquè demanem responsabilitat a algú que, per edat, no és responsable del seu temps i de les seves circumstàncies. El temps d’un nen no depèn d’ell, sinó dels seus pares. Sóc jo i la meva dóna qui decidim què fem el cap de setmana, si marxem fora o si una tarda anem de compres. Així doncs, s’està exigint una responsabilitat a qui no li correspon.\nNo creen hàbits de treball. Si anant a classe nou mesos a l’any, cinc dies a la setmana i sis hores al dia, no aconseguim crear hàbits de treball, tenim un problema… I aquest problema no se soluciona fent trebjallar al nen o al jove dues hores més a casa.\nSón inútils, perquè la majoria de les vegades es tracta de feines repetitives, que busquen només l’aprenentatge memorístic. I perquè no deixen marge a la creativitat. I perquè es posen els mateixos exercicis a tots els alumnes, sense tenir en compte les seves capacitats ni les seves circumstàncies familiars.\nSón injustos, perquè no tots els nens disposen d’algú al seu costat que els pugui ajudar, ja sigui per qüestions d’horari laboral o per falta de coneixements. I aquest nen, que porta els deures sense fer perquè ningú l’ha ajudat en els seus dubtes, serà tatxat d’irresponsable, de poc treballador. Al poc temps, la seva autoestima estarà pel terra.\nSón antipedagògics, perquè acaben aconseguint que el nen odiï estudiar i aprendre. Carregats de deures, acaben veient l’aprenentatge com un càstic, com un suplici. Com volem que entenguin que aprendre produeix un plaer especial?\nlligue 10 Octubre 2016\nEtiquetes deures, societat\ncomentaris Deixa un comentari\nTornem amb els deures (1)\nTornem amb els deures (3)


Vacances Brettonnes – Bitàcoras.\nPublicat per Al Fenici on Juliol 12, 2018\nAcabem la primera part del tram francès de les nostres vacances. Son curtes però semblen llarguíssimes. Llocs nous, moltes hores de converses entre nosaltres, els quatre. Platges eternes i sorra fina plena de petxines aquí i allà, d’estrelles de mar mortes, d’ostres al plat cada dia, de Homards cuits i de creps de gustos estranys, plens de mil coses estranyes com bolets o Coquilles St. Jacques. La Bretanya val de llarg els 1200 kilòmetres de cotxe.\nLa gent és tremendament amable, hem tingut afortunadament un temps esplèndid, i la casa que hem llogat arran de platja a Crosson Morgat ha estat esplèndida.\nEls nens creixen i tothom a trobat el seu, o els seus espais per estar sol i tranquil, per estar amb els altres i visc, aquests dies, aprofitant molt d’en Max que marxarà a Àustria a fer un semestre. Me’l miro de resquitllada, i recordo les mil matinades que vam passar quan era un bebè remirant “la ruta de la seda” al canal 33. La Bretanya m’ha donat aquests dies de tranquil·litat que em calien amb ell. Es fa gran i no m’agrada, i jo em vaig vell i tampoc. Sospito que quan torni al gener a casa el cordó umbilical entre nosaltres s’haurà esquinçat, i ja no tornarem a ser un fins que ell aprengui a estimar al seu pare altre cop i jo a entreveure l’home amb que es convertirà. Desitjaria tant no perdre’l ! suposo que serà feina meva.\nLa Violeta guanya el seu temps pintant, dibuixant, escrivint el seu diari d’estiu etern que guardarem com un tresor, una bitàcora de les vacances. Pren la seva estona de inactivitat física i mental per desenvolupar el més fantàstic que porta dins que és crear. El Max serà l’home que tots voldríem tenir aprop el dia que tinguem problemes amb un sentit de l’humor fi, i una força petrea que el fa consistent, inapel·lable, clar; i la Violeta sortirà als llibres d’historia i jo ja seré mort i no podré veure-ho. Tinc tanta sort!\nLa musica francesa sona desde la cuina, estem recollint sabent que encara ens queden 4 nits i moltes coses per veure. Tinc ganes de pujar fins a la Normandia, on vaig conèixer el meu primer amor, la Johanna, i on viu, encara un dels meus millors amics, l’Stephan. Sempre vull veure’l, sempre tinc ganes de abraçar-lo, de riure amb ell, de quedar-me assegut a qualsevol lloc mentre ell s’en riu de les meves pors de petit burgès i jo no li faig cas. Demà passarem per el Mont Saint Michel, i dormirem ja prop de Agon Coutainville, a Roncey, i potser em podré beure sobre una petita duna, mirant l’atlàntic, amb ell, una cervesa. El món ha canviat molt els darrers 25 anys, però nosaltres, no tant.\nLa primera part de les vacances, la francesa, arriba a un equador amb plaer, amb la sensació de no acabar-se i acollit a platges descaradament solitàries, ens dona l’oportunitat d’estar més amb nosaltres i menys amb el món. Riem, hem plorat una mica, i hem discutit molt, com sempre, però nosaltres ja ho fem això quan estem plegats.\nBretanya és un tresor a descobrir, o potser érem nosaltres qui teníem el tresor amb nosaltres i aquests dies hem tingut temps per obrir els cofres i veure’l.\nEntrada prèvia Del Franciscanisme al Almendrado.\nEntrada següent Pablo CA-n-SADO


Liederabend - SV25anys - I've heard an organ talk sometimes\nSV25anys - I've heard an organ talk sometimes\nL'assaig amb l'orgue - H. Lerolle\nDemà comença la Schubertíada a Vilabertran, la 25a edició, i com bé sabeu comença amb un recital d'Ilker Arcayürek i Wolfram Rieger al qual vam dedicar l'entrada de la setmana passada. Avui ens centrarem en els recitals de Matthias Goerne i Alexander Schmalcz el 22 i el de Sarah Connolly i Malcolm Martineau el 24, i la setmana vinent serà pels dos darrers recitals, el de Kate Royal el 25 i Christoph Prégardien el 26, tots dos també amb Malcolm Martineau.\nMatthias Goerne ens té acostumats a programes originals, treballats i sòlids; el d'enguany té com a compositor principal Hanns Eisler, amb una àmplia selecció del seu cicle més important, el Hollywooder Liederbuch. Són cançons que parlen de l'exili o, dit d'una altra manera, de solitud, por, desarrelament, incertesa, nostàlgia... Per desgràcia, és un tema ben present a l'actualitat a la nostra vella Europa. Entrellaçats amb els d'Eisler, completen el programa alguns lieder de Schumann i Wolf, dos compositors que per raons molt diferents també van patir una mena d'exili. D'aquest recital de Goerne i Schmalcz, n'hem escoltat fins ara quatre cançons:\nRecordeu la sèrie de les deu cançons més tristes? La primera de la llista era d'Eisler, An den kleinen Radioapparat. No cal afegir gaire cosa més, oi? La vam escoltar interpretada per Matthias Goerne, en aquest cas acompanyat per Eric Schneider.\nDe les tres Cançons de l'arpista d'Hugo Wolf en vam escoltar dues a la sèrie de les Cançons de Wlhelm Meister, Wer sich der Einsamkeit ergibt (Harfenspieler I) i Wer nie sein Brot mit Tränen ass (Harfenspieler III), la primera interpretada per Thomas Allen i Geoffrey Parsons i la segona, en la seva versió orquestral, per Dietrich Henschel i la Deutsches Symphonie-Orchester Berlin dirigida per Kent Nagano. Com sempre, us he enllaçat la sèrie per si voleu saber o recuperar alguna cosa més sobre el personatge i l'obra de Goethe.\nAbendlied us la vaig descriure en el seu moment com una bellesa estranya. Us vaig dir també que m'havia enamorat d'aquest lied dels darrers anys de Schumann (la versió de Florian Boesch i Malcolm Martineau va fer-hi força) i diverses persones em van comentar després de publicada l'entrada que també se n'havien enamorat. Serà un bàlsam tancar el recital amb aquest lied tan especial.\nEl programa del recital de Sarah Connolly també és per treure's el barret, és formidable. Ens situa al començament al tombant de segle XX, amb lieder de Strauss i Zemlinsky, passa pels anys vint i trenta amb Korngold i avança fins a la dècada dels quaranta, amb Eisler novament (de fet, podrem escoltar les cinc Elegies de Holliwood en tots dos recitals), Copland i Britten. Em té el cor robat, aquest programa. N'hem escoltat només dues cançons, a les quals hi afegirem una tercera, la que us presentaré avui:\nUna d'aquestes dues cançons és Die Nacht, de Richard Strauss, un nocturn preciós que vam escoltar fa un munt de temps en la veu de Jonas Kaufmann acompanyat per Helmut Deutsch. I quan dic un munt de temps, vull dir que va ser la tercera entrada del blog, en aquells temps llunyans que ens acollia Blogger!\nLa segona cançó és una altra preciositat, Unvergänglichkeit, la cançó que obre i tanca el cicle que porta aquest mateix nom, l'òpus 27 de Korngold. La nostra versió va ser precisament la de Sarah Connolly, en aquest cas amb Iain Burnside.\nAvui presentarem un dels dos compositors del programa de Sarah Connolly que no hem escoltat encara a Liederabend, Aaron Copland (i he apuntat l'altre, Zemlinsky, a la meva llibreta). Copland és considerat un dels compositors més genuïnament americans, conegut entre nosaltres per obres com Rodeo, Primavera als Apalatxes o la Fanfara per a l'home corrent, sense oblidar bandes sonores com la de la pel·lícula The heiress, de William Wyler (per la qual va guanyar l'Oscar el 1950); suposo que molts recordeu Montgomery Clift / Morris i Ralph Richardson / pare mortificant la pobre Olivia de Havilland / Catherine.\nCopland només va escriure dos cicles de cançons i unes quantes cançons aïllades: el segon dels cicles, compost entre març de 1949 i març de 1950 són els Dotze poemes d'Emily Dickinson que interpretaran Connolly i Martineau. Contràriament al que passa amb obres com Rodeo, en aquestes cançons no sentim aquest so americà amb el qual identifiquem el compositor; Copland les va descriure com a "intel·lectuals i discretes", i hi va voler, sobretot, recollir l'esperit de Dickinson. Nosaltres sentirem la desena cançó, I've heard an organ talk sometimes, on la poeta recorda els serveis religiosos de quan era petita, com a aperitiu al recital del dia 22; en aquesta ocasió els intèrprets seran Joyce DiDonato i Francis Zobel. Espero que us agradi, ens veurem a Vilabertran!\nYet held my breath the while...\nsense entendre res del que deia\nperò aguantant l’alè mentrestant...\nI m’he aixecat i me’n he anat\ncom una noia més mongívola\nen aquella vella nau sagrada.\n(traducció de Manuel Capdevila)


-Las Nocturnes d’estiu' i l’estrena IMAX 'Apol·lo 11. Primers Passos'', novetats en l’Hemisfèric -'CienciaMix' reunix els millors experiments de 'Ciència a Escena' -'Las Nits de l’Oceanogràfic', un homenatge a 'The Beatles' amb natació sincronitzada i dofins\nA partir del dissabte 29 de juny el Museu de les Ciències obrirà des de les 10 fins a les 21 hores fins al 8 de setembre. Es tracta d’una programació especial amb noves sessions de 'Ciència a Escena', Teatre de l’Electricitat, 'Espai dels Xiquets' i visites guiades a 'Mart. La conquista d’un son'. L’Hemisfèric estrenarà noves propostes i també ampliarà les projeccions diàries. Del 12 de juliol al 31 d’agost se celebraran 'Les Nits de l’Oceanogràfic' que rendix homenatge a 'The Beatles'.\nL’aposta per la ciència més interactiva arriba este estiu a la Ciutat de les Arts i les Ciències amb 'CienciaMix', sessions especials de 'La Ciència a Escena', amb les millors experiències de 'Màgia Química', 'Fred, fred', 'aLUZina!, 'Horror al buit' i termografia. S’oferiran dos sessions diferents, una per a públic a partir dels 8 anys (CienciaMix en la sala 1) i una altra recomanada a partir dels 10 anys que es realitzara en la sala 2 de 'La Ciència a Escena'. Les sessions seran tots els dies a les 11:30 h i 16 h ('CienciaMix en la sala 1) i la sessió de les 18:15 h (CienciaMix sala 2). També es realitzarà 'Científic per un dia' a les 12:30 h, 17 h i a les 19:30 h (sala 4 de 'La Ciència a Escena').\nEls fans de 'Harry Potter™: The Exhibition' tenen l’oportunitat de visitar fins a l’11 d’agost esta exposició itinerant de 1.500 metres quadrats, amb escenaris inspirats en els decorats d’Hogwarts™, i sorprendre’s amb l’increïble treball manual i artístic que s’amaga després del vestuari, l'atrezo i les criatures fantàstiques originals de les pel·lícules.\nEn els exteriors del complex, el 26 de juny s’inaugura l’exposició de l’artista Jaume Plensa, de la Fundació Hortensia Herrero, que s’ubicarà en el llac sud del complex. L’exposició consta de set escultures, totes peces úniques, de set metres d’altura de ferro colat.\n'Las Nits de l’Oceanogràfic' i 'Les Nocturnes' de l’Hemisfèric\nDurant les Nits de l’Oceanogràfic recorrerem el món davall el submarí groc dels Beatles. Un viatge audiovisual amb natació sincronitzada, dansa i dofins, que interpretaran les cançons del quartet de Liverpool per a traslladar un missatge de conscienciació i protecció del món marí.\nLes sessions de 'Les Nocturnes d’estiu' es realitzaran de l’1 de juliol al 8 de setembre els dijous a les 21:00 hores (excepte el 18 de juliol) i els dissabtes a les 22:00 hores. Un planetarista explicarà al públic com és el cel nocturn estival i les constel·lacions més representatives d’esta època de l’any, acompanyat per una banda sonora composta per a estes sessions d’astronomia.\nLa gran estrena IMAX d’este estiu en l’Hemisfèric serà la pel·lícula "Apollo 11. Primers passos" amb imatges originals mai vistes d’esta missió espacial duta a terme entre el 16 i el 24 de juliol de 1969. La projecció combina material conegut amb imatges trobades en un magatzem dels Arxius Nacionals i que han sigut digitalitzades per primera vegada.


Sessions "Gestió positiva de conflictes en serveis de salut" Fundació Galatea\ndimecres 15 de setembre 2021\nSeminari "Gestió positiva de conflictes en serveis de salut" Fundació Galatea\nL’expressió “gestió positiva de conflictes” avarca conceptes, tècniques i procediments enfocats tant a la prevenció com a la gestió d’aquests i del malestar que comporten, sense deixar de costat la consideració de les conductes disfuncionals que es generen en els equips. Aquestes eines no garanteixen solucions extraordinàries; tanmateix, obren vies alternatives per afrontar les situacions conflictives de manera més saludable i augmenten les possibilitats d’aconseguir resultats més satisfactoris.\nTres sessions de 2 hores de durada, les sessions es fan de forma telemàtica, incorpora metodologies actives i promou la participació. Es fomenta l’aprenentatge a partir de la reflexió sobre la pràctica, promovent l’intercanvi de coneixements i d’experiències entre els participants.\nDates de les sessions: 15, 22 i 29 de setembre de les 10h a les 12h\nLa inscripció és a les tres sessions.


2014 0723. Abecedari - Gironès per la independència\n2014 0723. Abecedari\n23/07/14 02:00\t- MANUEL CASTAÑO\n09/07/2014\tJoc de l'oca\nEl diari Abc ha presentat un argumentari de cent punts per demostrar que el que uneix els catalans a la resta d'espanyols és més important que el que els separa. Són d'agrair l'esforç i, sobretot, la no invocació d'una desfilada militar per fer entrar en raó el sector antiespanyol d'aquesta laboriosa i honrada terra. D'arguments, n'hi ha de bons, de dolents i de curiosos. Un de bo és que una Catalunya independent quedaria automàticament fora de la UE —fins que no volgués i pogués tornar-hi a entrar—, perquè n'hi ha molts que afirmen que quedaria automàticament a dins per art de màgia, i la vida real és més complicada.\nEl del cost d'unes forces armades (uns 4.000 milions d'euros l'any), a més de bo, serveix per demostrar que ningú no pot concebre un país independent sense política de defensa i sense exèrcit —ningú excepte, misteriosament, molts independentistes.\nIgualment val el crit d'atenció sobre l'amenaça que exercirien, en un estat dèbil i en procés de construcció, màfies, xarxes terroristes i immigració descontrolada, ja que l'opinió general catalana és que amb generoses polítiques socials s'acaben tots els problemes.\nEstà bé recordar que la guerra de 1714 era un conflicte entre potències europees, però no serveix com a argument si es passa per alt que el problema és el decret de nova planta de 1716, que encara informa la legislació i les consciències.\nTambé són mals arguments dir que ens perdríem els matxs de futbol Barça-Madrid, perquè res no impediria fer-ne un cada setmana si hi ha negoci; o que Catalunya seria insignificant en l'escena internacional, perquè no ho seria pas més que quedant-se en les quatre províncies que ara és; o que Espanya promou el català en el món, perquè hi ha acudits que els catalans no entenen.\nUn argument curiós, i potser contraproduent, és que el Quijote va passar per Barcelona, perquè és precisament aquí on el personatge surt de les seves fantasies i redescobreix la realitat, cosa que a tots els mortals tard o d'hora arriba, i tant de bo que fos abans de dedicar-se a la política.\nDarrera actualització ( Dimecres, 23 de juliol del 2014 02:00 )


El Consell d'Infants d'Andorra la Vella proposa accions sostenibles i reduir el consum energètic - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl Consell d'Infants d'Andorra la Vella proposa accions sostenibles i reduir el consum energètic\nEls representants dels alumnes dels sis centres educatius de la parròquia han debatut els projectes que han treballat durant el curs, una bona part de les quals al voltant del medi ambient\n07/06/2022 (11:34 CET)\nLa sala de plens ha acollit aquest dimarts la sessió de Consell d'Infants, a la que correspon aquesta imatge. Tony Lara / Comú d'Andorra la Vella\nEls 12 consellers infantils del Consell d’Infants d’Andorra la Vella del curs 2021-2022 han debatut aquest dimarts a la sala del consell de comú les propostes per millorar el dia a dia de la parròquia. Els 242 alumnes de 5è de primària dels sis centres educatius de la parròquia (representats pels consellers infantils) han exposat i analitzat les propostes que han estat treballant des de principi de curs per aplicar a la parròquia.\nAixí, des del British College of Andorra s’aposta per organitzar una jornada d’acompanyament per a la gent gran pels voltants de la festa de Sant Jordi amb activitats diverses amb l’objectiu de fomentar les relacions intergeneracionals, oferir companyia a les persones de més edat que estan soles i aprendre de les seves experiències. De la seva banda, els escolars del Col·legi Sant Ermengol han proposat habilitar un parc d’exercici ecosostenible que s’autoabasteixi d’electricitat mitjançant l’energia produïda pels diferents elements de joc; i des de l’Escola andorrana d’Andorra la Vella han presentat una proposta per reduir el consum energètic i la contaminació lumínica de l’enllumenat públic de la parròquia amb un sistema intel·ligent que regula la intensitat de la llum a través de sensors de moviment.\nDes del Col·legi Mare Janer han posat sobre la taula un projecte de bancs amb plaques solars per poder carregar els dispositius mòbils a les zones comercials i de passeig; i des de l’Escola francesa d’Andorra la Vella s’aposta per fer campanya de sensibilització per al bon ús i manteniment dels lavabos públics. Finalment, els alumnes de l’Escola francesa de Santa Coloma, de la seva banda, han proposat formar part de la Setmana Europea de l’energia sostenible mitjançant un seguit d’activitats amb l’objectiu de promoure la conscienciació social per ajudar a frenar el canvi climàtic.\nLa festa de cloenda es farà el divendres 17 de juny a l'Estadi comunal\nDurant la sessió també s’ha informat de les activitats previstes per al a festa de cloenda del Consell d’infants d’aquest any, que tindrà lloc el divendres 17 de juny a l’Estadi comunal Joan Samarra Vila i que oferirà activitats de joc d’acord amb les demandes que han fet arribar les escoles. A la festa estan convidats tots els alumnes que han participat en el Conselld’infants d’aquest curs. En la mateixa línia, Conxita Marsol ha informat que enguany novament la Festa del Poble del 24 de juny i a la Festa Major, del 5 al 8 d’agost de les inclourà activitats adreçades específicament al públic infantil.\n.Alhora, també ha detallat que el Santa Coloma parc de 3.200 metres quadrats que se situarà al límit d’Andorra la Vella amb Santa Coloma estarà en funcionament aquest estiu. A l’espai, que entre d’altres tindrà amb una zona de parkour i una tirolina tal com van demanar els infants, s’hi podrà accedir directament tant des del passeig del riu com des de l’avinguda Santa Coloma.\nPel que fa al parc inclusiu, una altra petició d’anteriors edicions del Consell d’Infants, Conxita Marsol ha anunciat que s’estan acabant d’enllestir els treballs d’un parc a Santa Coloma, adjacent a l’Escola Nostra senyora de Meritxell i que oferirà diferents elements de joc adaptat. En acabar la sessió s’ha lliurat als 12 consellers infantils un diploma per agrair la seva tasca i la implicació per millorar la parròquia.


El Barça comença a veure la millor versió de Dembélé - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nL'extrem francès s'està guanyant la confiança de Valverde a base de bones actuacions, segellades amb un gol i tres assistències\nLaura Brugués 21/03/2018 - 14.31\nEsprint per la banda dreta, control, xut a porteria, eufòria màxima i felicitació immediata de Messi. Instants que Ousmane Dembélé no oblidarà mai. Perquè així és com marcava el seu primer gol amb el Barça, amb assistència de l'argentí, en la tornada dels vuitens contra el Chelsea.\nEn el tram decisiu de la temporada, Valverde compta amb la millor versió de Dembélé, a qui ha demostrat confiança amb minuts. El francès ha encadenat, per primer cop, tres partits consecutius de titular en què ha tingut protagonisme.\nA Màlaga va fer una assistència a Coutinho per sentenciar el partit. Davant el Chelsea es va estrenar com a golejador després d'una passada de Messi. I contra l'Athletic Club, Dembélé també va assistir el crac argentí perquè aquest marqués el 2-0 definitiu.\nSumant la passada de gol a Suárez davant el Girona, Dembélé ha donat 3 assistències en els últims 4 partits que ha jugat de titular.\nEnrera queden els maldecaps de les dues lesions, que el van tenir 133 dies apartat dels terrenys de joc entre una operació, recuperacions i entrenaments en solitari.\nDembélé també demostra sacrifici defensiu. Un clar exemple: una acció providencial que talla Marcos Alonso del Chelsea, una de les exigències que li reclamava Valverde.\nLa societat Dembelé - Messi ja funciona i va molt bé\nEn un informe del Tot Costa de Catalunya Ràdio, queda clar que els darrers partits també s'ha vist una millora amb l'entesa amb el crac del Barça Leo Messi:\n- Partit Ahtleic Club: 12 combinacions amb Messi\n- Chelsea: 10 associacions i assistència de Messi i gol de Dembelé\n- Girona : 16 vegades es van buscar l'un amb l'altre\nLa nova parella de Messi


Nova llei de trànsit 2022: aquestes són les principals novetats\nAquest 2022 augmenta la penalització per conduir amb el mòbil i per no portar el cinturó\n21 de de març del 2022. 11:37\nDesprés de la seva aprovació al Parlament, avui entra en vigor la modificació de la llei de trànsit, circulació de vehicles de motor i seguretat viària, que té l’objectiu de lluitar contra la sinistralitat a la carretera, una epidèmia que l’any passat va costar la vida de 1.004 persones (un 9% menys que el 2019) mentre que 3.728 més van resultar ferides greus. Aquestes són les principals novetats de la norma.\nSis punts per utilitzar el mòbil\nLes distraccions al volant són, des del 2016, la primera causa dels accidents mortals (31%). I va en augment. L’ús massiu del mòbil i les xarxes socials són, segons la DGT, «elements nocius» durant la conducció. La nova norma manté els 200 euros de sanció econòmica per utilitzar el mòbil mentre es condueix, però augmenta de tres a sis els punts del carnet que es perdran. Per als motoristes, queda autoritzat al casc l’ús de dispositius sense fil de comunicació o navegació certificats o homologats sempre que no afecti la seguretat de la conducció.\nQuatre punts per no portar el cinturó\nL’ús del cinturó a Espanya és obligatori des de 1975 per als seients de davant i des de 1992 per als de darrere. És l’element més important per a la seguretat passiva perquè és l’únic fre del cos en cas d’impacte, tant per al conductor com per als passatgers. No és una peça aïllada, sinó que forma un conjunt amb l’airbag i el recolzacaps. Aquests últims no serveixen si no es porta el cinturó. La DGT recorda que el seu ús correcte redueix de tres a un la probabilitat de mort en un sinistre i arriba a la seva màxima eficàcia si es bolca, en què es redueix el risc de mort en un 77%. Malgrat tot, el 26% de les víctimes mortals a la carretera del 2021 no el portaven. La nova legislació manté la sanció de 200 euros, però augmenta de tres a quatre els punts a treure. La mateixa multa s’imposarà per portar els nens sense sistemes de retenció infantil (cadira o alçador en funció de la seva alçada i pes) o, en el cas de viatjar amb moto, per no portar el casc.\nProtecció per als ciclistes\nEls ciclistes estan considerats, com els vianants, «usuaris vulnerables». El 2021, van morir 31 ciclistes en sinistres. La nova norma incrementa la seva seguretat fent obligatori, en vies amb més d’un carril per sentit, canviar de carril quan s’hagi d’avançar ciclistes i ciclomotors. A més, s’augmenta de quatre a sis els punts que es treuen quan s’avança posant en perill o entorpint usuaris de les dues rodes sense deixar la separació mínima obligatòria d’1,5 metres. La multa es manté igual: 200 euros També es prohibeix parar o estacionar al carril bici o en vies ciclistes.\nDos de cada tres accidents mortals tenen lloc en vies convencionals. A partir d’ara, se suprimeix la possibilitat que els turismes i les motocicletes puguin superar de 20 km/h el límit de velocitat a les carreteres secundàries –la velocitat màxima és de 90 km/h– quan avancin altres vehicles. Aquest punt –un objectiu personal del director de Trànsit, Pere Navarro, no va ser aprovat en un dels tràmits parlamentaris. Finalment, en les posteriors modificacions, es va incloure.\nEls menors, zero alcohol\nEls conductors menors d’edat de qualsevol vehicle (ciclomotors, motos fins als 125cc, bicicletes i patinets elèctrics) no podran circular amb una taxa d’alcohol superior a zero.\nPerquè un conductor pugui recuperar el saldo inicial de punts han de passar dos anys sense cometre cap infracció. Fins ara, aquest període variava en funció de la gravetat de la falta. La DGT permetrà recuperar dos punts si es fan cursos de conducció segura i eficient.\nÀUDIOS / Las ofertes clandestines dels venedors\nLa nova norma introdueix com a infracció –sancionada amb 500 euros– l’ús de dispositius de comunicació no autoritzats reglamentàriament en les proves per a l’obtenció del carnet, així com en les de recuperació de permisos. L’aspirant sancionat no es podrà tornar a presentar a l’examen en un termini de sis mesos.\nUna altra infracció –en aquest cas, sancionada amb la pèrdua de tres punts– és portar inhibidors de radars o cinemòmetres, estiguin connectats o no. La DGT argumenta que «són sistemes que interfereixen en el correcte funcionament dels sistemes de vigilància». Es perdrà el doble de punts (sis) en el cas de llançar a la via objectes que puguin causar accidents o incendis.


Agrupació de Colles de Geganters de Catalunya · Imatgeria de l’Agrupació\nNa Cultura Una sardana ballada als peus de les muntanyes de Montserrat és l'emblema de la cultura popular. El vol d'uns ocells, acompanyats de la partitura del Cant dels Ocells, símbol de la música catalana, representen la infinitat de l'esperit i la saviesa. A sota, tot de lletres dels alfabets de les diverses cultures que han ajudat a configurar a nostra. Vol dels ocells ens duu fins a Sant Miquel de Cuixà, representant de l'art romànic català, des d'on es veu la silueta del Canigó, que ens fa pensar en els poetes i en els catalans de les dues bandes dels Pirineus. Un arc gòtic ens transporta a un altre dels grans períodes culturals del país, i la Sagrada Família ens evoca els grans arquitectes catalans. l'Ictineu II ens recorda el món dels inventors, juntament amb tot de fórmules i símbols matemàtics, físics i químics. Continuem pujant, i trobem els metges, representats amb el bastó d'Esculapi, juntament amb un bloc de marbre a mig treballar i diverses peces de ceràmica i terrissa, símbols dels nostres artistes i artesans. Més amunt, una paleta i uns pinzells ens fan recordar els grans mestres de la pintura catalana de tots els temps. Finalment, els planetes i tots els astres del firmament, en una referència als nostres astrònoms.\nEn Treball A l'espatlla dreta, hi duu uns clavells, que ens parlen del cultiu de les flors, tan arrelat a la nostra terra. A l'espatlla dreta, hi duu uns clavells, que ens parlen del cultiu de les flors, tan arrelat a la nostra terra. A sota, hi veiem un tren carregat amb productes extrets de les mines catalanes, que travessa els camps de conreu i els boscos d’arbres per fer paper i mobles, en representació de la nostra riquesa forestal. Més avall, trobem les cases de menjar i beure, amb els seus estris més comuns, que alhora fan esment dels artesans del vidre i la terrissa. A l'altra espatlla, s'enfilen les branques d'un arbre fruiter, tan comuns a les nostres terres. A sota, un gall representa el bestiar en general i, tot jugant amb el moviment de les línies de la seva cua, trobem una representació de la indústria tèxtil, amb una llançadora. Més avall hi trobem el comerç, indicat per unes balances, així com la representació de la forja, de tan llarga nissaga a casa nostra. Al darrere, una guardiola representa els bancs i les caixes d’estalvi, amb el regle i el cartabó del ram dels constructors. Hi ha unes fàbriques, que bé poden ser de la indústria del calçat o qualsevol altra, i el fum de les seves xemeneies ens fa esment de la marina mercant i del turisme, amb la figura d’un vaixell transatlàntic. El fum de les xemeneies ens porta a trobar-nos amb la pesca. També hi són representats els camps de cereals per mitjà d’unes espigues de blat i una falç, i amb uns gotims de raïms recordem el seu cultiu i la indústria dels vins i caves catalans. Continuem pujant, i trobem una branca d’olivera, símbol de la producció d'oli. I finalment el Sol i la Lluna, que acompanyen el treball dels uns i el descans ben merescut dels que han arribat a la fi de la jornada.\nEls gegantons van néixer l’any 1990 en el transcurs de la 28a edició del Saó de la infància. Aquests gegantons es van crear amb l’objectiu d’apropar per apropar el món geganter als més petits, mitjançant els tallers que tenia l’ACGC.\nD’una reunió de la comissió de capgrossos celebrada a Capellades un 20 d’abril de l’any 2002, sorgia la possibilitat de que en Treball i na Cultura tinguessin uns companys de viatge.\nTal com es va fer amb els gegants, es va convocar un concurs de disseny, i la guanyadora va ser la Mercè Coma. I així va ser com l’any 2004 dins dels actes de la III Trobada Nacional de Capgrossos naixien l’Estiu i la Primavera. No va ser fins l’any 2006 a la IV Trobada Nacional de Capgrossos celebrada a Manresa, que s’estrenaven la Tardor i l’Hivern.\nLa Primavera és una noia jove, rossa i amb els cabells rinxolats. Porta un recollit guarnit amb flors. El seu vestit és amb els colors mes vius que presenta l’estació de l’any amb un seguit de flors brodades.\nL’Estiu és un noi alegre i ben viu, té els cabells curts i colors torrats. El seu vestit simbolitza l’esplendor del cel i el mar de l’estiu. Com a complements porta una petita barca brodada.\nLa Tardor també és una noia rossa i amb molta empenta, el cap hi porta unes fulles seques, com les que cauen durant aquesta època de l’any. El seu vestit son amb tons marrons i beix fosc.\nL’Hivern pota un barret i una bufanda de llana de colors animats. Els colors del seu vestit és un contrast entre les temperatures de la tardor i la primavera. Com adornaments porta un ninot de neu brodat a la camisa per simbolitzar les gelades i la neu.


Pharmakon Hotel & Conferencecenter Hillerod Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 12 allotjaments a Hillerod.\nMilnersvej 42, Hillerod, Hillerod, Dinamarca, 3400 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Pharmakon Hotel & Conferencecenter\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Hillerod, Pharmakon Hotel & Conferencecenter és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Pharmakon Hotel & Conferencecenter, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, telèfon, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent centre esportiu, camp de golf (a 3 km), massatge, billar, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Pharmakon Hotel & Conferencecenter no troba competidors en cap categoria.\nAllotjaments a Hillerod


Com seguir la Mitja Marató Valencia\nConnecta’t a la millor mitja marató d’Espanya! Estes són les plataformes i els canals on podràs seguir en directe totes les novetats d’una de les grans cites de l’any.\nA través de la web oficial podràs veure en directe la retransmissió oficial de la 28a Mitja Marató Valencia Trinidad Alfonso EDP. Habilitarem una finestra en la pàgina d’inici i només has de fer clic per a veure el transcurs de la millor mitja marató d’Espanya.\nApp oficial Mitja Marató Valencia\nLa prova disposa d’una app oficial en la qual es pot fer un seguiment de fins a deu corredors, conéixer el recorregut, les notícies d’última hora i altres funcionalitats d’utilitat.\nL’app és gratuïta i està disponible en les principals botigues d’apps, Android i iOS.\n[vcr_button url=”https://live.sporthive.com/event/4390″ target=”blank” background=”#F68D2E” color=”#170000″ size=”10″ wide=”yes” center=”yes” radius=”20″ icon=”icon: info-circle” icon_color=”#ffffff” text_shadow=”0px 0px 0px #ffffff” class=”boton-vcr-std”]Descarrega l’App oficial[/vcr_button]\nEs podran seguir totes les novetats de la carrera en els perfils oficials de xarxes socials:\nFacebook: Mitja Marató Valencia\nEtiquetes oficials: #MedioMaratonVLC i #ValenciaEsMedioMaraton\nLa prova es pot seguir en directe amb la retransmissió de\nMaratón Radio retransmetrà en directe tots els detalls de la prova a través del seu web, App mòbil i ràdio per internet.\nNo oblides compartir els teus comentaris amb les etiquetes #MedioMaratonVLC y #ValenciaEsMedioMaraton\nEntrada anteriorAnterior La Mitja Marató Valencia dona el tret d’eixida a una edició amb rècord d’inscrits\nEntrada següentSegüent La Mitja Marató Valencia es consolida com la més ràpida del món amb la victòria de Kiptum (58:18)


NEVA DINS EL VIDRE: UNA MARATÓ PER LA BRESSOLA\n"TV3 podria dedicar una Marató a la llengua catalana i a la seva difusió al territori on està més en perill de desaparició: la Catalunya Nord"\nPeriodista per la UAB i historiador per la UB. És col·laborador de diversos mitjans, entre els quals els diaris AVUI, Público,Ara i TV3. Anteriorment ha estat cap de Política del diari AVUI, subdirector de l'Agència Catalana de Notícies (ACN), cap de premsa del departament de Governació i corresponsal al País Basc durant tres anys. És coautor de l'assaigLes millors obres de la literatura catalana (comentades pel censor)(A Contravent 2010). Membre fundacional del Grup de Periodistes Ramon Barnils (GPRB)\nEl proper mes de maig TV3 dedicarà una Marató especial a recaptar fons per lluitar contra la pobresa. Em sembla una idea molt bona, molt humana i molt oportuna. La crisi està fent estralls entre les capes més febles de la nostra comunitat i la nostra televisió pública demostra una sensibilitat especial dedicant-hi una sessió especial de la Marató. Aquest format ha demostrat ser un èxit absolut i ha convertit els espectadors de TV3 en un dels col·lectius més solidaris del món. És per iniciatives com aquesta que els mitjans públics catalans són imprescindibles i contribueixen com ningú a vertebrar la nostra societat a través d’uns valors determinats.\nTambé serà la primera vegada que TV3 dedicarà una Marató a una qüestió no vinculada amb la salut i la medicina. Fins ara sempre ha estat així i semblava impossible fer-ne alguna que centrés la seva atenció en un altre aspecte de la nostra vida. Que consti que no em sembla malament, però sempre he pensat que el format permet ajudar altres causes igualment importants i posar altres necessitats al centre del debat. El combat contra la pobresa marcarà ara un precedent i seria bo que no es convertís en l’única excepció.\nPotser ara no sigui encara el moment per culpa de la crisi, però a mig termini TV3 podria dedicar una Marató a la llengua catalana i, concretament, a la seva difusió al territori on està més en perill de desaparició: la Catalunya Nord. Ho podria fer amb el finançament d’una escola Bressola, per exemple. De fet, no costa molts diners i amb mitja Marató es podrien recollir donacions per obrir-ne ben bé un parell. Efectivament, obrir una escola Bressola a la Catalunya Nord és molt més assumible del que hom pensa. El problema, si no vaig errat, és que l’ensenyament ha de ser gratuït de manera que els pares paguen una quantitat voluntària que normalment no eixuga els costos. Ara bé, al cap de cinc anys el seu manteniment és assumit per l’Estat francès. En conseqüència, només caldria fer una Marató per la Bressola cada cinc anys.\nHi ha més avantatges: els grans impulsors involuntaris del sobiranisme català, és a dir el PP i Ciudadanos, no podrien dir-hi res perquè no seria la Generalitat qui subvencionés la Bressola sinó el poble català. Allò tan suat dels “temes que interessen realment a la gent” esclataria als morros dels seus propagadors perquè estic més que convençut que una Marató com aquesta seria un èxit absolut. El Govern s’estalviaria diners i la Bressola en rebria més que no pas ara. I la nostra llengua en sortiria reforçada. Tots contents.\nEnllaç a l'entrevista amb el president de la Bressola, que ha anunciat el tancament de l'escola de l'Alta Cerdanya per manca de subvencions


La FAC se suma a l’acte reivindicatiu d’Actua Cultura\nDilluns 9 Març 2020\nLa plaça del Rei de Barcelona s’ha omplert de persones vinculades al món cultural. L’objectiu d’aquesta concentració convocada per la plataforma Actua Cultura, ha sigut el de demanar que un 2% dels pressupostos de la Generalitat es destinin a la cultura. A més també es reclamen polítiques que activin els públics.\nCom no podia ser d’una altra manera, la Federació d’Ateneus de Catalunya s’ha sumat a l’acte. La concentració ha comptat amb l’assistència del president de la FAC Pep Morella i dels membres de la junta Oriol Hosta, Carme Artigas, Esteve Torrent i Ricard Julià.\nTots plegats han ajudat a omplir una plaça del Rei plena a vessar, les escales de la qual han quedat petites. Després de l’acte, el Pep Morella ha explicat els motius de l’adhesió de la FAC a la convocatòria i ha defensat la necessitat que les coses canviïn aviat.\nMés, sobre...: programació coordinada , teatre , xtac


Jeans Slim Fit: Wiki i definició dels pantalons - Roba de nadó de ganxetLlegir Més\nPrincipal Roba de nadó de ganxetJeans Slim Fit: Wiki i definició dels pantalons\nJeans Slim Fit: Wiki i definició dels pantalons\nTraducció: què significa Slim Fit?>\nEls texans destaquen com un dels tipus més importants de pantalons i s’ofereixen ja que s’utilitzen com a peça de moda en nombrosos vestits. Aquests inclouen els texans més ajustats, que són més estrets en comparació amb l’ajust regular i, per tant, emfatitzen més la forma de les cames. A causa del tall, és especialment indicat per a persones primes que no tinguin massa quilos de més. Com que s’adapta més a les cames, fins i tot es poden subratllar zones petites amb problemes, però no tan forts com Skinny Fit Jeans.\nEls texans més ajustats són molt més ajustats en comparació amb l’ajust regular i altres ajustaments, especialment a la zona del genoll. Tot i això, abandona completament una forma que s’estreny als genolls o continua creixent en determinats llocs. Les potes del pantaló es mantenen completament rectes i només canvien tan bon punt la mida del pantaló complet canvia. Per aquest motiu, mai es pot seleccionar un ajustament prim i equivocat, sempre que la mida o la cintura siguin correctes. Típic per al tall és l’adaptació ajustada, que es nota especialment a les cuixes i a la zona del maluc. Les característiques següents:\nAlçada de pujada: normal, baixa\nfigura abraçant les cuixes i els malucs\npota recta del pantaló\nLa cama del pantaló no s’estreny des dels genolls\nCom que tota la cama del pantaló és més estreta, també s’assenta a prop del vedell i de la tíbia\nNivell intermedi d’ajustament regular i de flac\nLa definició i les característiques mostren clarament per què es poden usar els pantalons texans ajustats primament per persones primes amb una forma de cos constantment uniforme. Els quilos excessius a les cuixes i les natges restringeixen la llibertat de moviments i els texans es tornen cada cop més incòmodes quan es fan servir. Fins i tot les persones musculoses, sobretot a les cuixes, poden tenir alguns problemes amb l’ajustament. Les persones petites es beneficien de texans ajustats perquè allarguen visualment les cames.\nConsell: la paraula "esvelta" també es pot utilitzar per a tapes com les camises, cosa que és especialment indicada per a la moda masculina. Això descriu una peça de cintura que es porta al tors.\nCopyright Roba de nadó de ganxet: Jeans Slim Fit: Wiki i definició dels pantalons - Roba de nadó de ganxetLlegir Més


És la Llei de Seguretat de les Preses una garantia per a les víctimes i per a la no repetició? – Conflict Minerals\nEl passat 22 de febrer, l’Assemblea legislativa de Mines Gerais va aprovar el Projecte de Llei sobre Seguretat de Preses. Amb aquesta llei es pretén endurir la normativa respecte al plantejament, construcció i execució de les preses. Aquesta norma proposa avançar en termes de fiscalització, processos d’atorgament de les llicències, plans de desmuntatge de les preses abans de tancar-les, a més de la prohibició de construcció sota el mateix format de les mines de Mariana i Brumadinho.\nMalgrat tot, hi ha diferents punts i elements que s’han d’incloure i enfortir dins d’aquesta llei perquè sigui eficaç i eficient.\nFont: Movimiento dos Atingidos por Barragens (MAB)\nUn d’ells és l’assumpte dels drets de les persones que s’han vist afectades per aquestes desgràcies mediambientals. Joceli Andrioli, militant del MAB, afirmava que “mentre les persones continuen sent víctimes, cal tenir legislació que doni compte d’això”.\nUn altre element imperant que d’igual forma ha de ser clarificat és la creació de mecanismes que garanteixin els drets i seguretat de la població durant el procés de desmantellament d’aquestes infraestructures. Mecanismes que han de garantir no només la seguretat de la població, sinó que també han de mitigar la corrupció i altres estratègies utilitzades tant per empreses mineres nacionals com transnacionals per al benefici propi en detriment del benestar dels habitants on es construeixen i s’executen aquests projectes.\nFont: Isis Medeiros/MAB\nAquesta bona notícia s’ha d’atribuir en bona part a l’acció del poble organitzat per exercir pressió contra les diferents branques del poder perquè aquestes actuïn de manera convergent amb els estaments normatius tant nacionals com internacionals. Aquesta organització no només s’ha vist traduïda en l’aprovació de la Llei de Seguretat de Preses, sinó que també, mitjançant la influència exercida per la societat civil en els diferents sectors, s’ha treballat per garantir la reparació integral de les víctimes de Brumadinho. Reparació integral que només s’executarà si durant aquest procés s’accionen mecanismes revestits de caràcter neutral i objectiu. “No serà la Vale qui triarà qui tindrà dret i qui no” va afirmar Andrioli.\nEn resum, es presenten un gran cúmul de dubtes respecte a si aquesta llei és una veritable garantia per al poble brasiler. Malgrat que és un avanç, es detecten moltes deficiències pel que fa al seu procés d’elaboració i aprovació, com la no divulgació total del text que es va aprovar i fins i tot pel que fa al termini per a la implementació de les mesures que han de ser adoptades. En aquest sentit, l’ambientalista María Tereza Corujo denunciava que “el que està succeint aquí avui és molt clar. És una estratègia dels diputats d’aquesta Cambra de fer veure que aprovaran finalment una protecció de seguretat de preses i mentint a la població, perquè no divulguen el text amb antelació perquè la gent pugui veure si tot el que està en el 5316, està en el text”.


Equip Trail de la Sénia: X Cursa de muntanya de Paüls (Per Joel)\nJa la tinc al sac!\nDesprés de molts de dies i incerteses vaig poder córrer la 1a cursa d'este any, i...quina cursa! L'any passat no la vaig poder córrer per obligacions familiars i enguany no me la podia perdre de cap forma i menys mal que, fa dos setmanes i portant uns 24kms de córrer, vaig decidir arriscar i apuntar-me a esta bonica cursa.\nEl dia començava a les 06.30 del matí, un bon esmorçar sense faltar de res i cap a la gaso on ja estàven alguns dels companys del trail CER, com sempre, a esperar als dels llençols apegats i a les 07.05 ja marxàvem cap a Paüls.\nVam arribar a este bonic poble i ja es respirava l'ambient de les curses de muntanya que tant trobava a faltar. Com sempre salutacions a tots els coneguts, canareus, falduts, ampostins, tivissencs, etc..., i a buscar el dorsal! Si el 1r dorsal de l'any i hem toca el número 5, massa petit, no queda bé per a les aspiracions que porto, jeje, encara que a d'altres els toca el 13, ui casi que prefereixo el meu, eh Manelet, jeje.\nDesprés d'això, i de recollir la bossa del corredor, ja estàvem preparats per a possar-nos el tratje de feina i esperar a la sortida de la cursa. La foto de l'equip no podia faltar i així que ho vam fer, a veure, 1,2,3,4,5...17, llàstima! els canareus ens deixen sense pernil de nou! És igual, ja ens veuen pel retrovisor i possant l'intermitent, jeje.\nDe Cursa Paüls (Pau)\nAl cap d'un moment i de pensar la tàctica a seguir, ja estàvem al corralet de sortida. Em va costar decidir-me però al final vaig optar per seguir a Jesús, sabent que portaria un ritme molt constant. Hagués pogut arriscar un poquet més i intentar seguir a Torreta, però a les baixades és com una cabreta i crec que el genoll s'hagués ressentit molt més.\nAixí que sense temps de més, PUM! cap a munt i tots disparats! Veig a Torreta i a JuanPe que surten per davant i aguanto els cavalls, la cursa és llarga i dura, em passa Jesús i com si fos la seua sombra detràs d'ell que vaig.\nEnfilem els carrers del poble i la cursa comença a estirar-se i en poc més de 5 minuts ja estem fent la dura pujada que ens portarà cap al 1r cim. Al ritme que marcàva Jesús anem fent en la pujada, 1r avituallament i a buscar el forat de la Finella, que trams més bonics de cursa. Per detràs veig uns pocs trails CER's, no s'encanten gens! Després de la dura pujada un descans en forma de baixada ràpida i tècnica, aquí és on més pateixo, els genolls es resentèixen un poc, però puc anar fent sense que Jesús marxe lluny, i en poc temps ja estem pujant de nou cap al Pilò del Montsagre. En poc temps ja estem crestejant i gaudint d'unes vistes impressionants, llàstima que hem d'estar pendents de mirar on xafem però l'espectacle paissatgístic no te perdua. D'una banda tot el Port en Paüls als fons de la vall i de l'altra tota la plana de Horta de Sant Joan i la Terra Alta, que passada!\nUn cop recuperats al avituallament encarem la part mitja de la cursa on unes poques pujades i baixades ens porten a la pujada de la Punta de l'Aigua, i, a la Zegama, ja sentim els crits dels Uequeros que ens animen a pujar.\nAquí ja penso en la baixada, Jesús va tocat dels bessons i jo li faig dos operacions d'estiraments d'emergència i sembla que el recuperem, bé! Cap avall! Osti no em molesten els genolls, bé! anem fent sense presses però tampoc sense encantar-mos i en no res ja veiem Paüls! Bé bé, la cosa va bé, de cop sentim uns crits i quina és la nostra sorpresa que veiem a Àngel que ve detràs nostre, vinga cap a meta! I al cap de 3h i 16min entrem per l'arc! Que bé!\nEstic sencer i en bones sensacions. Sobretot el genoll m'ha respectat, ara se que ja puc començar a córrer en condicions, a la propera més i millor!\nPer davant JuanPe, Víctor i Torreta ja feia rato que ens esperàven, que cracks!\nPerò per a cracks també, tots els Trail CER's que van disputar esta dura i bonica cursa!\nAra a esperar les properes, el diumenge Marató BTT del Riu Ebre!\nPublicat per Trail C.E.R. a 7:54


Salven la vida d’un nounat abandonat per la seua mare en un camí – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nSalven la vida d’un nounat abandonat per la seua mare en un camí\nSalven la vida d’un nounat…\n(EFE).-La Guàrdia Civil ha salvat la vida d’un bebé nounat que presumptament havia sigut abandonat per la seua mare en un camí en el municipi de San Isidro (Alacant), poc després de donar a llum en un habitatge en ruïnes, i que va ser trobat ocult entre uns bidons, encara amb el cordó umbilical, segons ha informat aquest dilluns l’institut armat en un comunicat.\nEncara que presentava símptomes de deshidratació, el bebé respirava amb normalitat, semblava trobar-se bé i va ser traslladat en una ambulància a l’hospital més pròxim, on ha sigut ingressat en la unitat de nounats, mentre que la mare, de 39 anys i nacionalitat suïssa, ha sigut detinguda i ha ingressat a la presó provisional després de passar a disposició judicial per un presumpte delicte d’abandó de menors.\nDe moment, el nounat, al qual els infermers de l’hospital han batejat com Noa, segueix hospitalitzat, encara que el seu estat de salut general és bo, segons la Guàrdia Civil.\nEls fets han sigut posats en coneixement de la Fiscalia de Menors, que decidirà el destí del bebé, que ara com ara es troba sota la tutela de la Generalitat, assenyala la nota de premsa de l’institut armat.\nEl succés va ocórrer sobre les 15 hores del passat dissabte, quan el conductor d’un camió va avisar a la Guàrdia Civil que havia vist a una dona que caminava amb les cames tacades de sang i portava als braços una espècie de farcellet de mantes. L’home estava convençut que entre les mantes havia vist la diminuta extremitat del que semblava ser un bebé.\nUna patrulla de l’institut armat d’Almoradí (Alacant) va arribar ràpidament fins al lloc, un descampat limítrof a un polígon industrial situat en la localitat alacantina de San Isidro.\nAllí, els guàrdies civils van trobar a una dona, aparentment bé, que negava amb rotunditat la història aportada pel testimoni i que es va oposar a ser assistida per l’equip sanitari que també havia acudit a aqueixa zona .\nNo obstant això, els agents van apreciar contradiccions en les afirmacions de la dona, que els va acompanyar fins a la casa en ruïnes en la qual havia pernoctat.\nDesprés d’inspeccionar la zona i caminar llarga estona a ple sol, a uns cent metres de la casa semiderruïda, la patrulla va veure en el sòl unes mantes enrotllades després d’uns bidons. En desenrotllar l’embalum, els guàrdies van trobar el bebé nounat, que encara conservava el cordó umbilical.\nSegons el comunicat, “la perseverança del testimoni i dels agents de la Guàrdia Civil ha permés salvar la vida d’aquest xicotet”,\nLa dotació de Seguretat Ciutadana del lloc d’Almoradí que el va trobar va comptar amb la col·laboració d’una altra patrulla de Callosa de Segura (Alacant), que es va desplaçar en suport fins al lloc.\nLes diligències han sigut instruïdes per l’equip de Policia Judicial de Guardamar (Alacant) i posades a la disposició de l’autoritat judicial.


L’Automobile recupera la normalitat i s’estrena amb una “gran afluència”\nEls vehicles híbrids i elèctrics han captat l’interès de molts visitants\nL'avinguda Reina Maria Cristina plena de gent visitant l'Automobile / Fira\nRedacció 02/10/2021 6:14 pm\nL’Automobile Barcelona, suspès dos anys seguits per la pandèmia de la Covid-19, ha tornat per fi a la normalitat i ha obert les portes al gran públic amb una jornada inaugural marcada per la “gran afluència de gent”. Segons ha explicat els organitzadors, centenars de persones s’han acostat al recinte de Montjuïc de Fira de Barcelona esperant veure últimes novetats del sector de l’automòbil, un dels més tocats per la crisi econòmica.\nDesprés de les sessions reservades a la premsa i als professionals del sector, aquest dissabte li ha tocat el torn al gran públic. El matí ha estat especialment animat amb la presència de famílies i molta gent jove. L’estrella del primer dia de l’Automobile han estat els vehicles híbrids, híbrids endollables i elèctrics, que han atret molta gent desitjosa de conèixer les seves prestacions i avantatges respecte als de benzina.\nPrimer dir del saló del motor, l’Automobile Barcelona, ple de gom a gom / Fira\nPrimícies i proves\nEl president del saló, Enrique Lacalle, ha assegurat que les previsions d’assistència de l’organització “s’han complert” i ha celebrat que els visitants puguin gaudir de les 18 primícies que les grans marques presentaran durant aquests dies. El veterà empresari ha considerat que Fira de Barcelona va encertar triant l’octubre per celebrar el saló, com ha demostrat la massiva resposta del públic.\nUna de les grans atraccions de l’Automobile d’enguany són els “boxes” que s’han instal·lat a les avingudes Reina Maria Cristina i Rius i Taulet, que han permès als assistents provar tota mena de vehicles – des de turismes familiars fins a cotxes esportius– a l’emblemàtic circuit de Montjuïc.\nL’espai Urban Mobility, situat a la plaça Univers, ha estat un altre dels grans protagonistes del dia. Aquesta àrea està reservada a la nova mobilitat i permet provar vehicles de mobilitat personal com motos, bicicletes i patinets elèctrics en un circuit especial. Davant l’èxit del dia, Lacalle s’ha atrevit a dir que el saló “situa de nou a Barcelona com a capital del mundial del motor”.\nBicicletes Congressos Cotxes Fira de Barcelona Motos Patinet elèctric\nCal dir-ho 02/10/2021 9:13 pm\nLa "normalitat" lingüística ? Solament Seat i algunes marques ofereixen els manuals d'ús i manteniment dels seus vehicles en la nostra llengua. Això sí, si més no a Seat s'ha de cercar i no és fàcil trobar els arxius fàcilment, a sobre als concessionaris els empleats ho ignoren... Pel que fa a la llengua, encara tenen molta feina a fer, publicitat, concessionaris, manuals en format de paper, operacions que es poden fer per veu...\nUn català 03/10/2021 12:24 pm\nI jo trobo la manca del les instruccions i informacions als catàlegs i navegadors en la llengua del nostre país


Josep Soler - Clar i català - L'Espurna\nJosep Soler – Clar i català\n29 noviembre, 2013 3:31 pm\nAcceptar la Medalla d’Or al Mèrit en les Belles Arts seria acceptar l’autoritat del Govern espanyol i jo no vull saber res del ministre Wert ni del govern de Rajoy, perquè a ells no els interessa en absolut ni la cultura ni l’educació.\n(Vilafranca del Penedès, Alt Penedès, 25 de març de 1935) és un dels compositors i assagistes catalans més destacats. Considerat un dels autors vius més importants de la música contemporània a Espanya, entre la seva ingent obra musical es compten 16 òperes, 7 simfonies, nombrosos concerts, oratoris, lieder i sonates.\nNota: Avui 28 de novembre el PP valencià, dirigit per Alberto Fabra i recolzat pel govern central espanyol de Mariano Rajoy, ha tancat Canal 9, la ràdio i televisió pública del País Valencià i únic mitjà que tenien els valencians per a rebre informació en valencià. Un atac així a la llengua i cultura valencianes no es veien des de la dictadura feixista de Franco, tot demostrant el retrocés al que els polítics espanyols estan portant a Espanya, i fent ara més visible que mai la necessitat que Catalunya esdevingui un Estat independent.\nFont: Declaracions recollides a La Vanguardia. Per accedir a la notícia feu un clic aquí.\nCultura Educació Valors


Curs en Dieta i Estil de Vida Saludable - UAB Barcelona\nCodi de l'estudi: 1052/20\nEn aquest curs treballaràs aspectes vinculats amb la nutrició i els nutrients, l'alimentació, els aliments i la conducta alimentària (selecció, compra, preparació d'aliments i possibles alteracions de la conducta), en particular, com aconseguir una conducta alimentària saludable segons el perfil i etapes de desenvolupament de cada persona.\nAquest curs forma especialistes en el coneixement aplicat de: els aspectes fonamentals de la nutrició i l'alimentació, dedicant especial atenció a la funció energètica de la nutrició i a aspectes preventius associats a una correcta alimentació; les característiques d'una alimentació saludable per a la millora de la qualitat de vida; les característiques d'una conducta alimentària saludable, proporcionant les claus per a una correcta combinació d'aliments; la correcció d'altres aspectes de la conducta alimentària saludable com els hàbits de compra, conservació i preparació dels aliments; els instruments per a incidir de manera positiva sobre la conducta alimentària saludable; els aspectes diferencials de l'alimentació saludable en las diferents etapes de la vida; el disseny d'un programa d'intervenció individualitzat per adequar la dieta i els hàbits alimentaris de manera saludable en tots els seus aspectes per a cada persona.\nEl curs en Dieta i Estil de Vida Saludable forma part del màster en Estil de Vida Saludable.