Comprar Talisker Dark Storm 1L a Uvinum\n50,14€ + 4,95€ Enviament (3 - 5 díes)\nNOTA DE TAST DE Talisker Dark Storm 1L : Color: ambre profund. Olor: salat i fumat, evocació de roques banyades pel mar de la seva terra natal, notes d'espècies aromàtiques i roure. Sabor: extremadament suau i dolç, una intensa i vibrant combinació de fruites fresques, groselles negres, regalèssia, una tempestat de rics sabors fumats. El final: càlid, persistent i molt fumat. PRODUCTOR: Talisker Distillery. PAÍS: Escòcia.\nFitxa tècnica · Talisker Dark Storm\nGold Medal - International Spirits Challenge 2014\nGold Medal - International Wine and Spirit Competition 2014\nSi et va agradar Talisker Dark Storm 1L, també pots gaudir de ...\nDescripció · Talisker Distillery\nNOTA DE TAST DE Talisker Dark Storm 1L :\nOlor: salat i fumat, evocació de roques banyades pel mar de la seva terra natal, notes d'espècies aromàtiques i roure.\nSabor: extremadament suau i dolç, una intensa i vibrant combinació de fruites fresques, groselles negres, regalèssia, una tempestat de rics sabors fumats. El final: càlid, persistent i molt fumat.\nTalisker és un whisky escocès de malta produït per la destil·leria Talisker, Carbost, Escòcia, l'única destil·leria a l'illa de Skye. La destil·leria és operat per United Distillers and Vintners per Diageo, i es comercialitza com a part de la seva sèrie Classic Malts. La marca es ven com un...\nComprar Destil·lats Talisker Distillery:\nOpinió destacada sobre Talisker Dark Storm 1L\nColor ambre profund\nOlor salat i fumat, evocació de roques banyades pel mar de la seva terra natal, notes d'espècies aromàtiques i roure\nSabor extremadament suau i dolç, una intensa i vibrant combinació de fruites fresques, groselles negres, regalèssia, una tempestat de rics sabors...\nMés comentaris sobre Talisker Dark Storm 1L\nPublicat el 11/10/17 a les 12.45\nAroma: La primera sensació és la de tenir entre mans un Lagavulin però a poc a poc s'obre i el fumat es diferencia. Es manté molt present però es nota el seu origen en la fusta, no en la torba, que...\nPublicat el 13/04/15 a les 05.33\nÉs un whisky molt fi només puc recomanar que dos amants del whisky\nEl whisky Talisker Darkstorm Islàndia és un whisky de malta de l'illa de Skye i podria ser descrit com picant forta tempesta, plena de fum a l'ampolla.\nPublicat el 07/03/17 a les 04.39\nTalisker és l'únic single malt feta pel mar a les costes de l'illa de Skye, un dels paisatges més allunyat, rugós, però bells d'Escòcia. Uns whiskys expliquen la història del seu origen millor que...\nPublicat el 18/06/16 a les 04.42\nTalisker Tempesta fosca 1 litre Caixa de regal 45,80% d'alcohol\nPublicat el 26/11/14 a les 05.04\nFabricant Talisker Distillery Illes origen, Illa de Skye, Escòcia expansió roure / barril nord-americà, fortament carbonitzat Descripció de color ambre fosc. En nas, fum i cendres de fusta,...\nVeure més opinions sobre Talisker Dark Storm 1L »\nCerques relacionades sobre Talisker Dark Storm 1L\nSi vols comprar Talisker Dark Storm 1L, a Uvinum trobaràs els millors preus de Whisky Talisker Distillery.


Les baixes penalitzen el CP San Cristóbal - Diari de Terrassa\nUna jugada de Tom en el darrer partit de Lliga, a Manresa. Marc Elvira / CP San Cristóbal\nUna jugada de Tom en el darrer partit de Lliga, a Manresa.\nLes baixes penalitzen el CP San Cristóbal\nJosep Cadalso 06.11.2020 | 20:57\nPartit de notable importància el que afronta el San Cristóbal demà, a les 12 del migdia, al camp municipal de Ca n'Anglada contra la UE Valls. Els egarencs reben un equip que encara no ha puntuat i que podria ser un rival directe en la lluita per la permanència a la categoria. Obtenir els tres punts en joc seria fer una bona passa endavant en el propòsit d'acumular punts de cara al futur en la competició.\n"A casa hem de ser molt forts. I aquest partit és important perquè el rival és de la nostra Lliga", explica l'entrenador del San Cristóbal, Oliver Ballabriga. "Tots els partits al nostre camp són importants. Però aquests encara ho són més."\nUn dels principals obstacles amb què es trobarà el San Cristóbal fa referència a les quatre baixes amb què comptarà en aquest partit. A la ja coneguda de Ricki, que encara no està recuperat de la seva lesió, cal afegir les dels sancionats Adrien i Óscar Sierra, que van ser expulsats a Manresa, i la de Chechu, amb una fractura al canell en el darrer partit.\nAixò obligarà Ballabriga a fer canvis. En el centre de la defensa sembla clara la tornada a la titularitat de Cristian, mentre que la demarcació de lateral dret queda més oberta. Andy podria ser una opció, malgrat ser lateral esquerre.\n"Haurem de fer un molt bon partit per guanyar", diu Ballabriga en relació amb la condició de cuer del seu rival. El fet de poder obtenir els seus primer punts els deu motivar."\nEl San Cristóbal afronta una setmana molt exigent, ja que el dimecres jugarà el seu partit ajornat de la primera jornada al camp de la Pobla de Mafumet. I després, el diumenge dia 15 visitarà el Camp Olímpic en el derbi contra el Terrassa FC.\n"No és la millor situació amb tants partits seguits, però ens haurem d'adaptar", diu el tècnic egarenc. "No és fàcil gestionar tres partits en poc més de set dies".


Un article sobre la normativa del transport escolar extret del blog d'AMS | AMPA Sils Jacint Verdaguer\nUn article sobre la normativa del transport escolar extret del blog d'AMS\n05 dilluns maig 2008\nPosted by ampasils in Escola, General\n≈ Comentaris tancats a Un article sobre la normativa del transport escolar extret del blog d'AMS\nUs afegim aquest article tal i com està en el blog d’AMS per ser un resum de la normativa sobre transport escolar.\nNo entrem en les seves opinions i la seva justificació per haver donat la nostra opinió en repetides ocasions en els posts anteriors. Només és un recull que els agraïm.:\nl’enrenou que provoca la proposta del Consell Comarcal de la Selva, per\ntal que els pares i mares dels alumnes de primària i secundària, que\nviuen en les urbanitzacions de Sils i d’altres pobles de\nla comarca, es facin càrrec del pagament del servei de transport\nescolar fins als centres del seu municipi, caldria puntualitzar els següents aspectes tenint en compte la normativa legal que fa referència a aquest punt.\n1. Això és el que ens diu la normativa respecte a la gratuïtat del servei:\nExtret del web del Departament d’Ensenyament en el full que referent a les àrees d’actuació:\n“Transport i menjador escolar a l’ensenyament obligatori\nGratuïtat de prestació obligatòria\ngratuïtat dels serveis de Transport i Menjador escolar per als alumnes\nd’ensenyaments obligatoris (primària i ESO) està establerta per a tot\nl’Estat espanyol en l’article 65.2 de la Llei Orgànica 1/1990\nd’Ordenació General del Sistema Educatiu (LOGSE).\nl’educació primària i en l’educació secundària obligatòria, en aquelles\nzones rurals en què es consideri aconsellable, es podrà escolaritzar\nels nens en un municipi proper al de la seva residència…” “En aquest\ncas, les Administracions educatives prestaran de forma gratuïta els\nserveis escolars de transport, menjador i, si cal, internat.”\nnorma bàsica responsabilitza les Administracions educatives a prestar\ngratuïtament aquests serveis als alumnes que s’han de traslladar, per\ninexistència d’oferta educativa de primària o ESO al seu propi\nmunicipi, des del seu municipi de residència fins a un municipi proper.\nCatalunya el Departament d’Educació finança la totalitat dels costos de\ntransport i menjador escolar als alumnes que s’han de desplaçar fora\ndel seu municipi de residència, sempre que ho facin d’acord amb el mapa\nAjuts no obligatoris, amb finalitat compensatòria\nno estableix cap tipus de gratuïtat a favor dels alumnes que es\ntraslladen a un centre docent dins del seu terme municipal de\nresidència. En canvi permet, per la via d’accions compensatòries (Títol\nV), que aquest alumnat pugui rebre ajuts, promoguts des dels Poders\nPúblics, en atenció a determinades situacions:\nl’objectiu de fer efectiu el principi d’igualtat en l’exercici del dret\na l’educació, els Poders Públics promouran les accions de caràcter\ncompensatori amb relació a les persones, grups i àmbits territorials\nque es trobin en situacions desfavorables i proveiran els recursos\neconòmics per a aquest fi.” … “Les polítiques d’educació compensatòria\nreforçaran l’acció del sistema educatiu per tal d’evitar les\ndesigualtats derivades de factors socials, econòmics, culturals,\ngeogràfics, ètnics o d’una altre índole.” (Arts. 63 a 65.)\nconseqüència, per l’atorgament d’ajuts de transport i menjador escolar\nals alumnes que es desplacen dins del seu propi municipi de residència,\ncal tenir en consideració els dos aspectes que estableix la LOGSE:\nla corresponsabilitat dels Poders Públics per promoure aquestes accions;\nla necessitat d’atendre situacions personals desfavorables (finalitat compensatòria).\naquest marc jurídic que estableix la LOGSE, el Departament\nd’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya possibilita l’atorgament\nd’ajuts de menjador i de transport, per a aquests alumnes, mitjançant\nels Decrets 160/96 i 161/96, en atenció a la situació socioeconòmica de\nles famílies i la distància que cada alumne s’hagi de desplaçar per\nassistir al centre docent.\nDepartament d’Ensenyament aporta recursos econòmics als Consells\nComarcals amb la finalitat de destinar-los a Ajuts no obligatoris a\nfavor dels alumnes que es desplacen dins del seu propi municipi de\nresidència (segons convenis específics de delegació de la gestió\nInformació per sol·licitar la gratuïtat d’aquests serveis\nLes famílies d’alumnes d’infantil, primària i ESO poden adreçar-se a la direcció dels centres docents per rebre més informació.”\n“Del decret 161/96 sobre transport escolar\nles necessitats d’escolarització en un determinat municipi així ho\naconsellin, i d’acord amb les consignacions pressupostàries existents, es podrà\nfacilitar el servei escolar de transport o la concessió d’ajuts\ndestinats a l’alumnat que cursi el segon cicle d’educació infantil que\nhagi de desplaçar-se fora del seu municipi de residència, i a l’alumnat\nd’educació obligatòria que s’hagi de desplaçar a centre docents del\nmateix municipi però distants del seu lloc de residència.”\n2. Tal com especifica la llei, dintre del mateix municipi el transport no és gratuït.\nMalgrat això i tal com s’expressa en la disposició addicional 1 del\ndecret 161/96, si existeixen consignacions pressupostàries es pot\nfacilitar aquest servei. Aquesta és la situació que sembla que es dóna\nen aquest moment, i caldria demanar al Departament d’Ensenyament per\nquè no existeixen aquestes consignacions abans d’iniciar cap mena de\nmobilització perquè l’Ajuntament es faci càrrec d’una competència que\nno li pertoca.\nCreiem que cal considerar com un dret adquirit l’existència del\ntransport i de la seva gratuïtat tenint en compte les condicions que\nafecten a algunes de les urbanitzacions del municipi, força distants\ndel centre escolar, que han gaudit i creiem que tenen dret a gaudir del\ntransport escolar gratuït tant per raons socioeconòmiques com per raons fins i tot medioambientals.\n5. Hi ha vàries alternatives en un procés a seguir per a mantenir la gratuïtat del servei:\nQue el mateix Departament continuï mantenint-la seguint els criteris\ndels últims anys. No veiem per què les retallades del govern per falta\nde finançament han d’afectar aspectes tan vitals com l’ensenyament i el\nseu accés per igual a tots els ciutadans visquin on visquin. Creiem que\naquesta seria l’opció més vàlida tenint en compte que la competència\nd’ensenyament és de la Generalitat i no de l’Ajuntament. Cal demanar\nuna modificació de la llei que l’adeqüi a la realitat territorial i\nb) Que el Departament que és el que ha de garantir el dret a l’ensenyament de qualsevol nen/nena, assumeixi\nel cost d’ajuts individuals per a tots els/les alumnes , tramitant-los\nd’aquesta manera, és a dir com a ajut individual. Aquesta pot ser una\nopció temporal mentre es canvia la llei.\nc) Que sigui l’Ajuntament qui assumeixi aquest cost tenint en compte la càrrega pressupostària anual que comporta i també que el marc legal no l’obliga a fer-ho.\nNo només no l’obliga a fer-ho sinó que no en té cap competència. Quan\nel Consell Comarcal espolsa aquest problema cap als ajuntaments i les\nfamílies projecta un conflicte que no té perquè existir.\n6. Des d’aquest punt de vista, s’entén que prendre qualsevol de les dues primeres alternatives a) i b) comporta\nuna mobilització conjunta encapçalada pel mateix Ajuntament i amb\ncoordinació amb altres ajuntaments i el conjunt d’interessats\n( pares/mares, AMPES i comunitat educativa en general), que poden fer molta més pressió sobre el Departament d’Ensenyament i intentar incidir en altres àmbits per a recollir un canvi de la llei i una solució a curt, mig i llarg termini.\nPrendre l’opció c) comporta evidentment un consens o una confrontació\nen el camp municipal que han de valorar les diferents parts. El consens\nentre els diferents grups polítics suposa assumir i carregar amb una competència que no pertoca, que té un important cost econòmic dins dels pressupostos anuals i que defuig el problema de fons que és la mala regulació legal, que pertoquen a la Generalitat i al Parlament .\nconfrontació potser ja està servida atès que el propi equip de Govern\ndel nostre Ajuntament no ha pres cap iniciativa o si ho ha fet no ha\ninformat correctament a la població i a les persones i entitats\nafectades de la seva postura.\nExisteixen altres possibilitats que formen part d’un debat més ampli que caldria fer amb serenitat i rigor."\nMés comentaris a aquest article: Sils, com més serem més riurem


La Serata degli Occhi del mondo a Lugano - Ulls del món\nUlls del món > Notícies > La Serata degli Occhi del mondo a Lugano\nLa Serata degli Occhi del mondo a Lugano\nPublicat el 15 d'octubre de 2015 | 3:12 pm\nEl passat dijous 8 d’octubre, Ulls del món va organitzar La Serata degli Occhi del mondo (La Nit dels Ulls del món) a Lugano, Suïssa. Es tracta d’un sopar solidari que té per objectiu donar a conèixer la precària situació oftalmològica que es viu en els territoris més vulnerables del món i recaptar ajudes per lluitar contra la ceguesa evitable en aquests territoris. La Nit dels Ulls del món va tenir lloc al nou centre cultural LAC (Lugano Art & Culture) i hi va participar un públic divers d’institucions, empreses i particulars que van voler aportar la seva solidaritat i contribuir a que no hi hagi persones innecessàriament cegues al món.\nEl sopar el va presidir l’alcalde de Lugano i el president d’Ulls del món, Rafael Ribó. Van prendre-hi part també el delegat del Govern de la Generalitat de Catalunya a França i Suïssa, Martí Anglada, a més d’una nodrida representació dels òrgans de representació d’Ulls del món, entre ells el vicepresident, Borja Corcóstegui, la directora general, Núria Ramon i el delegat d’Ulls del món a França i Suïssa, Romain Bordas. La Serata degli Occhi del mondo va comptar amb el suport de la European School for Advanced Studies in Ophthalmology (ESASO) amb seu a Lugano i amb qui Ulls del món té un acord de col·laboració en l’àmbit de la formació, l’Ajuntament de Lugano i l’Oficina de Turisme de Lugano.\nAl llarg del sopar, celebrat sota el lema Guess who’s coming to dinner, es van intercalar diferents parlaments per donar suport a la causa d’Ulls del món i també es van projectar varis vídeos (Guess who’s coming to dinner; Formació en retina a l’ IOTA de Mali)\nL’esdeveniment va tornar a ser un èxit d’assistència i recaptació. Concretament, van assistir unes 100 persones de l’àmbit cultural, empresarial i de la salut tant de Suïssa com de França, Portugal i de tot l’Estat espanyol, especialment de Catalunya, i es va assolir la recaptació prevista, 120.000 euros, gràcies a les aportacions de les empreses que hi van participar i també d’altres organitzacions i particulars compromesos amb el Dret Universal a la Visió.


El turisme a les Illes: de l’eufòria a la irritació\nEls experts animen que es prenguin mesures de planificació turística per evitar l’apatia dels ciutadans\nEl turisme a les Illes: de l’eufòria a la irritació ARA BALEARS\nPalmaSi qualque vegada t’has indignat amb un turista al volant per les carreteres illenques; si notes que ha arribat un creuer per les topades als carrers de Palma; si et passeges esquivant fotografies i visitants; si arribes a la platja i no saps on col·locar la tovallola; si et molesten els megàfons dels guies; si et demanes com es poden estirar els limitats recursos naturals; si a vegades et sents culpable per pensar què hi fan tants turistes en aquesta illa...que no s’escampi el pànic: és normal. O això diuen els experts. Formes part d’aquell grup de ciutadans, cada pic major, que ha perdut l’estimació al turisme. Aquells que van començar concebent-lo amb eufòria i que, després de passar per un tram d’apatia, ara arriba a irritar i a molestar.\nLa teoria del model de Doxey sobre l’impacte del turisme en les societats de destinació turística, de l’any 1975, cobra força avui en dia a les Balears. Aquest model explica que quan s’implanta un model turístic en una zona determinada, els turistes són benvinguts, com també ho són els inversors. És la fase d’eufòria, quan encara hi ha poca planificació sobre el turisme. Aquesta fase, a més, ens fa anhelar tot tipus de turistes, ja que duen doblers i, tal com diu la teoria, “vénen d’un món més desenvolupat”.\nA poc a poc, així com ens anam acostumant que el flux de visitants sigui major, passam per la fase de l’apatia. Notam que els contactes entre els residents i els estrangers són purament comercials i d’aprofitar al màxim cada una de les visites. En aquest punt, la planificació és d’atreure encara més turistes amb estratègies de màrqueting.\nLa tercera fase, en la qual ens trobam molts ciutadans balears, és la de la irritació, que és quan veim que ens saturam i començam a tenir recel de la indústria turística. Aquí, com passa en l’actualitat, els gestors polítics o empresarials cerquen solucions a l’augment de turistes.\nLes pintades i la turismefòbia\nLes pintades que han sorgit els darrers dies a la capital balear en contra del turisme estarien dins aquesta fase d’irritació. En la darrera, l’antagonisme o la turismefòbia apareix quan la irritació s’expressa obertament i els visitants són vists com la causa de tots els problemes.\nEl catedràtic de la UIB de Geografia Humana, Pere Salvà, recorda que les pintades no són cosa d’enguany, atès que a principis del 2000 una caseta de Menorca ja va ser víctima d’un acte vandàlic que animava a “salvar Menorca” i demanava “estop i prou turisme”. I a Llevant de Mallorca, hi va haver pintades fa deu anys, també reivindicant que s’acabàs la destrucció del paisatge per ampliar infraestructures que anaven destinades al turisme.\nLes de Palma, les que envien els turistes “a casa”, entre altres frases que no els donen la benvinguda, són pintades, per Salvà, “que a part de no tenir gaire consideració patrimonial, fan de cap de turc el turista, malgrat que no en té culpa”.\nParlant de culpes o de resposabilitats, segons els experts, les tenen les administracions, “incapaces de prendre decisions valentes sobre els diagnòstics, que estan fets des dels anys 80”.\nCentrant el cas de la irritació en Palma, l’Ajuntament, veient que s’acosta la temporada turística, que de cada cop arriben més creuers amb milers de visitants que col·lapsen els carrers del voltant de Cort i de la Seu, i el descontentament d’alguns veïns i restauradors, ha pres mesures per dissuadir-los per altres zones de la ciutat. La idea és que el turista, en baixar del creuer, pugui fer altres parades i entrar-hi per altres punts i no només pel moll Vell. Així, la idea és que la línia 1 de l’EMT s’aturi al passeig de Mallorca i Jaume III, i que s’habiliti l’antiga estació de busos d’Eusebi Estada perquè les llançadores facin entrar el turista per “l’entrada natural de la ciutat”, la plaça d’Espanya.\nA més, es potenciaran rutes alternatives com les visites als jardins de Marivent i a la Fundació Pilar i Joan Miró, i tota una senyalística per orientar millor el turista que va a peu o amb cotxe.\nEl catedràtic Salvà critica que Cort es dediqui a promocionar ‘Palma 365 dies’ per dinamitzar el turisme urbà però després, els caps de setmana, no hi hagi restaurants ni museus oberts, i això propicia que vagin on sempre. “Per fer una bona planificació, primer hem de posar fi a les contradiccions”, afirma.\nTornant a la massificació que pateixen les quatre illes, sobretot a l’estiu, Salvà aposta per obrir un inventari de recursos i rutes, a més de disposar d’un pla estratègic i dedicar-hi temps i doblers.\nD’altra banda, per fer desaparèixer la irritació, s’ha d’afrontar que hi ha una part de ciutadans que en pateix perquè la seva qualitat de vida ha disminuït per les aglomeracions, renous, contaminació, residus... Salvà plantejaria compensacions per a aquests ciutadans (fiscals, per adequar els habitatges per no sentir el renou, incrementar el control policial per evitar desordres...). Tot sigui per no entrar de ple en la quarta i darrera fase del model de Doxey, en què els ciutadans mostren descontentament per l’arribada dels visitants i la planificació de l’administració brilla per la seva absència.\nEls veïns se senten incompresos pels polítics\nEls veïns de la zona de la Seu, una de les més concorregudes gràcies a l’arribada dels creueristes, expliquen a aquest diari que “tenen la sensació de viure dins un parc temàtic com a espectadors sense voler-ho”. El problema de la massificació, explica Fàtima, s’ha agreujat els darrers anys, en què el barri s’ha transformat en un souvenir per als turistes i ja no és un barri on els veïns es trobin a gust. Aquests veïns, que estarien en fase d’irritació segons el model Doxey, asseguren que els mesos de temporada alta “és molt difícil circular en cotxe, passejar i fins i tot dormir”. Conten que se senten incompresos pels polítics i que Cort “no és conscient d’aquest problema”. Proposen mesures més radicals com, “en lloc de descongestionar el centre, que es redueixi la quantitat de turistes que hi arriben i controlar l’arribada de creuers, per posar límits a aquesta massificació”.\nEl president de l’Associació de Veïns de la Seu, Luis Clar, afegeix que també hi ha veïns que veuen el turisme com “una molèstia necessària”. Tot i així, demanen que s’acabi l’acumulació de turistes al voltant de la Seu.


Cherokee (Alabama) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n34° 45′ 30″ N, 87° 58′ 07″ O / 34.758297°N,87.968549°O / 34.758297; -87.968549Coord.: 34° 45′ 30″ N, 87° 58′ 07″ O / 34.758297°N,87.968549°O / 34.758297; -87.968549\nCherokee és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia una població de 1.237 habitants.\nSegons el cens del 2000, Cherokee tenia 1.237 habitants, 510 habitatges, i 370 famílies. La densitat de població era de 213,2 habitants/km².\nDels 510 habitatges en un 30% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,8% hi vivien parelles casades, en un 16,5% dones solteres, i en un 27,3% no eren unitats familiars. En el 25,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 24,7% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 25,9% entre 25 i 44, un 24,6% de 45 a 60 i un 17,9% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones hi havia 91,8 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,2 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 24.597 $ i la renda mediana per família de 28.839 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.667 $ mentre que les dones 20.096 $. La renda per capita de la població era de 12.431 $. Aproximadament el 18,6% de les famílies i el 22,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nMuscle Shoals (29 km)\nSheffield (25 km)\nTuscumbia (24 km)\nUnderwood-Petersville (28 km)\nIuka (22 km)\nPaden (29 km)\nTishomingo (28 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Cherokee\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cherokee_(Alabama)&oldid=26322608»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 feb 2021 a les 23:03.


Com activar la brillantor a les fosques ungles | maxcatalogosvirtuales.com\nActivació de la brillantor en vernís\nComprar un esmalt brillant a les fosques. Es fa publicitat d'algun vernís d'ungles ja que pot ser brillant a les fosques. Podeu comprar l’esmalt d’ungles en molts medicaments, accessoris i grans magatzems i en línia.\nApliqueu un abric de base d’esmalt regular. Heu d’escollir un color base blanc o neutre. Agiteu i manteniu la botella d’esmalt d’ungles brillant a la llum durant 30 segons. A continuació, pinteu sobre el brillant esmalt d'ungles.  X Font d’investigació Apliqueu un esmalt brillant a les fosques com ho faríeu qualsevol esmalt. Els esmalts d'ungles brillants en els foscos solen tenir diversos colors, com ara colors de neó diferents.\nPoseu un segon i tercer abric poliment a les ungles. El color tindrà un aspecte agradable durant el dia, però les ungles lluiran brillantment durant la nit o a les fosques. També podríeu pintar-vos les ungles amb el mateix poliment.\nPodeu aplicar diferents colors a la mateixa ungla per ser encara més creatius. L'esmalt d'ungles brillant en la fosca no és gaire car. Podeu obtenir-lo al mateix preu que la majoria dels esmalts d'ungles habituals.  X Font d’investigació\nExposa a la llum el poliment. Per activar el poliment i fer-lo brillar més, exposa els dits (o dits dels peus) a la llum.\nA continuació, mantingueu els dits a la llum per activar el poliment. Qualsevol llum hauria de funcionar, fins i tot amb una bombeta habitual.\nLa brillantor tindrà una durada d’uns 30 a 45 minuts en molts esmalts de les ungles, però podeu tornar a activar-la mantenint-la enfilada de nou durant uns segons.\nFins i tot una llum tènue, com una llum nocturna, hauria de funcionar i només hauria de trigar un parell de segons en activar l’esmalt d’ungles. No necessiteu cap llum especial. També podeu utilitzar una aplicació de llanterna al vostre telèfon intel·ligent per carregar de forma ràpida les ungles de manera continuada.  X font d’investigació\nFeu servir una llum negra. També podeu utilitzar una llum ultraviolada si en tinguéssiu accés. \nPodeu comprar llums negres o llums ultraviolats en algunes ferreteries, i funcionen encara millor, però no són necessaris perquè funcioni.\nComproveu que l’etiqueta de la vostra pollega per estar segur. També es poden comprar bombetes negres en algunes ferreteries.\nEl procés funciona de la mateixa manera. Agiteu i manteniu l’esmalt d’ungles sota la llum, apliqueu-lo i, després, mantingueu els dits polits sota la mateixa llum durant uns segons.\nFer que el brillant a les ungles a casa\nCompra un pal brillant. Podeu trobar aquests pals de plàstic a molts magatzems de drogues i grans caixes. Sovint també es venen a fires i festivals. Es pot aconseguir que els esmalts d'ungles siguin regulars amb un pal brillant.\nEls pals de lluentor són uns pals prims de plàstic flexible que brillaven en la foscor. De vegades la gent els porta al voltant del coll com a collaret.  X Font d’investigació\nLa gent també compra palets brillants per fer-los passar per la foscor. Solen tenir colors de neó brillants, com el verd de calç.\nEls bastons de lluentor són molt barats i en podeu comprar un paquet. Vostè necessitarà el seu poder brillant per fer que el seu esmalt es brilli.  X Font d’investigació\nAgafeu el pal brillant. Agiteu-ho també. Aquestes accions activaran la potència brillant de l’enganxi de plàstic, que té un líquid brillant al seu interior.\nUna vegada que veieu que el pal llueix, ja està a punt per utilitzar-lo. A continuació, heu d’agafar un parell de tisores i tallar el pal de resplendor per la meitat.\nAssegureu-vos que les vostres tisores siguin nítides, de manera que es pugui tallar més fàcilment a través del pal brillant. Tingueu cura en utilitzar les tisores, però que no us talleu.\nTalleu l 'enganxall lentament i sobre una tovallola o placa de paper, vigilant que cap de l' aigua no surti de líquid.\nUtilitzeu la tovallola o la placa de paper com a tap sota el pal brillant a mesura que la talleu, per si una mica se surt. Intenteu no posar-vos el contingut de la roba.\nAfegiu la brillantor del pal a la vostra polsada. Agafeu un extrem tallat del pal i poseu-lo a l’ampolla d’esmalt d’ungles.\nPremeu el pal brillant com si es tractés d’un tub per tal d’introduir el líquid que brilla dins de l’enganxell a l’ampolla d’esmalt.\nSi talleu els dos extrems del tub, el líquid hauria de fluir a l’ampolla d’esmalt d’ungles més fàcilment, però talleu l’extrem superior després d’haver posat el tub a l’ampolla.\nTorneu a col·locar la tapa a l’ampolla d’esmalt d’ungles i agiteu-la amb força. Això és important perquè el líquid resplandor es desemboli uniformement a través de les esmalts.\nAplicació del brillant polonès\nPoseu primer un esmalt d'ungles regularment. Un dels trucs que podeu utilitzar és posar un esmalt regular per a abans de la varietat resplendent. Primer voldreu pintar-vos les ungles amb una base d’esmalt o vernís regular.\nD'aquesta manera, podreu eliminar més fàcilment l'esmalt d'ungles més brillant a les fosques si voleu fer-ho.\nTambé ajudarà la gent a veure-ho. És una bona idea triar una base de colors més clara o bé, haureu d'aplicar més abrics de l'esmalt brillant en les fosques.\nTrieu colors neutres. El blanc és una bona opció, o simplement un brillant clar o un color beige clar.\nApliqueu el poliment brillant. Ara ja està a punt per posar-se un esmalt brillant a les ungles. Això pot ser una idea fantàstica per a Halloween!\nPot ser que necessiteu de tres a quatre capes del poliment perquè l'efecte tingui tota la seva eficàcia. Aplicar un abric, deixar que s’assequi i, a continuació, aplicar un altre pelatge.\nPotser necessiteu menys abrics, potser tan sols dos, si heu utilitzat un color més brillant per a les ungles com el blanc com a base.\nEs necessitarà una mica més de temps a assecar-se del normal, per tant, assegureu-vos que no toqueu res una estona o us podreu arruïnar les ungles.\nEspereu fins que es faci fosc! Ara que ja heu posat l'esmalt a les ungles brillant, ja esteu preparats per comprovar els efectes.\nPodríeu provar l'efecte brillant en una habitació fosca si esteu massa emocionats d'esperar fins que fos realment fosc.\nL’efecte no perdurarà per sempre. L’efecte brillant sobre les ungles probablement només durarà un parell d’hores.\nSempre podríeu tornar a aplicar més polits si observeu l'efecte brillant que comença a esgotar-se.\nProveu d'utilitzar un bolígraf de relleu. Haureu de necessitar una llum negra per tal de que el relleu brilli, i alguns subratlladors no funcionen. Tot i així, és possible utilitzar alguns relleus per fer que les ungles brillin.\nEl relleu groc és una bona opció perquè normalment fa resplendor. Podeu comprovar el relleu sota un llum negre abans de pintar-vos les ungles.\nApliqueu una base d'esmalt d'ungles abans d'aplicar el relleu a les ungles. Això es deu al fet que el relleu es tacarà les ungles.\nUtilitzeu les plomes més clares per dibuixar a les ungles. A continuació, posa les ungles a llum negra durant uns segons. Apliqueu una capa superior d’esmalte d’ungles transparent per segellar l’aspecte.\nFuncionen els bolígrafs de relleu blau?\nNo també. Feu servir grocs.\nCom puc aconseguir que es faci més brillant?\nPinta tres capes.\nPodeu aplicar el brillant ungle a les vostres ungles?\nFuncionarà millor si primer apliqueu una capa base d’esmalt d'ungles regular.\nTinc un esmalt brillant a les fosques i l’he aplicat a les ungles i l’he mantingut a la llum com deia, però les ungles no brillen. Per què?\nsi heu aplicat un abric de base abans del poliment o una capa superior després del poliment, això podria afectar el resultat, però si no, i heu seguit les instruccions del producte, haureu de contactar amb el fabricant i informar-los del producte. era defectuós.\nHauria de posar la capa superior després del poliment brillant?\nDesprés d’aplicar el poliment resplendent, una capa superior és opcional. Hauria d’ajudar a segellar el poliment i evitar que s’encengui tan fàcilment.\nSi el meu esmalt d'ungles brillant s'assembla a l'esmalt d'ungles regular, sempre puc aplicar primer l'esmalt d'ungles regular?\nUtilitzo tot el temps poliment resplendent i fosc durant la pintura regular. No sé per què, però he d’aplicar dos abrics sobre poliment de colors, però només necessito un abric només sobre un abric base.\nPuc posar un gel clar a sobre?\nPer descomptat que pot. Posant un gel clar a sobre, podeu aconseguir que brilleu encara més, però assegureu-vos que el poseu abans que s’assequi el veritable ungla.\nFuncionarà això sobre les ungles SNS?\nLes ungles en pols de dip són com les normals. Només heu de pintar les ungles amb un altre revestiment superior, poseu-hi un esmalt brillant a les fosques i fixeu-lo amb una altra capa. Pot ser que sigui lleugerament gruixut i voluminós, però aquest és el sacrifici que decidiu fer. També es pot obtenir resplendor en la pols de la immersió fosca.\nPer obtenir un toc impressionant, utilitzeu un esmalt brillant a les fosques en esdeveniments especials, com ara Halloween. Portar aquest esmalt a les festes és una altra gran idea!\nCom aplicar la purpurina a la crema d'unglesCom assecar el gel a les unglesCom assecar ràpidament les unglesCom evitar les esmalts d'unglesCom evitar que es netegin les unglesCom fer el teu mat esmaltCom obrir pols d'ungles enganxatCom pintar-vos les unglesCom restaurar el gruix secat a les unglesCom reutilitzar una ampolla antiga d’esmalte d’ungles


Demo | TurismoAPP\nSi vols veure totes les funcionalitats que pots oferir als teus visitants i clients a través de TurismoAPP, pot fer-ho des del següent enllaç:\nVeure la demo de Turismo APP\nHem habilitat una demo per a que comproveu la facilitat d'ús de l'aplicació. Des d'aquesta demo podeu provar tant una versió per a escriptori com una versió per a mòbils. Recordeu que TurismoAPP es pot utilitzar des de qualsevol dispositiu i des de qualsevol sistema operatiu.\nVoleu provar una demo de Turismo APP?\nPoseu-vos en contacte amb nosaltres i us donarem accés al panel d'administració de l'aplicació de turisme perquè comproveu com de senzill és d'utilitzar, i amb quina facilitat es poden introduir continguts i mantenir-los actualitzats. A més, tot això de forma online, perquè pugueu fer-ho en qualsevol moment i des de qualsevol dispositiu, ja que disposem també de panel realitzat amb Responsive Design.\nPodreu introduir i actualitzar tota la informació de forma senzilla: Actualitzar restaurants, hotels, cafeteries, monuments, espais d'interès, comerços, hotels i qualsevol altre emplaçament turístic i punt d'interès.\nSol·liciteu accés a la DEMO des del formulari de contacte.


Cheesecake de salmó a el forn a la Thermomix - Receptes a la Thermomix\n1. Cheesecake de salmó a el forn a la Thermomix\n2. Ingredients per fer Cheesecake de salmó a el forn a la Thermomix\n3. Preparació de Cheesecake de salmó a el forn a la Thermomix\nAmb un deliciós amaniment d'alvocat, aquesta cremosa pastís de formatge amb salmó és perfecta per dinar o el sopar per rebre convidats.\n¿Cheesecake de salmó? De Veritat? Les reaccions d'aquells que mai han considerat un pastís de formatge saborós tendeixen a variar fins que algú prova aquesta cremosa i fumada delícia. Potser hagis de oblidar-te de el nom, però mai superaràs la teva primera vegada ... No puc dir-te la quantitat de vegades que m'han demanat la recepta.\nHe estat fent aquest cheesecake durant tant de temps que s'ha convertit en un plat sol·licitat quan em conviden a sopar en una altra casa.\nFàcil, sense complicacions i amb anticipació, és perfecte per a festes nadalenques. Si bé no és necessàriament «barat» de fer no és tampoc costós, i és increïblement ric. El salmó fumat de l'súper és suficient, de fet, es destaca millor al plat que les varietats més cares. ¿Un altre petit secret? Altres formatges també són bons aquí; He substituït per Mozzarella en alguna ocasió.\nTemps de preparació5 minutsTemps de cocció10 minutstemps Total15 minuts\nIngredients per fer Cheesecake de salmó a el forn a la Thermomix\n2 peces de ratlladura de llimona (1 x 4 cm)\n4 cebes tendres, retallades i tallades a trossos\n1 branqueta d'anet o julivert fresc, sol fulles\n250 grs de formatge crema\n200 grs de crema agra\n¼ culleradetes de pebre negre mòlt\n370 grs de salmó fumat sense pell, esmicolat\n1 alvocat tallat en cubssense pell\n3 branquetes de julivert fresc, sol les fulles\n1 ceba tendra tallada a trossos\n20 grs de tàperes, esbandir amb aigua freda\n20 grs de suc de llimona1/2 llimona aproximadament\n2 miques de sal i pebre per condimentar\n60 grs de fulles d'amanida baby mixta\n1 cogombre a tires\n4 raves tendres tallats a quarts\n1 llimona tallada a grills per servir\nPreparació de Cheesecake de salmó a el forn a la Thermomix\nPreescalfeu el forn a 160C. Folrar un motlle desmuntable (23 cm) amb paper de forn i reservar.\nPoseu la ratlladura de llimona al vas i trossegi 10 seg / vel 9. Raspe els costats de l'got amb l'espàtula.\nAfegiu les cebes tendres / escalunyes, l'anet o el julivert i piqui 10 seg / vel setembre.\nAfegiu el formatge crema, la crema agra, el mató, els ous, la sal i el pebre i licue 20 seg / vel 5. Raspe els costats de l'got amb l'espàtula.\nAfegiu el salmó i barregi 10-15 seg / vel 4, fins que estigui ben combinat. Transfereixi a l'motlle preparat i fornegeu durant 45-50 minuts (160 ° C) fins que qualli (el centre es abombará suaument). Apagueu el foc i deixeu reposar el pa de pessic al forn (aproximadament 1 ½ hores o fins que es refredi). Cobreixi el pastís ja fred amb un embolcall de plàstic i poseu-la a la nevera durant la nit.\nPrepareu el guarniment d'alvocat\nPoseu tots els ingredients de l'amaniment, excepte els brots (amanida), el cogombre, els raves i la llimona, al vas i licue 40 seg / vel juny.\nRaspe els costats de l'got amb l'espàtula i liqüi 20 seg / vel 4. Transferiu a un bol i refrigeri fins que ho usem.\nTraieu el pastís de formatge de la nevera i deixeu que arribi a la temperatura ambient.\nPoseu un bol sobre la tapa del vas i malgrat les amanida en ell. Afegiu el cogombre i el rave a un bol amb amanida, assaoneu amb sal i pebre extra. Serveixi el pastís de formatge a temperatura ambient amb rodanxes de llimona, guarniment d'alvocat i amanida.\nA gaudir d'aquest deliciós cheesecake de salmó 🙂\nCategoriaEmpanades, Peixos, pastissosCuinaamericana, britànicaetiquetes#cebolleta, #eneldo, #huevo, #perejil, #quesocrema, #ricotta, # salmó


Àrea Expositor | PutPut\nTota la gestió on-line\nCada any, més de 30.000 expositors contracten els serveis de Fira de Barcelona per participar als seus salons i congressos. Assolir una relació funcional i ordenada que beneficiï ambdues parts era l’objectiu de la Fira quan ens va encarregar conceptualitzar l’Àrea de l’Expositor.\nEl resultat és un espai personalitzable i adaptable per a cada saló, el qual permet a l’expositor gestionar online cada etapa de la seva participació, des de la fase inicial de contractació, durant la celebració de l’esdeveniment i fins al post-saló.\nL’espai reuneix tota la documentació i els serveis que un expositor necessita gestionar per participar a un saló de Fira de Barcelona\nUna interfície aclaridora\nA Putput hem estandaritzat des del punt de vista gràfic continguts molt diversos (tasques, productes, factures, comunicats, contractes…) i hem endreçat la navegació en pestanyes amb la finalitat que l’expositor pugui gestionar online la seva participació de forma fàcil i intuïtiva.\nUna gestió eficient i positiva\nL’esforç d’endreça, conceptualització, arquitectura i disseny ha donat com a resultat un Área d’Expositor des d’on es poden realitzar accions tan diverses com la contractació d’espais, l’adquisició de productes i serveis o la programació de tasques. Tot amb un únic objectiu: que l’usuari tingui la millor experiència amb Fira.


Per Tremosa la compra de Spanair encara fa més necessària la gestió del Prat La República\nPer Tremosa la compra de Spanair encara fa més necessària la gestió del Prat\nEl candidat al Parlament europeu per CiU, Ramon Tremosa, ha explicat que un cop s’ha aconseguit que Catalunya tingui una companyia de bandera, després de l’acord de compra de l’escandinava Spanair, ara és més necessari que mai la ‘segona pota’ que és que el govern de l’Estat espanyol decideixi traspassar la gestió de l’aeroport del Prat. Tots els aeroports que disposen d’una companyia aèria pròpia ‘mimen’ i ‘cuiden’ a les seves companyies de bandera i Barcelona ha d’implantar una estratègia que doni prioritat a Spanair. Tremosa creu que és més important obtenir la seu operativa que la seu social a Barcelona, atès que Catalunya no té competències per captar l’impost de societats.\nEl candidat europeu de CiU, ha pronunciat a la Universitat Pompeu Fabra (UPF) una conferència sobre Catalunya, un país emergent, matèria que va servir per fer el seu últim llibre que va ser publicat el juny passat.\nTremosa ha insistit en la necessitat d’invertir en infraestructures que posicionin Catalunya a Europa, i en aquest sentit ha fet una defensa del desplegament del corredor ferroviari del mediterrani, que ha de servir per donar sortida cap a Europa a les mercaderies de l’eix València-Barcelona.\nTremosa ha explicat que un dels motius pels quals ha decidit presentar-se sota les sigles de CiU al Parlament europeu és per defensar el 2010, quan a Brussel·les s’han de dissenyar els principals corredors ferroviaris de la Unió Europea, defensar la inversió del corredor de la Mediterrània, que tant el PSOE com el PP tenen bloquejat.\nEl professor del departament de Teoria Econòmica de la Universitat de Barcelona ha dit que ni Iberia, ni Aena, ni cap interlocutor de la comunitat de Madrid tenen ‘autoritat’ moral per criticar la intervenció del sector públic català en l’operació de compra d’empresaris catalans de la companyia Spanair.\nRamon Tremosa ha recordat que Caja Madrid, una entitat amb una dependència clara al govern autonòmic d’Esperanza Aguirre, ha dit, té un 23% de les accions d’Iberia amb un clar exemple d’operació ‘ruïnosa’ pels comptes públics, atès que quan va comprar les acciones estaven a 3,6 euros el títol i ara estan per sota dels 2 euros.\nEn relació amb el paper de Clickair i Vueling, ha considerat que fan el seu rol en operacions ‘punt a punt’ i en el segment del baix cost, que és un servei que un aeroport com el Prat ha de tenir. Tot i això, per ser una plataforma aèria de futur, cal disposar d’un companyia com Spanair, vinculada a una gran aliança, Star Alliance, per dissenyar estratègies de vols de ‘radi llarg’. Sense aquest vols de llarg recorregut els aeroports ‘no tenen futur’, ha afegit.\nEl professor també ha manifestat que com Catalunya no té capacitat de captar l’impost de societats, més important que tenir la seu social, que pot mantenir-se a Palma de Mallorca, el que és realment prioritari és apostar per gestionar des de Barcelona la seu operativa, que facilita la consolidació d’una indústria aeronàutica auxiliar en el territori.\nEn la seva conferència, seguida per un centenar d’estudiant de la UPF, Tremosa ha explicat que Catalunya és un territori emergent i de futur si desenvolupa la seva capacitat logística i inverteix en infraestructures, especialment ferroviàries, que connectin el port de Barcelona amb el centre d’Europa.\nTremosa ha dit que el futur marcarà que la fàbrica del món estarà a la Xina i a les regions del sud-est asiàtic, el mercat de consum més important serà la Unió Europea i la porta d’entrada de les mercaderies estarà situada al mediterrani i els ports de València, Tarragona i Barcelona.


Sexe a les afores | Historias cortas, fútbol y cerveza\nSexe a les afores\nPublicado por rafaboladeras el agosto 1, 2008\nPublicado en: Historias cortas.\t1 comentario\nEn Pep havia anat a l’Apolo a passar-s’ho be amb els amics, i tot i que no ho esperava va aconseguir triomfar amb una noia molt bonica. Mentre ell li anava donant petons pel coll ella li va comentar que per que no marxaven a un lloc més tranquil e íntim. Al Pep li va semblar una molt bona idea, la podia portar a casa seva, però en tal cas al matí hauria d’inventar alguna excusa per que ella no estigués molta estona per casa, el que crearia una situació una mica incòmode. Sempre hi havia la opció B, bastant millor, on anaven a casa d’ella i així al matí podia utilitzar pretextos molt més senzills per marxar d’allà. Mentre s’estaven a fora magrejant-se el Pep li va preguntar a la noia on volia anar i ella va comentar que estava sola a casa; perfecte. Van agafar un taxi i la noia va donar la direcció, el taxista la va posar al GPS. Ara només quedava arribar a casa i ja que no conduïa cap dels dos, el Pep i la noia en qüestió, van aprofitar el trajecte per anar escalfant les coses, això si, sempre per sobre de la roba; ja que hi havia el taxista i tampoc era plan. Entre petó i petó, magreig i magreig a en Pep li va donar la sensació que el camí era bastant llarg i que hi havia més corves brusques de les que ell recordava a Barcelona. Finalment i després de més de vint minuts de camí van arribar a casa de la noia i sort; ja que en Pep s’estava quedant sense trucs. Van pagar al taxi amb un bitllet de 20 euros i no hi va haver canvi. Van sortir i en Pep va donar un petó a la noia a la porta, una porta metàlica bastant gran (“Devem ser a Pedralbes” va pensar en Pep). Hi havia un petit jardí camí de la casa i finalment van entrar a casa, van pujar les escales i van gaudir de tota la seva passió un parell de cops.\nDe bon matí entrava molta llum a l’habitació, i es sentia el piular dels ocellets. En Pep es va despertar i estava sol al llit. Es va vestir i va baixar al pis d’abaix on estava la mossa del dia anterior esmorzant un suc d’aquests que no tenen cap pinta de tenir autèntic suc a dins (fruites del bosc o alguna cosa per l’estil). En Pep es va seure amb ella i va tenir una supèrflua conversa sobre lo bonica que era la casa mentre es menjava una torrada amb oli i sal i preferia no provar el “suc”. Un cop fet això i adonant-se que encara no coneixia o no recordava el nom de la noia amb qui havia estat tota la nit, va decidir que ja era hora de marxar. Va preguntar-li si hi havia algun bus o metro aprop que pogués agafar per anar cap a casa, que tenia coses a fer, a lo que ella va respondre amb un somriure (preciós somriure, per cert) explicant-li que estaven en una d’aquelles cases que estan enmig de la muntanya, per allà Vallvidrera. En Pep va sortir al jardí i es va adonar que en efecte, no hi havia cap altra casa al voltant i que per arribar hi havia un camí de sorra. Ara entenia la quantitat de corves del dia anterior, que els hi costés tants diners el taxi i l’enorme porta de ferro de la entrada. Va tornar a dins i li va preguntar a la seva companya d’aventures com i quan pensava marxar ella. Aquesta li va explicar que havia quedat per dinar a les dues amb unes amigues i que el podia portar en cotxe fins a Peu del Funicular. A en Pep ja li semblava bé, l’únic problema era que tenia dues hores mortes amb una noia de la que ni tan sols sabia el nom. Va intentar crear una mica de conversa i es va assebentar què estudiava la noia en qüestió i alguns del seus gustos cinèfils i literaris i algunes de les seves aficions. En veure que eren força diferents com per seguir parlant-ne i un cop ja havia fallat inclús la carta de “Quina música t’agrada?” en Pep estava una mica ofuscat. Necessitava d’alguna altra sistema per tal que el temps passes més de pressa (tota aquella conversa només havia durat deu minuts, i no podria estar una altra hora i cinquanta minuts parlant del temps i de lo bonica que era la casa); així que va provar l’últim as a la màniga que li quedava, va intentar seduir-la i fer un polvo de matí (el contrapolvo com ell l’anomenava), per desgràcia seva, la enginyera biòloga (això estudiava ella, i preguntar a aquelles alçades el nom estava totalment fora de lloc) no en tenia cap ganes. “I ara que?” Es va preguntar en Pep, i li va preguntar a la noia si li feia res que es dutxés. No hi havia problema, acabava de guanyar-li la batalla al rellotge. Es va prendre una bona i relaxant dutxa, on es va netejar amb tot de xampús d’eucaliptus i coses per l’estil que tenien pinta de valer una pasta. Si senyor, la biòloga i la seva família s’ho sabien muntar bé.\nFinalment va ser hora de marxar i la noia el va portar a l’estació, es van donar els respectius telèfons móbils (ell la va apuntar com a biòloga Vallvidrera) i es van acomiadar amb un “Ja ens veurem”, tot i que tots dos sabien que això últim no era veritat.\nDesprés d’aquest llarg i relativament incòmode episodi en Pep es va plantejar si potser començava a ser hora de deixar d’anar-se’n al llit amb noies de les que no sabia res i amb les que prou feines podia mantenir una conversa, i començar a buscar-se una noia amb qui a mes de follar pogués parlar i riure; potser si, començava a ser hora.\n← L’home que bevia cubates en tassa…\nCervesa de bon matí →\nUn comentario el “Sexe a les afores”\nadrià el agosto 6, 2008 en 11:23 pm dijo:\nEi Rafa!!! ja trobava a faltas els teves petites histories. M’ha agradat molt, però no ens facis esperar un altre mes, pendejo!!!!!


març | 2006 | Diari Públic // Víctor Xaubet\nPublicat el 31 març 2006 per xaubi\nAvui m’he llevat amb mal de cap i una mica refredat. No hauria d’haver anat a l’institut, però com que sóc molt tonto no he marxat fins a penúltima hora, quan ja no podia més. Com a conseqüència ara tinc … Continua llegint →\nAlto el foc d’ETA\nPublicat el 24 març 2006 per xaubi\nFelicitats. Molt bona noticia. Per fi es pot començar un procés de pacificació a Euzkadi. Feia temps que esperavem aquesta bona noticia i ara per fi, després de dos anys segurament, des de que els PSOE és al govern, de … Continua llegint →\nPublicat el 14 març 2006 per xaubi\nAquest matí he llegit "Nou forat al Metro" al diari. S’ha fet un forat a l’estació de metro de la Sagrera. A tots ens ha passat pel cap altre cop les imatges del Carmel, i a mi també m’ha vingut … Continua llegint →\nComentaris tancats a El Metro\nEl complot especulatiu.\nPublicat el 4 març 2006 per xaubi\nTot està relacionat. Aquí a Mataró les grans fàbriques tanquen les portes i deixen a molts treballadors a l’atur, sense feina per sempre més, perquè molt d’ells tenen una edat en que trobar feina és molt difícil. Aquestes grans fàbriques … Continua llegint →\nComentaris tancats a El complot especulatiu.\nPublicat el 1 març 2006 per xaubi\nEl servei que em dona Blocat no és molt bo en quant a enmagatzematge de fotografies i dibuixos. Tinc fotos amb els meus amics i les he penjat a l’espai del messenger, que allí si que hi ha lloc. [@more@] … Continua llegint →


TV3 compensarà els partits que no van ser presents en la protesta independentista de Madrid\nDijous, 27 de juny 2019\nPublicat 5/4/2019 10:46:37CET\nArriben a un acord després de la queixa que va presentar Cs a la Junta Electoral Central\nTV3 i els partits que no van participar en la manifestació independentista de Madrid del 18 de març han arribat a un acord perquè la televisió catalana els compensi amb una cobertura especial durant la campanya de les eleccions generals.\nSegons l'acord que han tancat, al qual ha tingut accés Europa Press, l'espai s'emetrà el dissabte 13 d'abril de les 17 a les 19 hores per TV3, el 3/24 i Catalunya informació, i 34 minuts correspondran a Cs, 40 al PP i 47 al PSC.\nAquest pacte arriba després que Cs portés davant la Junta Electoral Central (JEC) la cobertura de la protesta, per entendre que s'estava donant un tracte de favor als partits sobiranistes que van participar en la marxa que es va celebrar a la capital.\nL'acord també estableix que els partits que han de ser compensats "triaran els actes sobre els quals informar", que podran ser en directe aquell mateix dissabte o podran ser gravats i emesos.\nEl document inclou la signatura de diversos representants del canal autonòmic, dels partits afectats, el PSC, Cs i el PP, i dels que van participar en la manifestació i concorren a les generals: JxCat, ERC i En Comú Podem.\nAndorra tindrà una nova seu judicial en la primera meitat del 2020\nEl Festival Sons del Món obrirà amb Ramon Mirabet i Luz Casal el 5 de juliol\nAccés lliure a les piscines municipals de Terrassa i Sabadell durant l'onada de calor\nEl Govern aporta 313.144 euros al Museu Episcopal de Vic (Barcelona)\nTorra preveu visitar els presos sobiranistes a la presó de Lledoners (Barcelona) aquest dimecres


PLATS D'ART PER AL MEMORIAL ÀLEX SEGLERS. MARIA BOSCH, JOSEP MADAULA, JOAQUIM MONTSERRAT, ASSUMPCIÓ ORISTRELL I WERENS - Museus Municipals - Ajuntament de Sabadell\nDel 8 de setembre al 16 d'octubre del 2016.\nInauguració: dijous, 8 de setembre, a les 8 del vespre, al Museu d'Art\nEl Museu d'Art de Sabadell col·labora amb el Memorial Àlex Seglers, promogut per la regidoria de Drets Civils i Ciutadania de l'Ajuntament de Sabadell i d'altres entitats i administracions, coordinant la producció del guardó, anomenat Plats d'art.\nMés informació sobre el Memorial Àlex Seglers: http://www.sabadell.cat/ca/memorial-alex-seglers\nPlats d’Art recull la idea de fa més de cent anys. A l’exposició permanent del Museu d’Art de Sabadell La col·lecció 1875-1936, a l’apartat dels Academicismes del segle XIX, es reflecteix l’activitat artística de la nostra ciutat de fa dos segles; en l’espai dedicat al paisatgisme es poden veure uns plats de ceràmica fets en col·laboració pel ceramista Marià Burguès i els pintors Llorenç Lladó i Ramon Quer.\nA la primera edició, produïda ara fa quatre anys van col·laborar els artistes locals: Lluís Clapés, Alfons Borrell, Fina Miralles, Xavier Oriach i Agustí Puig.\nEn aquesta segona edició, col·laboren d'una manera totalment desinteressada: Maria Bosch, Josep Madaula, Joaquim Montserrat, Assumpció Oristrell i Werens, els quals han creat tres plats cadascun, dos per al Memorial Àlex Seglers i un per a la col·lecció del Museu d’Art de Sabadell; tots ells es podran veure en aquesta mostra.\nResum biogràfic dels autors:\nMaria Bosch (Sabadell, 1965)\nEl seu treball ve de la tradició de la ceràmica més antiga del país i al mateix temps d'un objecte comú en totes les cultures, el pot, el gerro.\nDurant la seva carrera com a terrissaire i ceramista els seus vaixells han canviat de mida i volum, forma i color, però sempre han mantingut la particularitat de ser contenidors, recipients on mantenir pensaments i consideracions. Explorar i aprendre de les particularitats de les argiles i la investigació en la creació d'engalbes i esmalts són igualment importants per al desenvolupament del seu treball.\nJosep Madaula (Sabadell, 1957)\nJosep Madaula és un retratista de la realitat, d’una realitat propera i sense artificis, viscuda i humana, sensible i palpable. Tant se val si dibuixa persones, paisatges urbans, arbres o interiors; sempre són retrats tangibles amb els quals tothom hi pot establir un vincle de proximitat i de quotidianitat. Hi ha qui diria que fa una pintura amable, complaent, a voltes fins i tot austera, però el cert és que l’aparent senzillesa de les seves obres està precedida d’un procés de reflexió molt personal, pràcticament domèstic.\nJoaquim Montserrat (Sabadell, 1932)\nJoaquim Montserrat és un dels artistes de la ciutat més coneguts de la segona meitat del segle XX i un dels protagonistes de la irrupció de la pintura informal i gestual a l’art sabadellenc. La seva personalitat transcendeix clarament l’estricte marc d’una carrera artística i es converteix en una aventura on l’art i la seva vida estan totalment entrellaçats, imbricats de manera apassionada al llarg de la seva existència.\nAssumpció Oristrell (Sabadell, 1956)\nD’Assumpció Oristrell, la pintura traspua sempre una acusada presència tant del món natural –s’hi insinuen el desert, els arbres, l’aigua- com del lligam directe amb el món físic, per exemple en la barreja de materials i textures. Si bé en els gravats desapareixen els relleus o les incrustacions de sorra, aquesta voluntat física hi persisteix: s’hi endevinen textures diferents, i la presència ocasional del color o de l’escriptura suggereix un més enllà respecte de les fronteres habituals de la tècnica del gravat. No és per casualitat que la pintora, viatgera inquieta, guarda al seu estudi sorra dels indrets més diversos: és per incorporar-la a les seves obres, però també per una atracció primigènia per l’arrelament a la terra.\nWerens. Ramon Puig (Sabadell, 1967)\nWerens, duu més de 25 anys actiu en l'àmbit artístic nacional i internacional gracies a la seva immersió en el món de l'Art Urbà. Al llarg d'aquesta trajectòria ha desenvolupat àmpliament el graffiti, encara que inevitablement se l'hagi relacionat també amb la pintura mural. Paral·lelament ha treballat altres camps com la il·lustració, el disseny gràfic i les projeccions audiovisuals.\nSegons Werens, pintar graffiti és la millor manera d'acostar l'art a tots, de col·laborar fent del món un lloc més agradable, intentant contrarestar l'absurd pensament dels quals prefereixen les ciutats grises, buides i sense vida.


La Policia Local de Malgrat deté tres persones mentre robaven coure en una empresa - maresme360 - Portal de notícies de la comarca del Maresme\nInicioLa Policia Local de Malgrat deté tres persones mentre robaven coure en una empresa\nLa Policia Local de Malgrat deté tres persones mentre robaven coure en una empresa\n17 maig, 2012 Redacció General 0\nAgents de la Policia Local de Malgrat de Mar han detingut tres persones com a presumptes autores de robatori de coure a una empresa inactiva del polígon de la Pomereda, situat al costat del mar.\nUn veí va trucar la Policia estranyat per l’accés de dos vehicles a l’interior de l’empresa. Quan els agents es van desplaçar van poder comprovar que el vigilant de seguretat estava nerviós, fet que demostra la seva implicació en els fets ja que l’única manera d’accedir a la fàbrica en cotxe és a través del lloc on es troba el vigilant. Des d’aquell moment la Policia va establir un perímetre de vigilància i va escorcollar la fàbrica on va localitzar dos individus -veïns de Malgrat- que tenien preparats 400 quilos de coure per carregar en els dos vehicles.\nEls agents van detenir els dos individus i el vigilant de seguretat i van intervenir el coure, les eines que van utilitzar per cometre el robatori i els dos vehicles. Els detinguts ja han passat a disposició del Jutjat de Guàrdia d’Arenys de Mar.\nEls calçotets d’en Gervasio Deferr


La companyia calcula que les mesures aprovades per l'executiu espanyol suposaran 340 milions d'euros, i adverteix que, si el consum no es recupera, la factura s'encarirà. Tot i que va obtenir uns beneficis de prop de 1.500 milions d'euros, Gas Natural preveu un ajust de la plantilla per mantenir la "disciplina financera".\nRedacció 19/02/2013 - 16.00 Actualitzat 19/02/2013 - 18.29\nEl conseller delegat de Gas Natural-Fenosa, Rafael Villaseca\nGas Natural-Fenosa apujarà preus per compensar l'impacte de les mesures fiscals aprovades pel govern espanyol. L'anunci l'ha fet el seu conseller delegat, Rafael Villaseca, que confia que l'executiu controlarà el dèficit de tarifa aquest 2013. Vilaseca no ha volgut retreure a l'executiu les mesures engegades -que suposaran uns 340 milions d'euros per a la companyia-, però ha reconegut que si recauen 7 nous impostos sobre el sector energètic i el consum no es recupera, la factura s'encarirà.\nL'anomenat "cèntim verd" al gas és la mesura que més afecta Gas Natural Fenosa, que també es veu perjudicada, per l'impost a la generació elèctrica. En una conversa amb periodistes, Villaseca ha reconegut els esforços del govern per combatre el "greu problema" del dèficit de tarifa, però tot i això, actualment hi ha "un munt d'intervencions del regulador" que dificulten el lliure mercat. "Conviuen al sector moltes coses que no estan harmonizades", com els "desajustaments" que es produeixen per la subvenció de determinades tecnologies.\nGas Natural-Fenosa ha presentat uns beneficis de gairebé 1.500 milions d'euros l'any passat. El creixement a l'estranger ha estat "clau" per la millora dels resultats, que representen un increment de prop del 9%. En els pròxims anys, la companyia vol centrar-se en la "contenció i la reducció dels costos operatius" i en mantenir la seva "disciplina financera". Rafael Villaseca ha descartat noves inversions a Espanya i ha afirmat que "sense cap mena de dubte, hi haurà ajust" de plantilla, tot i que ha insistit que no serà "traumàtic".


Festival Ojos Rojos: "Correspondència amb Mediterrània" de Xavier Mollà\n24/09/2021 al 17/10/2021\n"Correspondència amb Mediterrània" és el resultat de més de vint-i-cinc anys de fotografiar el Mediterrani, la gran plaça del nostre territori. Es va presentar en el Museu Valencià de la Il·lustració i la Modernitat, MuVIM.\nFestival Ojos Rojos: "Panta Rei" de Lucía Morate\n17/09/2021 al 17/10/2021\nFotografies realitzades sobre el cos humà, un paisatge en contínua transformació. Imatges del físic, la pell i el carnal, combinades amb escenes de la naturalesa on al seu torn també flueix el canvi.\nFestival Ojos Rojos: "Archipiélagos" de Ire Lenes\nAquest treball conta la història del barri Naujoji Vilnia, situat a l'est de Vilnius, és un oasi de convivència, allí ètnies russes, lituanes, bielorusses o poloneses conviuen en harmonía, hi ha un col·legi rus, esglésies ortodoxes, productes en cirílic i parelles mixtes. A priori sembla un model d'integració però quant més s'aprofundeix en ell més gueto sembla.\nFestival Ojos Rojos: "On the Road in México" de Bernard Plossu\nExposició de fotografies de Bernard Plossu, fotògraf francés amb gran vincle amb Mèxic i Espanya. La part més important del seu treball està constituïda per reportatges de viatges. En l'exposició que presentem el pais triat és Mèxic\nFestival Ojos Rojos: "La apestosa" de José Luis Cuevas\nLes imatges de "la Apestosa", realitzades entre 2002 i 2004, conformen un assaig fotogràfic que documenta l'atmosfera d'una cerveseria situada en el centre de la Ciutat de Mèxic. Impregnada de suor, orines, alcohol i sexe, La Apestosa, hui extinta, es distingia per ser un lloc fosc i pudent, on homes i dones ballaven, bevien, es trontollaven i s'entregaven instintivament els uns als altres, en un brusc intercanvi de soledats.\nFestival Ojos Rojos: Nina Llorens Peters - Biblioteca d'ànimes\nZona: Isabel Bilbao Galeria\nNina Llorens ens descriu la seua exposició dins del Festival de fotografia Ojos Rojos: "Els personatges que apareixen en cada fotografia, els que queden vetlats després d'algun element alié a si mateixos, potser podien tindre alguna cosa semblança a qui van ser, o potser no. No sé els qui són, no sé res de la seua vida i tampoc m'interessa especialment. No transite la memòria, tampoc la nostàlgia, no vull evocar res, tampoc remetre'm a cap contingut històric. Els meus collages no volen ser categòrics, ni tancar el sentit, no hi ha un relat únic i molt menys unívoc".\nConferència: Art tèxtil en la Marina Alta\nA càrrec de Josep Ginestar La xarrada posarà el focus en la tradició tèxtil valenciana i la seua influència en l'art contemporani Organitza Grup de Reüll.\nConferència Precio Gratuït\nDia de les dones escriptores. Encontre amb Pepa Guardiola\nOrganitza: Biblioteca Pública de Xàbia\nPresentació Precio Gratuït\nFestival Ojos Rojos: X Rally fotográfico AFX\n15/10/2021 al 17/10/2021\nZona: Cinema Jayan\nEl Ral·li de *AFX 2021 serà com tots els anys, pel que fa a les bases del concurs, que es podran consultar en breu en la web www.afxabia.com. https://festivalojosrojos.com/x-rally-fotografico-afx/\nTeatre per a públic familiar: El dia de Ramiro\nPer Ameba Teatre Ramiro és un saltamartí tan maldestre com a indecís i divertit. Un matí decideix eixir de la seua caixa i emprendre un viatge de tot un dia. Quines aventures viurà? Muntatge estructurat a partir de la narració, els titelles amb objectes, el clown i la música en directe.\nActivitats Infantils Precio 3 €\nLes cases de Sorolla\nHora inicio: 18:00 - Hora fin: Sense especificar\nZona: Llotja del peix\nDescobreix els llocs on es va allotjar Joaquín Sorolla en les seues diverses estades a Xàbia i les obres que va pintar des d'elles. Coneixes el tràgic succés que va patir en 1905?. Es commemora, este mes d'octubre, el 125 aniversari de la primera visita de Sorolla a Xàbia. Recorregut amb David Gutiérrez. Reserva prèvia, tel.: 646 87 50 14\nRutes i excursions 10€\nSorolla a la Grava, la mar i el Muntanyar\nHora inicio: 10:30 - Hora fin: Sense especificar\nDescobreix les pintures, notes de color, dibuixos, impressions o vivències que Joaquín Sorolla vaig tindre en la població i en la costa de Xàbia a través d'aquestes visites culturals. Es commemora, este mes d'octubre, el 125 aniversari de la primera visita de Sorolla a Xàbia. Reserves i més informació, David Gutiérrez, tel.: 646875014 (whatsapp) www.sorollajavea.wordpress.com\nPresentació llibre: Nits de tinta. Un art de pesca singular\nProjecte de Felipe Escolano, Pep Sopa i Jack Abbott El món tradicional de les pesqueres de Xàbia i comarca. Organitza Biblioteca Pública de Xàbia\nBatalla de MC's\nHora inicio: 18:00 - Hora fin: 20:00\nZona: Riurau d'Arnauda\nBatalla d'MCs: Hip hop al Riu Rau d'Arnauda\nRecital d’òpera i sarsuela - Montserrat Martí Caballé\nConcert a càrrec de Montserrat Martí Caballé (soprano), Luis Santana (bariton) i Francesc Blanco (pianista). Entrades esgotades.\nSorolla al Port i el Tangó\nConeix les visites de Sorolla a Xàbia a través de David Gutiérrez, que ens acosta a les seues pintures, els paisatges que el van inspirar, la llum, la mar, les tradicions i la seua gent. Es commemora, a més, este mes d'octubre, el 125 aniversari de la primera visita de Sorolla a Xàbia. Inscripció prèvia necessària al tel. 646875014\nL'herència de la pansa\nHora inicio: 10:00 - Hora fin: 12:00\nZona: Sense lloc determinat\nVisita guiada amb interpretació del patrimoni cultural i natural, degustació de panses, identificació de plantes, rastreig de fauna, anècdotes, curiositats locals i molt més. Inscripcions amb María (endémicanatura.com) al tel.: 616 043 173 El termini d'inscripció finalitza dos dies abans de cada visita.\nRutes i excursions Precio 10€\nSorolla i els escenaris de la pansa\nConéix les visites de Sorolla a Xàbia a través de David Gutiérrez, que ens acosta a les seues pintures, els paisatges que el van inspirar, la llum, la mar, els tradicions i la seua gent. Es commemora, este mes d'octubre, el 125 aniversari de la primera visita de Sorolla a Xàbia. Inscripció prèvia necessària al tel. 646875014\nFolklore: Balls al recer del Montgó\nEl Grup de danses Portitxol ofereix una mostra dels balls de la terreta. Jotes, folies, fandangos, masurques, i cants de feina i festa. Tot guarnit amb la música de guitarres, bandúrries i llaüts.\nXÀBIA NEGRA - 4º festival de novel·la negra i més\n29/10/2021 al 31/10/2021\nTota la informació sobre els actes de Xàbia Negra es pot consultar en la següent pàgina Web: www.xabianegra.com\nUn tribut modern a la música cubana i llatina. Un viatge musical que li portarà a través de diferents ritmes i estils. Acompanye'ns en aquest viatge amb Recoleto Creative. Balle i divertisca's en el nostre espai creatiu en el qual també vam mostrem artistes contemporanis del 2021. Per a reservar plaça, registre's en: https://es.recoleto.com/event-details/cubalinda-cabaret\nMúsica Precio 45€\nSorolla a la caleta del port\nDescobreix de la mà de David Gutiérrez les pintures que Joaquín Sorolla va pintar entorn de l'antiga Caleta del Port de Xàbia, algunes d'elles de les més famoses i conegudes del pintor. Es commemora, a més, el 125 aniversari de la primera visita de Sorolla a Xàbia. Reserva prèvia al telf.: 646 87 50 14\nCanta, vola, vola com un pardal!\nHora inicio: 09:00 - Hora fin: Sense especificar\nZona: Centro de Interpretación Montgó, Denia\nAl Parc Natural del Montgó, realitzarem un recorregut per una zona boscosa on observarem ocells forestals i aprofitarem per a netejar les caixes niu de cara a la pròxima primavera. Organitza: Parc Natural del Montgó. Contacte per a reserva i més informació: 679196461 / parque_montgo@gva.es\nRutes i excursions Gratis\nZona: Pl. de la Constitució\nLa comissió de Fogueres Xàbia organitza l'Halloween Party. Prepara la teua disfressa més terrorífica i vine a passar una vesprada de por.\nPer a evitar el spam, escriba el número663123\nPer a evitar el spam, escriba el número222080


Els Pets, Txarango, La iaia, Mazoni i La troba Kung-Fú seran alguns dels protagonistes de la 26a edició de l’Anòlia\nLa vint-i-sisena edició de l’Anòlia, que es farà a Igualada del 12 al 27 de juliol, inclourà una setzena d’actuacions, entre les quals destaquen, els concerts de Txarango, Els Pets, La iaia, Mazoni i la Troba Kung-Fú. El certamen de pop rock català s’encetarà el 12 de juliol amb el concert de Txarango i Germà Negre, que servirà per tancar també l’European Balloon Festival. Pel que fa les novetats de l’Anòlia d’aquest any cal destacar l’ampliació de l’oferta musical amb l’Anòlia Xics, que inclourà l’actuació de Macedònia, i l’Anòlia a la Fàbrica, que es farà al patí de La Cotonera, i que neix amb la intenció de ser un trampolí per als grups emergents de la nova escena catalana.\nDel 17 al 19 de juliol, l’Anòlia a la Fàbrica 2014 inclourà els concerts gratuïts d’Ariadna Bonet i Cels Burgès, Ramon Mirabet, Adriana Muntané, Cesk Freixas, Renaldo & Clara i Pribiz. Pel que fa els concerts de pagament del festival, es faran als Jardins de la Sala, del 24 al 27 de juliol i tindran com a protagonistes Buhos, La Troba Kung-Fú, Eric Fuentes, Mazoni, La iaia, Joan Colomo, Els Pets i Macedònia.\nTota la informació d’aquest festival, organitzat per l’Ajuntament d’Igualada, amb la direcció musical del Grup Enderrock, es pot trobar al web de l’ajuntament www.igualada.cat. Pel que fa les localitats es poden adquirir al portal www.codetickets.com, a la botiga Posa’l Disc, a Eventsi al Punt de Difusió Cultural i Turística d’Igualada. També hi ha un abonament a un preu únic de 15 euros, que dóna accés a les set actuacions dels jardins de La Sala.


Incorpora Salut Mental presenta la segona part del programa al Palau Macaya de Barcelona - Salut Mental CatalunyaSalut Mental Catalunya\nIncorpora Salut Mental presenta la segona part del programa al Palau Macaya de Barcelona\nLa Caixa ha posat en marxa el programa Incorpora Salut Mental, que es pilotarà en una primera fase a Catalunya, per portar-se a terme després a nivell de tot l'estat. La integració laboral de les persones amb trastorn mental es farà promovent la implantació d'un model que pretén millorar el contacte i les iniciatives entre les entitats d'inserció i professionals, els empresaris i les persones interessades.\nEl 22 de juliol es presenta al Palau Macaya de Barcelona la segona part del “ Programa Incorpora Salut Mental” a les entitats generalistes de la xarxa Incorpora de BCN, on Isabel Llorens i Laura González professionals de la Fundació DAU, encetaran un col·loqui amb els participants sobre els diversos procediments d’inserció laboral de les persones amb trastorn mental al mercat ordinari i les característiques pròpies d’aquest col·lectiu.\nEl programa ofereix formació, suport i assessorament continuat perquè aquelles entitats que vulguin, incorporin el col·lectiu de persones amb problemes de salut mental dins els itineraris d’inserció que tenen ja marcat per la resta d’usuaris. La seva implantació a tota Catalunya la gestionarà Salut Mental Catalunya/Ammfeina a través d’una Oficina Tècnica de Suport creada recentment per aquesta finalitat.\nL'Oficina Tècnica de Suport creada per AMMFEINA Salut Mental Catalunya, amb el suport metodològic del Institut Avedis Donabendian, s'encarregarà d'executar i dinamitzar el projecte de La Caixa, que vol millorar la ocupació laboral dels col·lectius de salut mental en l'empresa ordinària. L'objectiu és complir un dels lemes del programa: “Una feina digna, un encaix possible”.\nIncorpora Salut Mental forma part del programa INCORPORA de La Caixa per a la integració laboral de col·lectius en risc d'exclusió social.\nIncorpora Salut Mental\nAMMFEINA SMC participa en una recerca sobre inserció laboral de universitaris amb discapacitat\nUna empenta pel reconeixement dels Serveis Prelaborals