La bona ratxa del Lleida Esportiu, a prova a Sagunt\nEl Nou Camp de Morvedre és la pròxima parada en el viatge del Lleida Esportiu en aquest grup III de Segona Divisió B. El conjunt blau s’enfrontarà demà a l’Atlético Saguntino (12.00 hores) amb l’ambició d’assaltar el feu romà per entrar en posicions de play-off i allargar la bona dinàmica de resultats en aquesta segona volta de campionat. I és que els lleidatans sumen 11 punts dels últims 15 disputats.\nAquesta ratxa ha permès a l’equip de la Terra Ferma escalar posicions en la taula, fins a situar-se a dos punts de la zona de promoció d’ascens, i consolidar-se com el millor equip de la lliga en aquest inici de segona volta juntament amb l’Olot. Tres victòries (davant Badalona, Deportivo Aragón i Atlético Baleares) i dos empats (Peralada i Peña Deportiva) han deixat a tir de pedra l’accés als play-off quan passem per la vint-i-cinquena jornada.\nGerard Albadalejo, però, vol que el vestidor mantingui els peus a terra i segueixi en línia ascendent fins a assolir els objectius establerts abans de l’inici de la temporada. Per això, cal fer-se fort a casa i a domicili arrencar quants més punts siguin possible. Lluny del Camp d’Esports els blaus no perden des de la seva visita a Olot a principis de desembre i sumen un total de 14 punts amb un balanç de tres victòries, cinc empats i cinc derrotes.\nPer aquest partit, Albadalejo té la baixa de José Luis Valiente, que compleix cicle després de veure la desena amonestació en el darrer partit contra l’Atlético Baleares; i Aitor Núñez, continua treballant per recuperar-se. Per la seva banda, Noel Carbonell ja té l’alta mèdica, mentre que Marc Trilles ha superat la lesió que li havia apartat del terreny de joc les darreres setmanes i ha entrat en la convocatòria per un partit marcat en roig pel central valencià, ja que torna a la que va ser casa seva fins a la temporada passada. ‘Tatis’ i Jordi Martínez, ambdós del filial, han completat l’equip que s’enfrontarà a l’Atlético Saguntino.\nL’Atlético Saguntino, a darrere dels blaus\nPer la seva banda, el conjunt saguntí arriba a la cita a rebuf del Lleida Esportiu. Els valencians tenen un punt menys (34) que els de la Terra Ferma, de forma que es tracta d’un duel directe en el qual un triomf blau permetria deixar encara més a darrere a un Atlético Saguntino que no suma una victòria davant la seva afició des del passat 9 de desembre i, actualment, suma dues derrotes consecutives després de caure contra Mallorca i València Mestalla.\nPer això, Gerard Albadalejo sap que al Camp Nou de Morvedre es trobarà un partit difícil i dur davant un rival amb ganes de refer-se. No obstant això, el Lleida Esportiu vol aprofitar-se del cansament del conjunt romà després de jugar a Plasència el passat dimecres els vuitens de final de la Copa Federació.\nAl partit de la primera volta, disputat al Camp d’Esports, els valencians es van imposar per la mínima, gràcies a un solitari gol d’Àlex Felip, en un partit on els lleidatans van merèixer molt més del resultat obtingut.


Ombres al passadís – Sac de sastre\nOmbres al passadís\n7 Octubre 2010 20 Març 2012 carmedolz 3 comentaris\nLes meves pors es passegen per casa en forma d’ombres. Entren a l’habitació dels nens, quan no hi són, per amagar-se sota els seus llits. Les veig, de reüll, travessar el passadís, acotades, de camuflatge darrera un vestit negre que les difumina.\nEn tinc d’altres que viuen dins el meu armari i en surten a mitja nit per fer lliscar les seves mans al voltant dels meus turmells, com una carícia traïdora, i estirar-me avall fins fer-me despertar.\nLes més punyeteres de totes viuen al meu cap. Són petites, petites, i entren pels meus ulls en casaments i carreteres. Aquestes fan de paparres, unes de l’estomac, les altres del cor. S’hi adhereixen, les molt podrides i n’escanyen el rec sanguini, perquè els meus pensaments, privats d’oxigen, no carburin ni del dret ni del revés.\nLes que corren per casa les miro fit a fit i descobreixo que en realitat són infants desorientats, amb els ulls plens d’elles mateixes, que em necessiten per viure. Amb les punyeteres he arribat a un pacte i, de moment, sembla que han deixat d’incendiar-me la panxa.\n← El Canvi Carmàtic\nLa hipocresia de les flors →\n3 pensaments sobre “Ombres al passadís”\n7 Octubre 2010 a les 14:05\nPotser s’hauria de crear un servei d’assessorament en eficiència de les pors?? Perquè és un recurs il·limitat, si més no, el nostre ego sempre en genera!\n7 Octubre 2010 a les 16:04\nA mi les pors que em fan por… són les que un no reconeix com a pors. Les que identifiquem, tot i fer mal i por al ser reconegudes amb més o menys incertesa hi lluitem. Les altres! al no reconèixer-les apareixen i solen fer-nos mal a nosaltres i als que envoltem.\nPer tant el primer pas per combatre les pors és reconèixer-les i possar-los-hi un nom!…\n8 Octubre 2010 a les 16:21\nSempre juguen amb la foscor, els amagatalls i la nit. S’amaguen de nosaltres però ens persegueixen, i aquelles que enlloc d’entrar pels nostres ulls entren al nostre cap són les pitjors de totes.


Uns governs eficaços (i un record de Jaume Pomar) (Guillem Frontera)\nUns governs eficaços (i un record de Jaume Pomar)\n2 min. 28/03/2015 20:50\nLa temptació és pensar que vivim en ple desgovern, però, caient-hi, cauríem també en un gran error: tenim uns governs preparats per fer el que fan. Una altra cosa és si el que fan és el que haurien de fer perquè el país progressàs; això és tota una altra qüestió. Perquè no hem de confondre govern amb bon govern. I, així, s’ha de reconèixer que, a pesar de les dificultats que alguns col·lectius els han creat –pensem en l’Assemblea de Docents, per exemple–, en un bon grapat de coses els nostres governants se’n van sortint.\nMés que cap altre govern, ells han posat la comunitat als peus dels cavalls del Govern central “popular”, hi ha assajat les directrius recentralitzadores, no els han creat problemes de balances fiscals, han problematitzat un ensenyament que s’havia desenvolupat en pau i coneixement... Han pujat, és clar, al carro triomfal de les xifres, però davant els seus ulls s’ha degradat encara més la situació laboral, s’han sideralitzat les diferències entre pobres i rics, la misèria s’ha establert al territori per no tornar-se’n –almenys amb aquestes polítiques–, s’han negat nutrients bàsics per al creixement cultural de la societat i s’ha estimulat el model turístic de massificació marabuntària. S’ha consolidat el país com una terra apte per al creixement de rics, una terra primíssima per a la riquesa i una terra borda per al progrés.\nQui diria que no ha estat un govern eficaç, si aquests són els objectius generals de la dreta espanyola i de la dreta illenca en particular? Tenim uns governs d’èxit, ho hem de reconèixer. Si t’han fet mal, lector improbable, no ha estat per estultícia, sinó perquè els seus objectius són perversos.\nPerò no podem posar tantes persones en un mateix sac. Avui, diumenge, tornaré a dedicar algun temps a l’obra poètica completa de Jaume Pomar, editada per Guillem Forteza –una edició magnífica. Es tracta d’un d’aquests llibres que salven del possible naufragi una obra poètica d’altura, la vigència social de la qual estaria garantida en un país una mica més culte, però que aquí podria ser engolida per l’oblit o la penombra. Doncs bé, el llibre s’ha pogut editar gràcies a la col·laboració de la Vicepresidència de Cultura del Consell Insular de Mallorca: un gest intel·ligent que mereix la nostra gratitud.


Prepotència, fractura social i tercermundisme - Josep Maria Loste - Blogs de l'indirecte!cat\nOpinió amb independència. Dimarts, 23 d'abril de 2019 18:06 h\nDimarts, 24.12.2013. 13:52 h\ncotxe, cotxe privat, fractura social, prepotència, tercermundització, territori\nLa manca de transport públic i el seu preu, més que abusiu, és una injustícia com una casa de pagès. De fet, en una societat veritablement democràtica - amb justícia social i sentit comú- hauria d'augmentar, molt més, la benzina i les autopistes que no pas el transport públic.\nEl transport públic representa la vida; per contra, el cotxe privat és la mort en majúscules: la prepotència elevada a l’enèsima potència. A més, també implica una terrible fractura social i territorial . Ja seria hora que els nostres polítics tinguessin més coratge i voluntat política per tal d’afavorir el transport públic i deixessin de beneficiar, d’una forma irracional i tercermundista, la plutocràcia reaccionària del lobby petroler i/o automobilístic .\n3231 lectures 2 comentaris\nLluís Estrada Milà El Pla 43810\n25 de desembre de 2013, 20.23 h\n1 totalment d'acord amb el comentari. A comarques ens cal moure'ns amb cotxe particular perquè no hi ha infraestructures alternatives.\nMayte La Secuita\n24 de desembre de 2013, 19.39 h\nJo estic d'acord amb que s'ha de utilitzar el transport públic, però els que vivim a poblacions petites no podem utilitzar-ho ja que no s'adapta a les necessitats de mobilitat de la gent. Al poble on visc no hi ha servei de tren i els pocs autobusos que passen tenen uns horaris que impossibilita fer-ne ús. Per tant trobo injust que vulgui penalitzar-nos amb preus mes alts de la benzina ja que no tenim mes remei que moure'ns amb vehicle privat.


Capítol Clases y tareas\nLes trobades, les normes, les rutines i les ocasions són pràctiques educatives disseminades, és a dir, no apareixen en un espai o en un temps delimitats a l’interior de les institucions escolars, sinó que sorgeixen en qualsevol moment i lloc. Malgrat això, no es pot entendre la cultura moral de les institucions escolars sense analitzar abans el que passa en el seu principal moment de treball, ben delimitat en espai i temps: les classes. Per tant, aquest capítol se centra en la importància de fixar- se en el que passa a les classes per entendre la cultura moral de les institucions escolars.\nCiències de l'educació, Didàctica general i metodologia general, Didàctica de l'educació per a la ciutadania (transversals), Formació i desenvolupament del professorat, Psicologia de l'educació, Seqüències formatives i didàctiques, Orientació i tutoria. General, Educació moral, Desenvolupament professional, Ensenyament-Aprenentatge. Estils/processos interns d'ensenyament-aprenentatge.


territoris.cat 15:47 25/04/17\nEl certamen d'ocasió va tancar amb 153 cotxes venuts i prop de 2 M€ de negoci\nmollerussa fira continua autotrac pla d'urgell alcanó\nL'ens firal ha sortejat un premi de 3.000 entre els compradors d'un cotxe a la fira\nEl sector de l'automoció a la passada 29a fira Autotrac de Mollerussa va tancar amb unes xifres rècord per tercer any consecutiu. En un balanç històric, els expositors van vendre 153 cotxes per un import total de gairebé dos milions d'euros. El director de Fira de Mollerussa, Poldo Segarra, ha fet públiques aquest dimarts les dades, mostrant la seva satisfacció per aquests resultats.\nDesprés d’un bon any 2016 pel que fa a la recuperació de vendes i volum de negoci del sector automobilístic a les tres fires celebrades a la capital del Pla d’Urgell: Fira de Sant Josep, Autotrac i Autotardor, amb un total de 483 cotxes venuts per una suma de 8.862.719 euros, el sector continua millorant les seves xifres aquest 2017 amb nous registres. Així, si per la Fira de Sant Josep celebrada el passat mes de març, el sector batia rècord de volum de negoci amb 7,6 M€ i 284 cotxes, el tancament de resultats de l’Autotrac, celebrat del 7 al 9 d’abril, torna a aconseguir una nova marca, superant anteriors balanços d’aquest certamen tant pel que fa a l’import de vendes, amb 1.968.808 euros, com d’automòbils venuts, amb 153 vehicles.\nEntre la Fira de Sant Josep i l’Autotrac, les vendes de cotxes a les Fires de Mollerussa superen enguany els 9,5 M€, un 34% més que durant el mateix període de l’any passat\nEntre la 145 Fira de Sant Josep i l’Autotrac, les vendes de cotxes als certàmens de la capital del Pla d’Urgell superen enguany els 9,5M€, un 34% més que durant el mateix període de l’any passat, i 707.562 euros més que tot l’any 2016 entre les tres fires. Amb aquestes xifres, i a falta d’Autotardor, al mes d’octubre, el repte que es van marcar des de l'ens firal a principis d'aquest 2017, d'arribar als 10M€ en vendes en la suma de les tres fires d'enguany, està pràcticament garantit.\nEl 23% dels compradors d'un cotxe a l'Autotrac són de fora de Lleida\nPel que fa a les dades d’automoció d’Autotrac, fira dedicada al sector d’ocasió, destaca l’increment de compradors de fora de la demarcació de Lleida, amb un 23% (l’any passat un 16% i el 2015 un 12%), i en especial de la província de Tarragona. En percentatges, el 12% dels compradors van ser de Mollerussa, el 9% d’altres poblacions del Pla d’Urgell, el 10% de Lleida ciutat, el 46% de la resta de la demarcació de Lleida, el 5% de Barcelona, el 12% de Tarragona, el 2% de Girona i el 4% de punts de fora de Catalunya com a Binéfar, Fraga o Castillonroy.\nContinua també la tendència dels darrers anys pel que fa a l’augment del preu mitjà de cotxe venut, el qual es va situar enguany en 12.868 euros, una mica per sobre de la mitja de l’any passat i recuperant valors de fa deu anys. L’àmplia gamma dels automòbils exposats es va reflectir també en els preus dels cotxes venuts, que van oscil·lar entre els 30.500 euros, el cotxe més car venut, i els 1.300, el més barat.\nUn veí d’Alcanó guanya el Premi de 3.000 euros sortejat entre els compradors d’un cotxe d’ocasió\nD’altra banda, el veí Gregori Albareda d’Alcanó ha resultat el guanyador del sorteig del Premi de 3.000 euros entre els compradors d’un cotxe en el marc de la passada edició de l’Autotrac i que s’ha portat a terme aquest matí davant notari. El guanyador d’enguany va comprar un Audi A4 Avant a l’expositor Multiauto Balaguer de la capital de la Noguera.\n'Visca la revolució!', lema del 33è Saló de Llibre Infantil i Juvenil, que torna a Mollerussa del 2 al 14 de maig


Holiday home Bellisvej C- 367 Henne Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Bellisvej C- 367Henne Strand, Henne, Dinamarca - Veure al mapaHoliday home Bellisvej C- 367Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionssaunaaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home Bellisvej C- 367 està situat idealment a Henne; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Holiday home Bellisvej C- 367, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones, renta vaixelles per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen sauna estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Holiday home Bellisvej C- 367 és una elecció inteligents per a viatgers a Henne, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sesauna Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióforn microonesrenta vaixellescalefaccióplat de dutxareproductor de DVD/CDempolles d'aigua de cortesiarentadora Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Sol og Strand t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Els llençols i les tovalloles no estan inclosos en el preu de l'habitació. Podeu llogar-los a l'allotjament per un suplement de 95 DKK per persona o portar els vostres. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.Mostrar més


«L'organització del 'play-off' elimina la il·lusió i la passió del futbol»\nEl tècnic del Nàstic, Raül Agné, amb Dani Vidal a la banqueta de Balaídos.\nLa reacció de Quintanilla es va fer viral i el Nàstic ja treballa amb la renovació d'Agné sobre la taula\nActualitzada 13/06/2022 a les 10:10\nDos dies després de la derrota contra el Villarreal B, les crítiques per culpa de l'arbitratge de Germán Cid Camacho segueixen en primera plana mentre que d'altra banda el Nàstic ja comença a treballar de cara a la pròxima temporada.\nSegons ha pogut saber Diari Més, després d'un final de temporada excepcional, el president del Nàstic, Josep Maria Andreu, va oferir la renovació a Raül Agné abans de l'inici del play-off. Aquesta oferta es mantindria sobre la taula malgrat que no haver pogut ascendir de categoria i la pilota és ara a la teulada del tècnic de Mequinensa. Amb l'oferta sobre la taula, la decisió per continuar a la banqueta grana depèn de l'entrenador.\nLa derrota contra el Villarreal B encara l'ha de pair l'aficionat grana i també tot l'equip del Nàstic. Un gol mal anul·lat, unes mans dins l'àrea que no es van veure, una possible agressió d'un jugador del Villarreal B a un defensa del Nàstic sense disputar la pilota i un criteri qüestionable a l'hora de valorar les faltes d'entre els dos equips van ser algunes de les accions que van provocar que tots els nastiquers, tant els aficionats com els jugadors, cos tècnic i president explotessin contra l'organització d'un play-off a camp neutral.\nLa principal qüestió que van coincidir tots va ser l'absència del VAR. En camp com Balaídos, on cada setmana s'utilitza aquesta tecnologia i amb un partit tan important com és el de l'ascens a la lliga professional, és inexplicable.\nRaül Agné va titllar d'amateur una lliga que aspira a ser més professional i va assenyalar que l'àrbitre no va estar al nivell que requeria el duel. El president del Nàstic, Josep Maria Andreu, va declarar en el postpartit que els grana «van jugar contra 12» i que presentarà «la dimissió a la Junta de la Real Federació Espanyola de Futbol» per l'organització d'un play-off que ha arrossegat milers d'aficionats del Nàstic a moure's de punta a punta del país per animar el seu equip mentre que d'altres, com el Deportivo de la Corunya, va jugar els dos partits al seu estadi amb ple absolut de la seva afició.\nLa RFEF va rebre més d'un cop per part de jugadors del Nàstic, Marc Trilles va deixar clar a Twitter que «la RFEF s'ha rigut dels clubs i aficionats, el play-off ha sigut un circ». Álex Quintanilla, defensa grana, va elaborar un fil a Twitter on va fer una crítica molt detallada a tots els nivells de l'organització de tota la Primera RFEF.\nEnhorabuena @rfef os habéis reído de los clubes y los aficionados q se han tenido que recorrer 1000 km para ver a sus equipos, un playoff que ha sido un circo y por designarnos un trío arbitral que no es ni de regional.\nNo hay consuelo.Gracias afición, volveremos otra vez.\n— Trilles (@marc_trilles) June 12, 2022\nPrimer va passar per la baixa qualitat de la producció de la competició, la manca d'organització i, finalment, es va referir a la seu neutral del play-off que «elimina la il·lusió, la passió, el seguiment i la importància de l'afició de les eliminatòries d'anada i tornada. Això és el futbol». Aquest fil es va fer viral i va arribar a més de dues mil repiulades i molts periodistes i, fins i tot, Javier Tebas, president de La Liga, va fer ressò de la crítica dels grana i va donar suport al jugador.\nAbro este hilo para recoger una serie de hechos y expresar mi opinión sobre la tercera categoría del fútbol español.\nTodo está escrito desde el máximo respeto a las personas que trabajan en la competición y espero pueda percibirse como una crítica constructiva:\n— Alex Quintanilla (@alexkintanilla) June 12, 2022\nL'alcalde de Tarragona, Pau Ricomà, també va coincidir amb el sentiment d'impotència que, dies després, encara comparteix tota la ciutat. «Els partits es decideixen per petits detalls i si l'àrbitre no pita igual pels dos equips, resulta que és un gran detall» va destacar l'alcalde. A més, també va carregar contra la decisió d'emportar-se l'eliminatòria a Galícia a partit únic i no d'anada i tornada com es feia anteriorment: «Qui va organitzar el play-off no s'ho va pensar gaire. S'estan carregant una cosa molt bonica com és veure el Nou Estadi ple, això és el futbol de veritat. Qui va decidir aquesta mesura no té sentit comú», va assenyalar. L'alcalde, però, també va voler mencionar la part positiva que va deixar el partit. La plaça de la Font es va tenyir de grana i molts aficionats van patir amb el Nàstic durant tot el partit «és bonic també veure la plaça de la Font plena de gent que comparteix un sentiment de ciutat dintre. Quan un veu des de fora aquesta munió de gent patint i animant al Nàstic s'ha de posar en valor» però l'alcalde també va voler afegir que «tant de bo s'hagués viscut al Nou Estadi, com l'últim partit de lliga a casa contra el Sevilla Atlético». Aquest any la RFEF va voler canviar el sistema d'ascens dels equips de Segona B a partit únic, substituint al típic partit d'anada i tornada que tant beneficia a totes dues aficions dels equips que es juguen l'ascens. «Tant de bo ho rectifiquin, no té sentit que els equips de Segona B hagin de moure els seus aficionats tan lluny, encara és meritori que milers d'aficionats es desplacessin a l'altra punta del país per decisió de la RFEF», va sentenciar l'alcalde.\nSigui com sigui, amb totes les polèmiques, el Nàstic ha acabat la temporada i després de pair aquesta final, s'ha de començar a treballar en la següent. El primer pas per elaborar el nou projecte de l'ascens per la propera temporada és el de l'entrenador i, de moment, sembla que la continuació d'Agné depèn de la seva decisió. Un cop es confirmi l'entrenador, s'haurà de treballar amb les renovacions.\nComenta el contingut : «L'organització del 'play-off' elimina la il·lusió i la passió del futbol»


L’Ajuntament adquireix una carta portolana de Guillem Soler | Bonart\nL’Ajuntament adquireix una carta portolana de Guillem Soler\nL’Ajuntament de Barcelona ha adquirit una carta portolana del mestre cartògraf Guillem Soler (s. XIV) a la casa Daniel Crouch Rare Books de Londres.\nEl fragment adquirit per la ciutat de Barcelona és un dels únics deu exemplars supervivents arreu del món de la producció cartogràfica catalana del segle XIV. Per altra banda, dels 43 testimonis catalans medievals supervivents, només un, la carta de Gabriel de Vallseca de 1439 (propietat de la Biblioteca de Catalunya, però cedida en comodat al Museu Marítim de Barcelona), es conservava fins ara dins la Península Ibèrica. Era l’única obra que, in extremis, va ser lliurada de l’exili que havien patit totes les altres, gràcies a una subscripció pública que, entre 1917 i 1922, va permetre a l’Institut d’Estudis Catalans acabar de pagar l’elevada suma de diners —60.000 pessetes de l’any 1917— que calien per evitar que fos exportada a França.\nAixí doncs, fins avui, no es conservava un sol testimoni de la reconeguda cartografia catalana del segle XIV ni a Catalunya ni a tota la resta de la Península Ibèrica. Es tracta d’un material molt rar i poc assequible: la darrera venda d’un exemple similar de carta portolana del segle XIV fou a la casa de subhastes Sotheby’s el 1980, i es tractava d’una peça itàlica, no d’una carta catalana.\nHi ha diversos aspectes que subratllen la peculiaritat i rellevància d’aquest fragment. El primer que, per la comparació sistemàtica de l’escriptura, de la toponímia, de l’escala gràfica i de la representació de la ciutat de Tlemecen que porta, pot ser atribuït amb certesa al taller d’un cartògraf mallorquí ben conegut, el del mestre cristià Guillem Soler. Guillem va ser el fundador d’una nissaga de cinc generacions de cartògrafs cristians, la dels Soler, que va fer la competència al taller del jueu Cresques Abraham (l’autor del mític Atles català) i del seu fill i continuador Jafudà Cresques, convertit al cristianisme amb el nom de Jaume Ribes.\nDel cartògraf Guillem Soler, documentat en actiu a Mallorca entre 1368 i 1400, només es coneixien fins ara dues cartes nàutiques: una utilitària conservada a l’Archivio di Stato di Firenze (datada l’any 1385), i una altra conservada a la Bibliothèque Nationale de France (signada, però sense datar). Tanmateix, la comparació de la toponímia del fragment adquirit per l’Ajuntament de Barcelona amb la que presenten aquestes altres dues cartes, i amb la que inclou l’Atles català de 1375, indiquen que es tracta d’una peça més antiga, coetània de l’Atles català o fins i tot algun any anterior. Es tracta, doncs, de l’obra més antiga del taller de Guillem Soler que ha pervingut, i d’un dels primers testimonis de cartografia nàutica catalana que han aconseguit sobreviure fins al segle XXI.\nFins ara, la ciutat de Barcelona conservava, gràcies a la subscripció pública iniciada per l’Institut d’Estudis Catalans, l’única carta nàutica catalana medieval de la Península Ibèrica, la de Gabriel de Vallseca de 1439. Malgrat la seva gran espectacularitat visual i la seva inqüestionable rellevància artística, per aquelles dates ja feia un segle que la cultura catalana produïa i exportava obres de cartografia nàutica, la immensa majoria de les quals no pertanyien, a més, al sector de les obres de luxe que la carta de Vallseca representa.\nLes obres de luxe, per la seva espectacularitat i per haver-se conservat a contexts palatins o eclesiàstics, han arribat bastant ben representades a l’època contemporània, malgrat que, en realitat, van ser una excepció productiva. Al contrari, les cartes utilitàries, com el fragment que ara ha adquirit l’Ajuntament de Barcelona, ben poques vegades han aconseguit sobreviure completes, i no gaire més sovint de manera fragmentària, tallades i reaprofitades com a material de relligadura de llibres posteriors, com en aquest cas.\nAquest fragment de carta portolana ve a omplir, doncs, un gran buit patrimonial, en posar davant dels ulls de l’espectador el que va ser realment la norma productiva de la cartografia catalana medieval: una gran quantitat de cartes utilitàries relativament barates que, per això mateix, es van difondre extraordinàriament ja durant el mateix segle XIV, i que van constituir una de les aportacions més rellevants de la cultura catalana medieval al patrimoni cultural de la Humanitat. Així ho van saber reconèixer immediatament estrangers tan il·lustres com el matemàtic, astrònom i poeta toscà Paolo dell’Abbaco, el qual, l’any 1350, no va dubtar a fer servir la denominació “mappamondo da Maiolica” per identificar davant dels seus lectors la nova tècnica cartogràfica que la cultura catalana distribuïa des del port de Ciutat de Mallorca.\nAquesta carta passarà a formar part del fons de l’Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona, i s’exposarà durant el 2015 juntament amb una reproducció a gran escala de la carta produïda gràcies a la col·laboració de Hewlett Packard.\nEtiquetes: Ajuntament de Barcelona · Carta portolona · Guillem Soler


Manta de ganxet: en 12 mides! – fil tenyit a mà – Asigoy\nHome patrons de teixir Manta de ganxet: en 12 mides! – fil tenyit a mà\nManta de ganxet: en 12 mides! – fil tenyit a mà\nby adminon agost 12, 2021 agost 12, 2021 Leave a Comment on Manta de ganxet: en 12 mides! – fil tenyit a mà\nUna manta de ganxet fàcil amb un punt divertit i nou: el meu Creuer Manta de ganxet – és un patró gratuït aquí al bloc! Llegeix la meva inspiració, el meu procés de disseny i molta informació sobre fil perfecte Jo vaig triar. O desplaceu-vos cap avall per obtenir el patró gratuït.\nEl disseny Inspiration +\nVaig tenyir una mica de fil per la meva més recent Filats de Sewrella col·lecció tenyida a mà en els magnífics colors Cruise i Lido Deck, només estaven asseguts al meu prestatge, demanant que els fes servir per a coses tan impressionants com són. M’encantava tenyir aquests colors i sabia que una manta senzilla de dues cares seria el millor per a ells. El treball del nostre fil base clàssic voluminós va fer que la manta fos squishy i luxosa amb un drapeig increïble.\nAquesta manta de ganxet de creuer és l’epítom del luxe. És una peça d’herència segur! Només diré això: si hi ha una manta, hauríeu de despertar-vos i invertir temps en fabricar, és aquest.\nLa combinació de colors és fàcil\nNotareu a les fotos d’aquest patró de manta de ganxet que les piscines de fil variades semblen onades o unes ratlles suaus i fluides. Això no es deu a cap tècnica o recompte de fantasia, així és com funciona el nostre fil quan es fa ganxet.\nTreballem el costat dret de la manta en un color i el costat equivocat en un altre color per obtenir un efecte de dos tons i això ajuda a que el color s’uneixi a l’aspecte ondulat que es veu aquí. Podeu obtenir un efecte similar utilitzant qualsevol dels nostres colors de filats tenyits a mà.\njo començava tenyint a mà el meu propi fil fa més de dos anys i ara és un negoci florent en el qual m’encanta treballar! Allotgem col·leccions mensuals, cadascuna d’elles centrada en un tema complet amb fils de colors variats i massissos, fils clapejats i tots els fils bàsics diferents, inclòs el fil voluminós que veieu a la imatge aquí.\nTambé incorporem tes i rentat de llana casolà específics per a cada col·lecció. Tés d’edició especial que es relacionen amb el tema, com ara la margarita clau de calç a l’estiu i la carbassa chai a la tardor, mentre que el rentat de llana perfumat connecta l’olfacte amb la col·lecció com el cocoter o el càlid ambre ambre.\nSegueix Sewrella Yarn a Instagram o accedeix a la nostra llista de correu electrònic a Lloc web Sewrella Yarn per estar al dia quan es llancin les noves col·leccions.\nUna manta, tantes mides\nTot i que estic enamorat d’aquesta manta de ganxet de la mida del nadó, he escrit aquest patró per treballar amb mantes de gairebé qualsevol mida.\nDins del patró següent trobareu una taula de mides incloses en el patró, així com les seves mesures i el jardí necessari per fer-los (sempre que utilitzeu el fil que he utilitzat o un fil de pes similar)\nFil + Substitució\nÉs fàcil fer aquesta manta amb un altre fil gros, com Lion Brand Color Fàcil. Aquest fil està molt disponible a un preu fantàstic en una paleta de colors molt bonica. Qualsevol altra manta voluminosa de la categoria 5 també es podria substituir amb força facilitat, fins i tot fins i tot filats tenyits a mà d’altres tintorers independents.\nObteniu el patró PDF imprimible de lletra gran i sense anuncis AQUÍ.\nAgafeu l’últim paquet de patrons que inclou més de 150 patrons com aquest a la venda per 20 dòlars avui AQUÍ.\nPIN aquest patró als vostres taulers de Pinterest per més endavant AQUÍ.\nDeseu a la cua de Ravelry AQUÍ.\nAquesta manta de ganxet de creuer inclou un patró fàcil i gratuït que utilitza tots els meus preciosos fils tenyits a mà, escrits en 12 mides.\n–Fil Sewrella: clàssic voluminós\n(pes 5 / voluminós, 3,5 oz / 100g, 219yds / 200m)\nColors: CREUER, DECO DE LIDO\nVegeu el jardí mitjançant la taula següent\n–Ganxo de ganxet de mida 7 mm\n7 pts x 12,5 files = 4 ″ en hdc\nAmplada “ Llargada “\nAmorós 10 10\nSeguretat 14 17\nNena 30 35\nCotxet 40 40\nNen petit 42 52\nSwaddle 47 47\nBressol 45 60\nLlançar 52 60\nBessó 66 90\nDoble 90 108\nReina 96 108\nrei 108 108\n–Consulteu el gràfic anterior per triar la manta de mida que voleu fer.\n-Consulteu el gràfic del patró següent per determinar el vostre nombre de cadenes de fonamentació (A), recompte de puntades de fila (B), i nombre de repeticions totals de files (C).\n– Puntades de cadena durant tot el patró no compti com a punt, ni s’inclouen en el recompte total de punts.\n-Al llarg d’aquest patró canvieu de color cada fila que treballa totes les files RS a Cruise i totes les files WS a Lido Deck. Això proporciona un efecte reversible de dos tons.\n-Substituïu altres filats de qualsevol pes mitjançant la mida de ganxo recomanada i seguint el mateix patró de puntada amb una cadena de fonament que sigui l’amplada de la mida de manta desitjada i que es repeteixi la fila de treball fins que arribeu a la longitud que desitgeu. Les alteracions poden afectar el jardí.\n– Utilitzeu fils de pessetatge seguint el gràfic de jardí a continuació. Consulteu la secció “Filats i substitució” anterior per obtenir més informació.\nNen petit 2740\n-Hdc de bucle frontal només: fes una puntada de ganxet doble doble treballant només al bucle frontal.\nManta de llançament antiga de ganxet\nAmb Creuer, cap A (o qualsevol número +2), sk 2 pts.\nFila 1 (RS): Hdc transversal, al seu tornB>\nCanvieu de color a Lido Deck deixant cues de 6 “d’ambdós fils.\nFila 2 (WS): Cap 1, FLO hdc, al seu tornB>\nCanvieu de color a Cruise deixant cues de 6 “d’ambdós fils.\nRepetiu la fila 2 fins que hàgiu acabat C files, canviant de color cada fila tal com s’indica.\nAcaba i teixeix els extrems.\nA (pts) B (recompte de punts) C (repeticions totals de files)\nAmorós 38 18\nSeguretat 50 24 54\nNena 106 52 110\nCotxet 142 70 125\nNen petit 150 74 163\nSwaddle 166 82 147\nBressol 158 78 188\nLlançar 184 91 188\nBessó 234 116 282\nDoble 318 158 338\nReina 338 168 338\nrei 382 190 338\nAbreviatures (termes dels EUA):\nflo – només bucle frontal\nhdc: mig ganxet doble\nrep – repeteix\nrs – costat dret\nsk – saltar\npunt (s) – punt (s)\nws: costat equivocat\n<> – recompte de puntades\nALTRES PATRONS DE MANTANYA DE CROXET GRATU .TS\nManta de bloc de color de ganxet / 2. Manta de planter de ganxet / 3. Manta de ratlles de pastís de ganxet\nPrevious Article“Sóc un dermatòleg amb taques fosques de l’exposició solar. Així els tracto\nNext ArticlePaperera sensorial d’ocells | Llucs de llum i empanades de fang\nGorro de ganxet Caron Big Donut O’go Bun\nPatró de punt lliure de bufanda de Halloween\n6 patró de teixit de coll alt sense mànigues


Incendi d'habitatge a Quatre Vents - RÀDIO MARINA 100.3 | RÀDIO MARINA, sempre al teu costat\nIncendi d’habitatge a Quatre Vents\nUn total de nou dotacions de diferents cossos d’emergència han hagut d’intervenir aquest dissabte a primera hora de la tarda en l’extinció d’un incendi que s’ha produït al cas urbà de Blanes, sense que sortosament s’hagi produït cap víctima. La Policia Local de Blanes ha rebut l’avís quan eren les 14’19 hores.\nUn veí del mateix edifici on s’estava produint l’incendi els ha alertat mitjançant la trucada que hi havia foc a l’habitatge del seu costat on, segons ha explicat, semblava que no hi havia ningú en aquells moments. Immediatament, s’han dirigit cap al lloc dels fets, al barri de Quatre Vents, i han entrat a l’edifici. Tres agents de la Policia Local han intentat accedir a l’interior del pis sinistrat per la porta i, al no ser possible, ho han hagut de fer saltant des del balcó del veí del costat, situat en un quart pis d’alçada.\nQuan finalment han pogut entrar a l’interior de l’habitatge on s’estava calant foc, han comprovat que no hi havia ningú, cosa la qual ha corroborat posteriorment el propietari del pis, que ha estat localitzat pels cossos d’emergència i ha acudit al lloc dels fets. Mentrestant, ja havien arribat la resta de cossos d’emergència, i els Bombers de la Generalitat s’han encarregat de sufocar i extingir l’incendi.\nA conseqüència del foc, el dormitori on s’han originat les flames ha quedat molt malmès, mentre que la resta de la casa han quedat afectades un parell d’habitacions i el passadís pel fum. Pel que fa a les possibles causes de l’incendi, els cossos d’emergència sospiten que podria haver estat per una fallida elèctrica originada en un endoll. Des d’aquí, hauria pres foc en el matalàs del dormitori, tot i que les investigacions pertinents hauran de determinar si ha estat així o no.\nNo ha fet falta desallotjar l’edifici, ja que els mateixos veïns –un total de vuit persones- han decidit sortir de casa seva de mutu propi, havent pogut retornar als seus respectius domicilis quan l’alerta ha quedat desactivada: a les 15’38 h. En l’emergència han intervingut un total de 9 dotacions dels cossos d’emergència: 3 camions dels Bombers de la Generalitat, 5 dotacions de la Policia Local de Blanes (3 cotxes patrulla i 2 agents en motocicleta), i una ambulància del SEM, el Sistema d’Emergències Mèdiques.


Ajuts de Lloguer per a Joves - Sant Fost En Comú Podem\nJa estan disponibles els ajuts de lloguer per a joves. Es tracta del «Bo Jove» de 250€ mensuals i va adreçat a joves de fins a 35 anys que disposen d’un contracte de lloguer per poder fer front al seu pagament. Es podrà sol·licitar entre el 8 de juny i el 17 de juny mitjançant la web d’habitatge.\nDe fet, avui s’ha publicat en el DOGC la Resolució DSO/1650/2022. En ella, s’obre la convocatòria per a la concessió de les subvencions del Bo Lloguer Jove.\nPersones destinatàries: aquestes subvencions es destinen a les persones físiques que, en el moment de presentar la sol·licitud tinguin de 18 a 35 anys (inclosos), i que, a més de complir els requisits establerts a les bases, siguin titulars d’un contracte de lloguer, habitació o cessió d’ús que constitueixi el seu domicili habitual o permanent, en el territori de Catalunya.\nTermini per presentar les sol·licituds: s’inicia el 8 de juny de 2022, a les 9:00 hores i finalitza el 17 de juny a les 17:00 hores.\nImports màxims de lloguer mensual: 900 € mensuals per a la comarcal del Vallès Oriental, i 450 euros mensuals en cas de tractar-se d’una habitació.\na) Preferentment, a través de mitjans electrònics al web de la Generalitat de Catalunya. Per conèixer com fer la tramitació on-line hi ha a disposició un tutorial en la mateixa SOL·LICITUD ELECTRÒNICA BO LLOGUER JOVE\nb) Els i les joves de Sant Fost també podem acudir a la web del Consell Comarcal del Vallès Oriental mitjançant el següent enllaç.\nc) A l’Oficina Comarcal d’habitatge del Vallès Oriental amb cita prèvia.\nTanmateix, s’han habilitat dues línies telefòniques per atendre qüestions als respecte: 93 860 07 08 – 667 99 21 35, a més del correu electrònic habitatge@vallesoriental.cat.


Portal de Transparencia - somvela\nLa Fede Portal de Transparencia\nLa Transparència és un indicador fonamental de la qualitat de la gestió federativa.\nLa Federació de Vela Comunitat Valenciana, a fi a potenciar la seua política de transparència, accés a la informació pública i bon govern ha posat en marxa el seu Portal de Transparència, una iniciativa que arreplega la Llei 19/2013 sobre esta matèria. La Federació complix així les seues obligacions atenent a la filosofia d'esta norma que s'inclou en el seu primer paràgraf: Permetent una millor fiscalització de l'activitat pública es contribuïx a la necessària regeneració democràtica, es promou l'eficiència i eficàcia de l'Estat i s'afavorix el creixement econòmic.\nD'esta manera, el Portal de Transparència, arreplegant l'esperit de la llei, resumix en el següent paràgraf les principals obligacions de la Federació:\nFomentar l'esport de la vela, fent que el mateix a través dels valors de l'esport, ajude a la regeneració democràtica de la societat espanyola més en concret de la Comunitat Valenciana. I tot això, gestionant de forma eficient i transparent els recursos econòmics que se'ns faciliten, el fi dels quals no és generar beneficis però si el suport al creixement econòmic de la nostra zona d'influencia.\nComplint amb el mandat regulat en els articles 6 i 8 de la vigent llei de Transparència, la Federació posa a disposició de la ciutadania esta pàgina amb informació institucional, econòmica, pressupostària i estadística per a, d'una forma fàcil i accessible, donar a conéixer de quina forma es gestionen els recursos de la Federació.\nEstatuts i Reglament Disciplinari


Traducció escrita, Rëlé Intérpretes. Traducció de textos en múltiples idiomes i especialitats\nTraducció de textos en múltiples idiomes i especialitats\nEns encarreguem de coordinar els vostres projectes de traducció.\nRëlé us ho posa molt fàcil, ja que oferim serveis de traducció per a tots els sectors. Tant si es tracta d’una publicació mèdica, com d’un dossier de premsa o de la documentació d’un judici, deixeu-ho a les nostres mans. Si el que us cal és traduir la documentació del vostre simposi, us oferirem un servei personalitzat que englobi totes les vostres necessitats.\nConferència de Yanis Varoufakis i Gerardo Pisarello\nServei de traducció simultània per al 2ML Madrid Machine Learning\nServei de traducció consecutiva per a l’acte d’HUGO BOSS a Barcelona amb el regatista Alex Thomson


L'Ajuntament requereix al propietari de Paladium que en segelli l'accés - Diari de Girona\nL'Ajuntament requereix al propietari de Paladium que en segelli l'accés\nDes que es va tancar l'any 2001 hi viu gent, mentre que el PSC vol que s'enderroqui\nplatja d'aro | carles torramadé 13.11.2008 | 01:00\n"Prive" amb roba estesa. josep m.bartomeu\nUn dels accessos a l´interior de la finca obert a l´entrada de qualsevol persona.\nUna part de la finca de Paladium.\nL'Ajuntament de Castell-Platja d'Aro ha requerit al propietari de l'edifici de l'antiga discoteca Paladium a través d'un decret d'alcaldia que tanqui els accessos a dins de la finca per evitar que hi ?segueixi vivint gent, que algunes ocasions han causat alguna trifulca. Per la seva banda, però, el grup municipal dels socialistes reclama que es faci enderrocar l'edifici a causa del seu estat de deteriorament, com ha pogut comprovar aquest diari. De fet, la portaveu socialista, Dolors Padilla, ha manifestat que les condicions de l'interior de l'edificació representen un risc per a la salut dels que hi ?viuen.\nLa discoteca Paladium, un dels referents de la nit, no només de Platja d'Aro, sinó de tota la Costa Brava, va obrir les seves portes l'any 1966, però una sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya la va fer tancar ara fa set anys. Des de llavors, la finca del local és un lloc inhòspit, abandonat i cada cop més degradat, situacions que no han impedit que hagi estat ocupat. Les condicions higièniques i de salubritat tampoc són les més adequades.\nHi ha hagut queixes de veïns i tampoc han estat una excepció les baralles entre els inquilins o alguna foguera. Per això, l'Ajuntament reclama al propietari que tanqui la finca de manera que no hi pugui accedir ningú. No obstant això, els socialistes platjarencs reclamen a l'equip de govern que no es demani al propietari que se segelli, sinó que es tiri a terra. L'alcalde, Joan Giraut, ha avançat que si el propietari no porta a terme el tancament, l'Ajuntament l'executarà de manera subsidiària.\nD'altra banda, l'Ajuntament també ha desestimat el recurs de reposició contra les contribucions especials per a la reurbanització de Can Semí. Els veïns, però, ja han presentat la seva reclamació als jutjats.\nTant Iniciativa com el PSC, consideren que el mal estat de la urbanització es deu a la manca de manteniment -quan fa prop d'una dècada que es va recepcionar- que hi ha fet l'Ajuntament i al fet que els carrers de Mas Semí han estat el pas de gran quantitat de camions pesants per a la construcció de cases al Mas Nou.


3a Trobada del Comitè Ambiental de l’escola. | Escola Miquel Martí i Pol\nAhir divendres 11 de juny va tenir lloc la 3a Trobada del Comitè Ambiental de l’escola. La trobada es va fer de manera virtual com la resta del curs amb la presència de tots/es els/les delegats/des verds/es dels grups classe d’educació primària, representació de consergeria, menjador i administració, així com el professorat membre del comitè i l’equip directiu.\nA la trobada es va fer una visualització i anàlisi dels resultats del formulari de valoració del projecte per part de totes les classes d’educació primària. Es va fer una lectura de totes les propostes de les quals algunes s’han pogut desenvolupar i altres resten pendents pel proper curs escolar.\nTots els membres del comitè van participar amb moltes ganes i il·lusió. L’alumnat del centre va demostrar, una vegada més, que té un gran sentit de la responsabilitat i pertinença a un projecte col·lectiu com és l’escola.


, Reus, Espanya\nCatalunya → 3.687 establiments\nReus → 8 establiments\nReservats fa poc a Reus Quality Reus\n“Principalmente su ubicacion, cercana al centro de Reus y a la casa navàs\ny a la Ruta MODERNISTA,que era mi principal objetivo de visitar en Reus.“\nCap pega, val a dir que he aprofitat una oferta de 45 euros habitació, o sigui que he anat amb una Audi a preu de Seat.\nL'NH Ciutat de Reus està situat a només 1,5 km del recinte firal i centre de conferències de Reus i a 3,5 km de l'aeroport de Reus. Disposa de Wi-Fi gratuïta a totes les instal·lacions i d'habitacions amb aire condicionat.\nEl parc temàtic PortAventura i les platges de Salou i Cambrils són a 10 km de l'NH Ciutat de Reus. A més, està ben comunicat amb l'autopista C-14 i té un aparcament privat exterior.\nTotes les habitacions de l'NH Ciutat de Reus disposen de TV per satèl·lit, minibar i Wi-Fi.\nL'NH Reus té un restaurant de cuina mediterrània i un bar cafeteria, ambdós adaptats per a persones de mobilitat reduïda.\nQuan vols allotjar-te al NH Ciutat de Reus?\nLa reserva més recent en aquest hotel és del 24 de maig a les 12:09 des de: Espanya.\nInstal·lacions del NH Ciutat de Reus\nCondicions del NH Ciutat de Reus\nUn menor de 12 anys paga 12,25 EUR per persona i nit si dorm en un llit supletori.\nUn nen més gran o adult paga 36,38 EUR per persona i nit si dorm en un llit supletori.\nAquests comentaris els han escrit els nostres clients després d'allotjar-se al NH Ciutat de Reus.\nHa tingut sempre un 7.7 el NH Ciutat de Reus?\npreus dels extres, esmorzar i parking, però no els he consumit.\nla possibilitat d'aparcament, el tracte personal i un esmorzar correcte.\nEls clients que han consultat el NH Ciutat de Reus també han consultat: Hotel Gaudi\nL'hotel està situat al centre de Reus, a la zona comercial, i al costat de la ruta modernista. L'hotel disposa de jardins, un bar acollidor i un restaurant amb aire condicionat i menú a la carta. La reserva més recent en aquest hotel és d'avui a les 05:39\ny a la Ruta MODERNISTA,que era mi principal objetivo de visitar en Reus.”\nMargarita, Madrid des de $63,86\nEl Brea's Hotel està situat davant del centre de congressos de Reus i a menys de 5 minuts amb cotxe de l'aeroport. La reserva més recent en aquest hotel és d'avui a les 15:31\nAquest hotel modern està situat al centre de Reus, a 5 minuts del parc temàtic PortAventura i a poca distància amb cotxe de la Costa Daurada. La reserva més recent en aquest hotel és d'avui a les 15:38\nNora, Kindsbach des de $46,45\n» Mostra més hotels a Reus


Mic Peluix 40 cm - Abacus Online\nMic, el peluix protagonista del programa del Club Súper 3, és un peluix suau i tou. El nino és de color taronja, amb el nas morat, les orelles verdes i el melic en forma d'espiral. Té uns braços i unes cames llargs que fan que el peluix Mic fomenti l'estimulació sensorial dels nens i la seva afectivitat. Els petits se'l voldran endur a tot arreu per descobrir-li el món. Els amics del Mic són la Mosca, el Cargol i, sobretot, Cincsegons. Junts canten cançons, expliquen contes i juguen a les endevinalles.\nEs convertirà sens dubte en el nino preferit del teu petit per jugar i viure un munt d'aventures! MAC, MEC, MIC, TOCA'T EL MELIC\nEdat recomanada: a partir de 6 mesos\nEdat recomanada: De 6 a 12 mesos\nReferència Abacus: 1365607.76


L’Obra Social de Caixa Ontinyent beneficia en 2015 a més de 250.000 persones | TV Digital Ontinyent\n30 novembre 2020 - 3:21 h\nInici Economia Empreses i comerços L’Obra Social de Caixa Ontinyent beneficia en 2015 a més de 250.000...\nL’Obra Social de Caixa Ontinyent beneficia en 2015 a més de 250.000 persones\nS’han realitzat 261 activitats amb 170 col·lectius diferents.\nEls 25 centres implantats mantenen 199 llocs de treball estable.\nMés de 250.000 persones van ser els beneficiaris directes de l’obra Social que Caixa Ontinyent va realitzar en 2015. Una actuació que ha possibilitat el desenvolupament de 261 activitats en les comarques centrals valencianes en col·laboració amb 170 col·lectius, i que han permès el manteniment de 199 llocs de treball estable i directe.\nLa inversió realitzada ha ascendit a 832.000 euros, un 15% més que en 2014, i s’ha dividit en tres grans línies d’actuació:\n– Manteniment dels centres implantats: 25 centres socials, assistencials, culturals i esportius en 13 localitats.\n– Recerca i divulgació de temes autòctons a través de publicacions: amb un fons editorial compost per 104 llibres i 43 discos.\n– Col·laboració amb col·lectius: essencial per a dinamitzar l’associacionisme i propiciar actuacions de caràcter assistencial, docent, cultural, mediambiental i recreatiu, que enguany ha aconseguit a 170 col·lectius.\nPer al 2016 es preveu una continuïtat en esta línia, amb més èmfasi en les actuacions educatives, especialment quant a innovació i emprenedorisme associats a la formació universitària. També es potencia l’activitat assistencial amb la disposició de nous immobles per a la futura ampliació del CRIS d’Ontinyent (Centre de Rehabilitació i Integració Social) i aportació de nous recursos en diferents localitats.\nL’obra social de Caixa Ontinyent és un dels seus principals objectius fundacionals, a través de la qual es reverteixen els beneficis a la societat, localitat a localitat, comarca a comarca, contribuint a millorar el benestar de tots.\nArticle anteriorUna nova comissió assessorarà l’Ajuntament en la defensa del patrimoni històric-artistic d’Ontinyent\nArticle següentOntinyent lidera l’estalvi municipal a les capitals de les comarques centrals\nAVIA y COEVAL apuestan por los sistemas de mejora continua para...\nTV Digital Ontinyent - Data modificada: 18/04/2012 0\nEl Cluster de Automoción de la Comunitat Valenciana (AVIA) y la Confederación Empresarial de la Vall d’Albaida (COEVAL) han celebrado esta mañana el primer...\n20 empresaris participen en el Pla de Millora Empresarial\nTVDigitalOntinyent - Data modificada: 23/09/2013 0\nEl certamen literario ‘La Ciudad Soñada’ adquiere proyección internacional\nA dos días para que finalice el plazo de recepción de originales del certamen literario ‘La Ciudad Soñada’, el número de obras presentadas se...


Els millors vins i caves i el millor jazz junts de nou al Banc Sabadell Vijazz Penedès | Vijazz Penedès 2021\nEl festival se celebrarà entre el 3 i 5 de juliol a Vilafranca del Penedès\nUna quarantena de cellers oferiran més de 300 referències de vins i caves del Penedès\nFins a deu concerts d’artistes de renom del jazz internacional\nAquest matí ha tingut lloc a la Torre Banc Sabadell de Barcelona la presentació oficial del Banc Sabadell Vijazz Penedès, un festival que arriba a la novena edició i que s’ha convertit en aquest temps en una referència de les cites culturals de l’estiu a Catalunya. El president de l’Acadèmia Tastavins, Joan Tarrada; l’alcalde en funcions de Vilafranca, Pere Regull; i el director territorial de Catalunya de Banc Sabadell, Lluís Buil, han estat els encarregats, entre altres, d’explicar com serà la nova edició.\nDes del 3 fins el 5 de juliol, la música i l’enologia estaran presents en el centre històric de Vilafranca per gust i gaudi de tothom que s’hi vulgui apuntar. Durant tres dies es podran conèixer i tastar els millors vins i caves del Penedès i assistir a fins a deu concerts de jazz, repartits majoritàriament en dos escenaris: un pel jazz internacional i un altre pel nacional. Aquest any el cartell comptarà amb la presència estel·lar de tres figures mundials de gran envergadura: Stanley Clarke, guanyador de 4 Grammys i llegenda viva del gènere; The Bad Plus & Joshua Redman, l’atractiva fusió de talent entre un dels jazzman més aclamats del panorama actual i un grup que ha meravellat a tothom amb el seu enginyós domini musical; i Hiromi: The Trio Project, l’espectacular pianista japonesa acompanyada pel seu nou “projecte” de banda. Els altres plats forts del festival són Kurt Elling Quintet i Ibrahim Electric, entre els internacionals; iThe Excitements, Barcelona Big Blues Band & Dani Nel·lo, Xavi Díaz Quartet, Stradixie’s Brass Band i la banda vilafranquina Big Band EMM Marria Dolors Calvet, entre els nacionals. S’ha de recordar que l’assistència al festival és gratuïta, tot un luxe davant aquest cartell.\nParal·lelament, se celebrarà la Fira del Vi on, des de les sis de la tarda i fins passada la una de la matinada, els visitants que s’hi apropin podran tastar a preus populars més de 300 referències de vi i cava procedents d’una quarantena dels millors cellers del Penedès. Els més sibarites tindran la possibilitat de participar en degustacions i maridatges que en aquesta edició sumaran al llarg dels dies de la fira un total de 800 places, repartides en dues carpes esponsoritzades per Tr3sC i Time Out. Enguany i com a novetat, s’han volgut introduir canvis i incloure elements gastronòmics, oferint la possibilitat de menjar tapes i platets de qualitat pensats expressament per a ser acompanyats amb els vins i caves del Penedès en el nou espai Plaça Gastronòmica “Ametller Orígens”.\nEl Banc Sabadell Vijazz Penedès és una iniciativa de Tastavins Penedès amb el patrocini de Banc Sabadell, l’Ajuntament de Vilafranca del Penedès i el Consorci Penedès Denominació d’Origen. També rep el suport de nombroses col·laboracions públiques i privades.


16 blocaires de primer nivell mundial generaran continguts interessants a les xarxes socials sobre les destinacions gironines.\nDel 3 al 10 de maig, el Patronat de Turisme Costa Brava Girona durà a terme per primera vegada a Catalunya un blogtrip, acció promocional de màrqueting i comunicació, dirigida a 16 blocaires internacionals de primer nivell amb la clara voluntat de donar a conèixer les destinacions Costa Brava i Pirineu de Girona a milions de turistes, visitants i viatgers a través de les xarxes socials.\nDurant set dies tindrà lloc un viatge de descoberta i d’experiències a la Costa Brava per un grup de destacats i influents blocaires internacionals del sector turístic que generaran continguts interessants a les xarxes socials en les quals actuen.\nParticipen al viatge prescriptors i opinadors turístics de referència a Internet com el nord-americà Andy Hayes, gestor del portal www.sharingtravelexperiences.com i actualment número 3 del rànquing de la llista dels 25 prescriptors més influents de relacions públiques i viatges a Internet. També es compta amb la presència de la nord-americana Marilyn Terrell, editora de la revista de viatges National Geographic amb presència a les xarxes socials, i la austríaca Lea Hajner, de la guia social de viatges Tripwolf, amb àmplia presència en diferents països.\nEl blogtrip internacional Costa Brava pot seguir-se des dels perfils @costabrava_, en català i castellà, i @visitcostabrava, en anglès; també utilitzant el hashtag #inCostaBrava.


? QUI SOMS ¿\nEl Consell Islàmic Cultural de Catalunya o el Consejo Islámico de Cataluña és una entitat sense ànim de lucre formada per entitats religioses i culturals musulmanes.\nTotes les mesquites es troben inscrites en la Direcció General de Dret i d´entitats jurídiques del departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya , aixì com també en el Registre d´ Entidades Religiosas del Ministeri de Justícia de Madrid.\nEl Consell Islàmic neix per donar resposta al creixement de la comunitat musulmana en el nostre país i poder canalitzar de manera correcta les seves necessitats socials , culturals i religioses.\nEl Consell Islàmic organitza col•loquis , conferències , cursos i seminaris que contribueixen al coneixement i la difusió del missatge pacífic i fraternal de l'Islam . A més , s´estableixen contactes entre els diferents oratoris i mesquites d´arreu de Catalunya per tal de millorar l´atenció social i cultural.\nEl nostre interès està en vetllar per la situació del col•lectiu musulmà per tal de millorar el seu estat actual.Així , el Consell islàmic treballa el tema de la mediació comunitària , intervenint en qualsevol cas de interès comú.\n* Donar suport i ajuda a les necessitats de les mesquites i oratoris de Catalunya , recolzant als seus promotors per tal de solucionar la seva situació actual en temes jurídics , laborals i econòmics.\n* Promoure i facilitar les relacions entre les administracions catalanes i la comunitat musulmana a Catalunya.\n* Promoure el diàleg i l´entesa per tal d´assolir el coneixement i el respecte mutu entre la societat i la comunitat musulmana , afavorint així la convivència.\nPromocionar l´ensenyament de la cultura islàmica per tal de reforçar la identitat dels nous ciutadans musulmans a Catalunya.\n* Contribuir a facilitar la unió entre els diferents col•lectius culturals musulmans tot reforçant la presència i la figura de l´imam.\n* Reforçar la participació de la comunitat musulmana en la vida social catalana.\n* Participar en la divulgació del diàleg interreligiós.\n* Participar assistència religiosa en hospitals i centres penitenciaris .\n* Impulsar les iniciatives femenines islàmiques.


CAMINS DE RONDA Dels Tres Pins a Sant Sebastià\nPunt de sortida: els Tres Pins (Calella)\nPunt d’arribada: muntanya de Sant Sebastià\nDistància: 2.450 m\nDurada: uns 40 minuts\nTipus de camí: camí de ronda amb alguns desnivells salvats per escales i tram de carretera.\nDescripció de l’itinerari: tot el recorregut segueix les marques blanques i vermelles del GR-92. Seguim el camí davant del mar fins arribar a la platja de Llafranc, fem tota la badia i arribem al port. Seguim per la carretera fins arribar al far de Sant Sebastià.\nPunts d’interès: fora del recorregut: Llafranc, premsa de vi romana, església de Santa Rosa. A Sant Sebastià: l’ermita, el far, la torre de guaita (s.XV), el poblat iber, el mirador, la imatge de la Divina Pastora i la imatge de Sant Baldiri.\nDesprés de la punta de la Torre, continuarem el camí de ronda direcció a Llafranc. El camí permet gaudir de la tranquil·litat del paratge. Passem per la Marineda, el passeig Xavier Miserachs i un cop arribem a la plaça de la Marinada, baixarem les escales de Garbí que ens portaran al passeig Francesc de Blanes i al passeig de Cípsela on hi trobarem la badia de Llafranc, amb serveis de tota mena: hotels, restaurants, bars, centres de submarinisme, supermercats, comerços, serveis de lloguers…\nContinuem per les escales del costat del port de Llafranc i després de superar un tram important d’escales* seguirem la carretera que puja a la muntanya de Sant Sebastià. Un cop arribem al mirador de davant del far, contemplarem la vista panoràmica de Calella i de Llafranc. Continuarem un petit tram més i arribarem a l’esplanada de Sant Sebastià. Si mirem el mar des del mirador veurem la línia de l’horitzó corbada per un curiós efecte òptic. Aquest tram està recomanat a les persones que vulguin conèixer una part del litoral del municipi sense haver de caminar gaire. El tram de Llafranc a Sant Sebastià es pot fer amb cotxe.\n*Seguint la carretera arribarem el carrer del Pinell, sense sortida i amb una petita esplanada al final. Allà, hi trobarem les roques del Pinell on els qui vulguin podran practicar l’escalada (12 vies equipades de 4t grau a 3C).\nEls afeccionats al submarinisme, trobaran davant la Punta del Pinell un dels millors llocs per a fer immersions: els Ullastres (muntanyes sota el nivell del mar).\nRecomanacions: no deixeu les marques blanques i vermelles del GR-92, absteniu-vos de fer el camí en cas de temporal de llevant, porteu calçat còmode i proveïu-vos d’aigua.


\_ Un important projecte de reforma amb un pressupost de més de 722.000 euros que beneficiarà els més de 270 alumnes del centre\n\_ Les obres han permès la retirada de 4 aules modulars i han dotat d’espai el centre\nLa Conselleria d’Educació i Formació Professional acaba de recepcionar les obres realitzades al CEIP Ses Comes, de Porto Cristo, a Manacor, una important reforma que ha comptat amb una inversió de més 722.000 euros i ha dotat d’espai el centre. L’alumnat estrenarà els nous espais i les millores duites a terme el proper mes de setembre, en iniciar el nou curs 2021-2022.\nAquesta actuació ha estat preseleccionada per part de la Direcció General de Fons Europeus per ser finançada pel fons REACT-UE com a part de la resposta de la Unió Europea a la pandèmia del COVID-19, dins del marc del Programa Operatiu FEDER 2014-2020 de les Illes Balears.\nMés de 722.000 euros per dotar d’espai el CEIP Ses Comes\nAmb un pressupost de més de 722.000 euros, les obres de millora del CEIP Ses Comes de Porto Cristo han suposat l’eliminació de les 4 aules i un bany modulars existents, a la vegada que han solucionat els problemes d’espai del centre. L’obra ha tingut una inversió de 722.929 euros i beneficarà els 272 alumnes (79 d’infantil i 193 de primària) que actualment té el centre i els del futur.\nEl projecte d’ampliació ha consistit en la construcció d’un nou mòdul amb 4 aules per a educació infantil i un espai cobert al pis superior perquè faci de gimnàs. D’aquesta manera, es podrà aprofitar l’aula que ara es fa servir per fer educació física, arribar a les 5 aules que necessita el centre i alliberar-lo de les 4 aules modulars existents durant aquest curs.\nL’any 2021 es preveu una inversió de 25 milions d’euros per a la millora d’infraestructures educatives. Cal esmentar que des de setembre de 2015 s’han invertit aproximadament 90 milions d’euros, la qual cosa suposa un total de 1.500 actuacions al 94 % dels centres educatius de les Illes Balears.\nAquest estiu es faran obres en un total de 62 centres (47 a Mallorca, 5 a Menorca, 8 a Eivissa i 1 Formentera).


Coneix les facultats de la UB des de casa - Universitat de Barcelona\nInici > Notícies > Coneix les facultats de la UB des de casa\nConeix les facultats de la UB des de casa\nAquestes jornades serveixen perquè la Universitat deixi de ser un concepte abstracte.\nDonada la situació excepcional d’enguany, les Jornades de Portes Obertes de la Universitat de Barcelona seran virtuals. Es faran entre el 25 de maig i el 5 de juny i totes les persones interessades s’hi han d’inscriure a través del web Futurs. Un cop inscrites, se’ls proporcionarà un enllaç mitjançant el qual tindran accés a les jornades. Només cal disposar d’un ordinador amb el navegador Google Chrome per conèixer, des de casa, els diferents centres de la Universitat.\nEl primer pas dels joves al món universitari\nPer als futurs alumnes, les Jornades de Portes Obertes serveixen, sobretot, perquè la Universitat deixi de ser un concepte llunyà i abstracte. A través de l’enllaç que la UB proporcionarà a les persones inscrites, es podrà veure una presentació institucional de la Universitat i de cada centre, a més d’una explicació del grau o graus que imparteix la facultat en qüestió, i es podrà resoldre dubtes a través d’un xat.\nAquesta cita és sempre una oportunitat única per conèixer de prop tots els centres de la UB i perquè els estudiants de secundària, batxillerat i cicles formatius tinguin tota la informació que els cal sobre els estudis que s’imparteixen a la Universitat, les possibles sortides professionals, els serveis universitaris i les activitats estudiantils. Per aquest motiu, malgrat el context actual, amb tots els centres tancats, la UB ha apostat per mantenir les jornades, encara que sigui en un format virtual.\nLa UB, una aposta de futur\nLa Universitat de Barcelona és líder estatal en els principals rànquings internacionals, imparteix 74 graus de totes les àrees del coneixement i té una taxa d’ocupació del 87 % dels graduats, segons dades de l’Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya (AQU).


Demanen una tercera pròrroga per intentar salvar el Parc Científic - Diari de Girona\nDemanen una tercera pròrroga per intentar salvar el Parc Científic\nEl jutge decidirà aquest matí si accepta un nou ajornament de la junta de creditors, amb el qual Estat i Parc volen intentar arribar a un acord per salvar el complex de la liquidació · Tot i que s'han fet passos, l'Estat vol totes les garanties jurídiques\nlaura fanals girona 26.01.2017 | 09:31\nEl Parc Científic i Tecnològic de la UdG, on hi ha un centenar d´empreses i hi treballen unes 1.300 persones. MARC MARTÍ\nEl patronat del Parc Científic i Tecnològic de la UdG i l'Estat demanaran avui un nou ajornament d'un mes al jutge per a la junta de creditors, amb l'objectiu de seguir negociant per salvar el Parc de la liquidació. Si el magistrat Hugo Novales ho accepta, aquesta serà la tercera pròrroga que es concedeix perquè les dues parts intentin arribar a un acord que és molt complex. Malgrat que una tercera pròrroga és una mesura molt excepcional, cal tenir en compte que tampoc es tracta d'un concurs de creditors normal, ja que el Parc Científic no és una societat mercantil convencional.\nEn els darrers mesos, les institucions gironines han fet passos per demostrar a l'Estat el seu compromís econòmic per salvar el Parc Científic. Després de les crítiques públiques del rector de la UdG i president del Patronat del Parc, Sergi Bonet, han convertit les paraules en acords per escrit. El novembre passat, la Generalitat va aprovar la compra de part de l'edifici H20, que va suposar una injecció de gairebé cinc milions d'euros al Parc. Per la seva banda, el ple de la Diputació va aprovar fa pocs dies la compra de l'edifici Narcís Monturiol, valorat per sis milions d'euros per la Universitat, que també es destinaran a eixugar el deute. Tot i això, el procés de compra encara es troba en una fase inicial, i la Diputació ha encarregat també la seva pròpia taxació. Mentrestant, l'Ajuntament de Girona no ha pogut fer un acord de ple per una qüestió jurídica, però l'alcaldessa, Marta Madrenas, s'ha compromès per escrit a fer una aportació de dos milions d'euros en vint anys.\nEl Patronat del Parc va enviar aquesta documentació al ministeri d'Economia, que l'ha estat estudiant detingudament. L'Estat, però, considera que l'acord només es pot signar si hi ha plenes garanties per donar absoluta seguretat jurídica, i en aquests moments veu que encara queden serrells per resoldre. Per això, el Patronat del Parc ha decidit demanar una nova pròrroga d'un mes i l'Estat hi ha estat d'acord. Avui, però, haurà de ser el jutge Novales qui decideixi si l'accepta. Fonts del Jutjat mercantil han indicat que, d'entrada, no hi ha cap impediment legal per concedir un nou ajornament, tot i que la mesura no és gens habitual.\nEn declaracions a l'ACN, el subdelegat del Govern, Juan Manuel Sánchez-Bustamante, admet que «és un fet excepcional» demanar per tercer cop un ajornament de la junta de creditors, però assegura que la voluntat de l'Estat és seguir treballant per tenir més temps per «formalitzar» alguns aspectes que calen per tancar l'acord. Segons Sánchez-Bustamante, el Govern estatal vol aconseguir portar les negociacions a bon port i permetre que el parc pugui continuar amb la seva activitat. «La voluntat hi ha estat sempre, hem treballat per trobar aquesta solució perquè creiem que és més convenient la continuïtat del parc per la vinculació i la repercussió que té al territori», assenyala.\nPer la seva banda, Sergi Bonet va subratllar la importància que les dues parts demanin conjuntament aquesta pròrroga i confia que aquest mes «extra» serveixi per poder acabar «d'afinar l'acord singular» que permeti salvar el Parc de la liquidació. Ahir es va celebrar una reunió del Patronat del Parc per informar-los de la situació i ratificar la petició de la moratòria. Avui a dos quarts de deu del matí, tanmateix, se sabrà si el jutge l'accepta o no.\nEn concurs des de fa dos anys\nEl Parc Científic està en concurs de creditors des de fa dos anys per un deute global que ascendeix a 42,3 milions d'euros. D'aquests, una part important (27,6 milions) es deuen a l'Estat.


Bloc d'Economia: 2012\nFa deu anys el professor Samuel Huseman (EPD) ens explicava com s’havien de gestionar els Recursos Humans, els divendres a la tarda de 20 a 22h. Per aconseguir captar la nostra desmillorada atenció, amenitzava les classes amb una dosis d’humor i unes anècdotes que feien caure de la cadira. Probablement per això, encara m’en recordo de les seves lliçons.\nRecordava aquesta: “Una de les experiències més dures amb les que es troba un cap és la d’acomiadar gent. Si algun cop t’hi trobes veuràs que no hi ha cap manera de fer-ho bé. Per tant quan hagis de fer acomiadaments, fes-los tan ràpid com puguis i tots de cop.” Han passat 10 anys i he aprés que no tothom va tenir la sort d’anar a les seves classes. De fet he vist que el que era aplicable als RRHH també era aplicable a altres camps.\nImaginem-nos que som un cirurgià i que ens arriba a la consulta un pacient amb gangrena a la cama. El diagnòstic és l’amputació si no volem que la gangrena s’escampi i posi en perill la vida de l’individu. Que creieu que és millor?\na) Fer una amputació definitiva, tallant fins i tot la part sana, evitant posteriors rebrots inesperats de la malaltia, o…\nb) Fer una amputació de mínims, tractant de ferir el menys possible l’individu, esperant que (per factors no mèdics) la cama es regeneri per si sola… i que passat un temps, quan la operació es demostra insuficient, ens cal tornar a retallar… i passat un temps, si el segon tall segueix sent insuficient aleshores fer una altra retallada.\nEn l’àmbit de les organitzacions, les retallades graduals, emmetzinen l’estat d’ànim de la plantilla. Tant fa si la retallada és de mitjans, de sou o d’individus. L’efecte sobre el personal sempre és el mateix: desmotivació, inseguretat i desconfiança. La màquina del cafè es converteix en el confessionari i enel motor dels rumors. I totes les converses giren al voltant de què ens retallaran i quan. L’espiral és perversa: La productivitat baixa, els resultats s’en ressenten, la necessitat de retallades augmenta.\nDeu anys després de les seves lliçons, he vist unes quantes empreses i en la majoria d’elles s’ha fet exactament el contrari del que deia el meu estimat professor. I com més passa el temps més li haig de donar la raó.\nEn el cas de les administracions públiques, la urgència és doble. Si el govern que entra fa una retallada dura però ràpida tothom assumeix que el responsable de la situació és l’anterior. Però si després d’un any segueixes aplicant ajustos, pots esgotar la paciència dels teus electors.\nEl cas de la Generalitat en podria ser un exemple, però no l’únic. Un any de manifestacions, i d’escridassades. Un any aplicant “la retallada social més dura aplicada mai a Catalunya” per aconseguir (amb perdó dels afectats) un magre 6,9% del pressupost. Havíem d’estalviar 2.680 milions d’Euros i hem estalviat 1.858 milions. Ens hem desviat de 822 milions. La pregunta que em faig és i ara què? Més retallades? Més sacrificis? Més vagues? Aniria bé que enguany fos el darrer any de retallades, sinó el govern de Mas estarà massa a prop de les eleccions com per evitar la seva pròpia immolació.\nPublicat per Jordi Garcia i Serra 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: crisi de gestió, retallades, viure amb menys\nLa innovació, el sector immobiliari i les cases de barrets\nHi ha sectors per als quals no passa el temps. Segueixen funcionant com fa 2.000 anys. A l’antiga Roma, per exemple, se sap que la prostitució era una professió perfectament integrada en una societat a la recerca del plaer (com avui) practicada de forma pública (com avui) i que es podia exercir als prostíbuls anomenats “lupanares” o al carrer anomenades les “ambulatarae” (com avui).\nEl mateix li ha ocorregut al món immobiliari. El “dret sobre la cosa” que permet que el 70% dels espanyols siguin propietaris de l’immoble on viuen, està basat en el dret romà “ius in re”. L’èxit de portals com idealista.com o fotocasa.es no ens ha de dur a engany. Les transaccions sobre aquests immobles no han canviat gens. El procés de compra o lloguer s’ha realitzat sempre en persona i després d’una visita presencial en la vivenda de referència. Però, és possible que això canviï?\nSegurament algú em dirà que aquest sectors no poden evolucionar, perquè són mercats madurs, de baix creixement, i on els agents del mercat difícilment poden augmentar la seva participació (segons la matriu de Bostong Consulting Group serien “gossos”). Això deien del mercat de la música, si… abans de l’aparició d’iTunes i d’Spotify. També ho deien del mercat tèxtil (on Catalunya ha perdut pistonada clarament) abans de l’aparició d’Amancio Ortega (ZARA). O dels mobles, fins que va aparèixer el Sr. Ingvar Kamprad (IKEA). Tots ells han innovat en sectors madurs, aplicant noves tècniques i/o nous processos.\nFa uns dies, economiadigital.com publicava el cas de Francesc Sanz (lacomunity.com) un emprenedor que ha innovat un sector tan antic com la prostitució: l’immobiliari. La innovació del Sr. Sanz és aparentment senzilla: Dur les transaccions de lloguer de pisos del món offline al món online. És a dir, que directament des d’internet, i un cop has vist les fotografies i tota la informació del pis que t’agrada, puguis, simplement amb un clic, signar el contracte de lloguer. Ara bé, algú llogarà un pis per viure-hi veient només algunes fotos? Hi ha demanda potencial per a aquest lloguer diguem-ne “click and rent”?\nDoncs probablement si. En el darrer estudi de Catalunya Caixa sobre Sector Immobiliari Residencial a Espanya, la demanda potencial dels joves espanyols que viuen a casa els pares i volen i poden independitzar-se és de 500.000 pisos.\nEn segon lloc el mercat de lloguer està creixent. Fins al 2006 només un 13,6% de les llars eren de lloguer. El 2010 aquest percentatge ja era del 17% (un augment del 25% en quatre anys!) però lluny encara del 33,2% de la mitjana europea.\nI el tercer motiu està basat en l’anàlisi de tendències. Ja avui, el 33% dels espanyols es conecta a internet des d’un dispositu mòbil. Fa una dècada, eren pocs els que compraven bitllets d’avió per internet. Abans de l’aparició de privalia comprar-se roba a través d’internet era una extravagància. Per a estades curtes, com les vacances en hotel o apartaments, utilitzem internet sense rubor. Aleshores, què ens falta per arribar a llogar un pis per viure-hi un o dos anys a través d’internet? Intueixo que tot i que no ens la dirà (d’això depèn l’èxit del seu negoci) en Francesc Sanz de Lacomunity.com en sap la resposta.\nPublicat per Jordi Garcia i Serra 1 comentaris\nEtiquetes de comentaris: immobiliaria, innovació, lloguer, lloguer de pisos, lloguer per a joves\nPublicat per Jordi Garcia i Serra 4 comentaris\nFa 27 anys (desembre de 1985) vam tenir la possibilitat de tenir un inmens parc recreatiu als terrenys on ara s'ubica el conegut Port Aventura. De fet hi havia moltes raons per radicar-se a Catalunya però finalment es van decidir per una zona prop de París. Potser no vam saber jugar prou bé les nostres cartes.\nPosteriorment, cap a 1988, la multinacional Anheuser Busch s’interessà pels terrenys i va decidir impulsar un altre parc temàtic menor, però topa amb les protestes dels propietaris dels terrenys, que acusen la multinacional de fer una inversió immobiliària especulativa. Més tard, el 1989 el tribunal suprem concedeix la segregació de Salou respecte Vilaseca i els dos municipis inicien una disputa que impedeix crear un organisme públic únic. Finalment un dels socis majoritaris del projecte, Javier de la Rosa, és detingut i engarjolat i se sospita de la utilització indeguda de l’aval de 60 milions d’euros concedit per la Generalitat per a la construcció del Parc.\nAvui EuroDisney rep 15 milions de visitants i Port Aventura 4. EuroDisney factura 1.200 milions i PortAventura 180. Eurodisney té 12.000 empleats tot l'any. PortAventura dóna feina, 10 mesos l’any a 2.000 persones. I encara gràcies!\nExplico tot això perquè sento veus, que no són precisament católiques i que s’excusen en la moral per rebutjar un complex a l’entorn dels jocs d’apostes. Són els mateixos que surten al carrer contra la reforma laboral i a favor de l’ocupació. Que aquells que es queixen contra la crisi, diguin que no volen un complex turístic d'una magnitut com la d'Eurovegas. Només demostra una cosa: Que tenim el que ens mereixem.\nQue Catalunya estigui amb l’aigual al coll i encara vulgui triar el color del salvavides que ens han de llençar demostra altre cop la destresa amb que hem ensorrat el sistema financer (sobretot les caixes), hem escollit alcaldes ineptes que ens prometien la lluna (pagant nosaltres, clar!) i hem votat sempre (que s’ha presentat) a un mentider com a president de govern. Som uns cracks! I si aquest tal Sheldon Adelson no ens vol entendre, doncs que marxi!!\nImpulsar qualsevol cosa en aquest país és menys una aventura (que té una part de diversió) i més posar una galta i una altra (que té una part de massoquisme). La taxa emprenedora de l’estat espanyol (ho diuen ESADE i la Fundació Príncep de Girona en un estudi) és d’un 5,1%. Clarament inferior a EE.UU. (8,0%) o Noruega (8,5%). Doncs jo penso que per les traves que els posem, encara és alta.\nUna pintada a l’alçada de l’antic balneari La Puda, a la carretera C-55, sentit sud, entre Monistrol de Montserrat i Olesa de Montserrat resumia perfectament aquesta mena de cultura: "NO A TOT!". El seu autor es devia quedar ben satisfet. Segur que ara utilitza twitter des del seu iPhone per convocar una manifestació contra la explotació del món per part de les multinacionals.\nTenim 700.000 aturats, els impostos més alts d'Europa i la nostra major empresa, la Generalitat, amb prou feines pot pagar les nòmines. Això si, tenim les penques de dir-li que no a la major inversió privada que s’hagi fet mai a Europa. Després ens queixarem que Madrid ens ha fet la guitza altre cop. I si no al temps!!\nEtiquetes de comentaris: eurovegas, parc aventura, port aventura\nEl disbarat del bicing\nEl bicing costarà aquest any 2012, 21,2 milions d’euros a l’erari municipal. D’aquest total, uns 5,5 milions el paguen els seus 120.000 abonats, la resta uns 16 milions, surt de les butxaques de tots, incloses aquells que no el fan servir.\nSovint surt a la premsa que ens hem gastat fortunes en equipaments de dubtosa necessitat com dues presons (Tarragona 114M€ , Figueres 101M€), o un aeroport (Lleida 90M€), o un centre d’emergències (Reus 20M€). Ens qüestionem tant els diners públics, que ens atrevim a dir que els diners gastats pel Senat en uns quadres (uns 400 mil) són un dispendi. Però en canvi ens podem gastar més de 150 milions d’euros de diners públics en un contracte a 10 anys perquè 28.521 usuaris regulars pedalin 14 minuts al dia, i això si que és absolutament imprescindible. Quin país!\nI quan se n’ha parlat, la notícia, no ha estat que l’ajuntament no ha posat fi a aquest disbarat (com va qualificar-lo l’actual govern quan estava a l’oposició), sinó que ha apujat les tarifes un 25%!. És a dir, que allò important és que els usuaris patiran un augment de 9 euros l’any (de 35€ a 44€)! Ara bé, malgrat aquesta astronòmica pujada, els usuaris només cobriran una quarta part del seu cost.\nPerò 44 Euros són molts o pocs? Doncs depèn. Que costa viatjar un mes en transport públic? 50 Eur (T-mes/1 zona). És a dir, que un viatger de metro ha de pagar 13 vegades més que un usuari de bicing. És això just?\nUna altra manera de mesurar si és car o barat, és dividir el cost global pel nombre d’usuaris. En aquest cas (21Milions € entre 120 mil igual a 175 euros) l’ajuntament podria regalar CADA ANY una bicicleta (com aquesta, amb suspensió i frens davanters de disc) a cadascun dels 120.000 usuaris del bicing.\nUn defensor d’aquest mitjà de transport em va dir per twitter que la bicicleta aporta millores de salut, evita morts i contamina menys. Aquestes afirmacions estan basades en un estudi que podria estar esbiaixat. Aquí teniu l’estudi i les crítiques que ha generat. M’ocuparia un article sencer fer-vos-en cinc cèntims, així que ho deixem per més endavant,.\nEn conclusió, és bo millorar el transport públic, és bo facilitar l’exercici i la bona salut dels ciutadans i és bo fomentar la sostenibilitat de mitjans de transport com la bicicleta, però en aquests moments cal replantejar-s’ho tot. El sistema, el cost i l’abast. El sistema passa poc contaminant però al llarg del dia i de la nit hi ha furgonetes reposant bicicletes amunt i avall per la ciutat. El cost de manteniment de cadascuna de les 6.000 bicicletes és de 3.500 eur/any, una xifra francament millorable. I l’abast, de només 3,3 km diaris (no per trajecte!), és clarament insuficient. Espero que a partir d’ara, els seus responsables, esmolin bé el llapis i gestionin millor aquest servei. Els ciutadans els ho agrairem.\nNota: Imatge extreta d'aquest bloc on podreu trobar altres fotografies que m'han encantat!\nEtiquetes de comentaris: bicing, deficit, deficit public, dispendi, estalviar, retallades\nAtès que s'ha conegut que el govern català destinarà 56 milions d'Euros a una empresa anomenada SPAN-air, “la de tots"(hom).\nAtès que, quan el govern s'autoanomenava "business friendly", ningú va entendre que es pretenia la nacionalització de determinades companyies.\nAtès que aquest govern, autodenominat "dels millors", ha fitxat a professionals independents i de prestigi que coneixen perfectament el camp on els toca jugar.\nAtès que diferents experts de la Generalitat consultats, han desaconsellat fer cap mena d'aportació a dita companyia per raons tècnicament inapelables.\nAtès que d’SPAN-air, “la de tots”(hom) va ser comprada a canvi d'un sol euro a la seva antiga propietaria la aerolínia SAS, o és precisament un passarell en el camp de l'aviació (*).\nAtès que la situació financera de la Generalitat és, segons paraules del mateix Govern, "extremadament delicada".\nAtès que altres sectors, molt més importants que l'aviació, com la sanitat, l'educació o les universitats estan patint greus problemes de finançament i que la resta d’organismes públics, privats i fins i tot concertats que depenen de la Generalitat, han patit retallades en sous, despeses corrents i inversions.\nAtès que cap altre aerolínia solvent, ni cap fons de capital risc, ni ningú que conegui el sector aeri (que els ho preguntin a Quercus Venture Capital) ha volgut adquirir “SPAN-air la de tots”(hom) des que s’en va fer càrrec el consorci publico-privat català Iniciatives Empresarials Aeronàutiques (IEASA).\nAtès que la companyia perd 140 milions d’euros cada any des de l’any 2007.\nAtès que el cost per AKO(**) de la companyia és el 50% superior als del seus competidors.\nAtès que els diners públics que s'han destinat a aquesta SPAN-air (176 milions d'euros) tenen un cost d'oportunitat extremadament alt.\nAtès que el Conseller d’Economia té altra feina més important que viatjar a Qatar per tal de convèncer Qatar Airways perquè es quedin SPAN-air.\nQue es faci una retallada d'alts càrrecs de la companyia "SPAN-air, la de tots"(hom), d'entre un 25% i un 30%, similar a la realitzada pel Govern de la Generalitat.\nQue el salari dels primers executius de la companyia sigui com a màxim el mateix que el del President de la Generalitat (és a dir, que s'el redueixin entre 200.000 i 300.000 euros anuals).\nQue la resta de la plantilla (directius i també alguns pilots amb sous de 100.000 eur anuals) pateixin retallades equiparables a la resta d'empleats del sector públic català (metges, policies, altres funcionaris i personal laboral, etc..).\nQue obliguin a la companyia a adoptar el català normatiu com a llengua oficial i deixin d’utilitzar "el catañol", i que com a mostra que l’han après tradueixin correctament el lema de la companyia (***)\nQue sobretot, sobretot, sobretot i per damunt de totes les coses, donat que SPAN-air vol convertir-se en la aerolínia de bandera de Catalunya, cal que faci un acte de contrició i es canviïn el nom comercial per passar a dir-se CAT-air.\nBarcelona, a 2 de Gener de 2012\n(*) Aquí seria aplicable la frase, “comprar duros a quatre pessetes”, però el que no queda clar és qui va fer el negoci, si els suecs o els catalans.\n(**) Asiento Kilometro Ofertado. És la forma de mesurar de forma homogènia els costos de companyies aèries que volen a diferents destins.\n(***) El mot castellà "todos" és equivalent al mot català “tots” excepte quan es fa servir com a pronom, en que aleshores equival a “tothom”, no a “tots”.\nPublicat per Jordi Garcia i Serra 3 comentaris\nEtiquetes de comentaris: aerolinies, Artur Mas, generalitat, sector aeri


Castell i muralles de Montblanc / Conca de Barberà | Catalunya Medieval\nCastell i muralles de Montblanc\nCastell de Montblanc:\nMuralles de Montblanc:\nSituació: A Montblanc, important i antiga població de la comarca de la Conca de Barberà (Tarragona).\nÈpoca: El castell apareix documentat l’any 1170.\nLes muralles, foren construïdes a partir del segle XIV i van arribar a tenir 30 torres. A partir del segle XVII les torres es varen vendre a particulars que les van dedicar a habitatges.\nLa vila de Montblanc, fou declarada Conjunt Monumental i Artístic l’any 1947.\nEstat: El castell, desaparegut. Les muralles (Visitables) , a finals del segle XX es varen començar a recuperar per a la ciutat.\nAccés - Visitat el 05/05/2007:\nLocalització: del Pla de Santa Bàrbara: N 41 22 40.42 E 01 09 38.26 – Altitud: 370 m.\nDe la pàgina web de l’Enciclopèdia Catalana, extraiem el següent fragment d’informació:\n“ Les edificacions més antigues ocuparen la zona més elevada del lloc, la falda del tossal de Santa Bàrbara. El perímetre d'aquesta zona devia ser aproximadament una quarta part del que aconseguiria dos segles després amb les muralles. Per llevant delimitava amb el camí romà de Tarragona a Lleida (actual carrer Major); a mig-dia i ponent, amb el torrent de la Regina o el Riuot; i per tramuntana, amb l'actual baluard de Santa Anna.\nL'edificació degué ser molt ràpida, ja que el 1170 són documentats el castell (al cim del pla de Santa Bàrbara), l'església romànica de Santa Maria, el cementiri, les escrivanies reials i els carrers de les Grasses de Santa Maria (actualment dels Hortolans), del Solà (o dels Solans) i el Mercadal (futura plaça Major). Fora d'aquest antic triangle només hi havia l'església de Sant Miquel i el Pont Vell sobre el Francolí.”\n“ Entre els segles V i III aC, dintre el futur nucli urbà de Montblanc, dalt el tossal o pla de Santa Bàrbara, floreix un assentament pertanyent a la cultura ibèrica, les restes del qual foren en una bona part destruïdes al segle XII, en construir-se el castell.”\n“Al segle XV Montblanc entrà en decadència i l’avanç urbanístic ja no fou tan ràpid. Solament s'edificà el Raval, al N de la població, i el Palau del Castlà, al costat de l'església de Sant Miquel (el castell ja havia estat abandonat).”\nA la pàgina web del Consell Comarcal de la Conca de Barberà hi ha una petita informació sobre el Castell de Montblanc\nInventari del Patrimoni arquitectònic de la Conca de Barberà\nPublicat el 23 juny 2012 per Ricard\tdins de Conca de Barberà amb l`etiqueta Castells, Catalunya, Gastronomia, Més Bonics, Museu, Tarragona, Visitable .


La trinchera infinita – Gaudir la Cultura\n3 comentaris a La trinchera infinita\nEls protagonistes, Higinio i Rosa, porten pocs mesos casats quan esclata la Guerra Civil i la vida d’ell passa a estar seriosament amenaçada, per la seva pertinença a grups polítics d’esquerra i per revenges de fets succeïts durant el govern de la República (un veí el denuncia per ser responsable de la mort del seu germà). Després de ser capturat, aconsegueix fugir i amagar-se. Amb l’ajuda de la seva dona, decidirà utilitzar un forat cavat a la seva pròpia casa como a amagatall provisional. La por a les possibles represàlies i l’amor que senten l’un per l’altre, el condemnarà a un tancament que es perllongarà durant més de 30 anys.\nL’acció es situa en un poble del sud d’Espanya. Els actors parlen amb un marcat accent andalús. He de confessar que, en alguns moments, vaig haver de recòrrer als subtítols per entendre el que els protagonistes estaven parlant. Higinio està meravellosament interpretat per l’actor Antonio de la Torre i Rosa per l’actriu Belén Cuesta. Els dos actors estan magnífics i ens saben transmetre el neguit per l’absurditat d’una situació que esdevé tràgica i sense solució en l’horitzó proper. Higinio, quan s’assabenta per casualitat del final de la Guerra Civil, va seguint els esdeveniments de la Segona Guerra Mundial, amb l’esperança de que la victòria aliada pugui derrocar el govern que Francisco Franco ha establert a Espanya. Al marge del seu captiveri, la vida continua: el seu fill es va fent gran (notable petita intervenció del jove actor Emilio Palacios), arriba la televisió, hi ha indicis d’apertura en el règim del dictador, Espanya entra a la ONU… Però la por ja està instal·lada i el seu tancament s’ha convertit en la seva vida, ja no hi marxa enrera.\nTot i que pugui semblar una història inversemblant, els anomenats “topos” van existir realment a Espanya molts anys, durant i després de la Guerra Civil. La majoria d’ells varen sortir del seu amagatall l’any 1969, quan la dictadura franquista va promulgar un decret pel qual prescribien tots els presumptes delictes comesos abans del final del conflicte (Amnistia de 1969). El final de la pel·lícula deixa entreveure que l’adaptació d’aquells que varen tornar al món real no va ser fàcil. L’odi i els trencaments provocats per aquella guerra van sobreviure, sens dubte, a l’amnistia, sobretot en els pobles petits.\nPodeu trobar la pel·lícula a la plataforma Netflix\nLa trinchera infinita filmaffinity\n← August → Deu llibres que van canviar el món contemporani (i 2)\n3 replies on “La trinchera infinita”\n10 Març 2020 a les 10:34 pm\nAgradezco toda la informaciÃ³n que me envian, pero no me es posible mirarlo con frecuencia, hay mucha cantidad de correos. Teniendo en cuenta ademÃ¡s que mi mÃ³vil es para uso profesional.Si son tan amables, quisiera que me den de baja. GraciasEl 10 mar. 2020 19:22, Gaudir la Cultura <comment-reply@wordpress.com> escribiÃ³:\nPilar OrdÃ³Ã±ez posted: " Sinopsi\nEls protagonistes, Higinio y Rosa, porten pocs mesos casats quan esclata la Guerra Civil i la vida d’ell passa a estar seriosament amenaÃ§ada, per la seva pertinenÃ§a a grups polÃtics d’esquerra i per revenges de fets succeÃ¯ts durant el govern d"\n11 Març 2020 a les 11:23 am\nUna molt bona pel·lícula. Qui no l’hagi vist en gran pantalla, ja la podrà trobar ara a Netflix. No és el mateix, evidentment, però gaudireu d’una estona de bon cinema\n23 Març 2020 a les 9:48 pm\nMolt bona película, i extraordinaria intrepretació de Belén Rueda i Antonio de la Torre.\nEns mostra una experiencia asfixiant i claustrofóbica, de la por a patir fortes vexacions, tortures o execusions, que van existir durant molts anys. Fins i tot després d’aquella amnistia del 69.\nRetrata molt be lo que va significar aquell sentiment de culpabilitat per la derrota. Així com la represió viscuda durant el franquisme, que hores d’ara existeis incrustat dintre del nostre “a d n”, i de lo que va significar aquell doloros episodi de la nostre Guerra Civil.\nVal a dir, tot i que ara estem confinats a les nostres llars, per altres motius……. (i que qualsevol comparació es odiosa), potser, veure ara la película….. no toca.


Noèlia Marín Roy, cap de colla de Camí de Montcada, s'endú el X Concurs de Rodolins i Versos Satírics de l'Aplec, 'Memorial Jordi Plens' (2022).\nMarín que, curiosament, s'estrena enguany com a responsable de la colla del Camí de Montcada, inicia el seu rodolí explicant que "el maig arribant, de Cap de colla he fet el gos, i jo ja estic suant".\nLes inscripcions, els menús, les compres o el vestuari, són només alguns dels aspectes quotidians de la complicada logística de l'Aplec que l'autora repassa en el seu escrit i que li han valgut el premi que consisteix en una ruta cultural, turística i gastronòmica, per diferents indrets del Centre Històric lleidatà.\nEl premi inclou entrades a la Seu Vella i el Museu de Lleida, un esmorzar al bar "La Quadra", un vermut a cadascun d'aquests establiments (El Barri, on a més s'oferirà una tapa), Lo Carrincló (on es gaudirà també d'una barreja lleidatana) i La Gramàtica (on s'acompanyarà de patates braves). El guardó preveu un dinar caragoler al restaurant Racó del Caragol- Espai Fecoll, un berenar al restaurant Iruña format per una canya, tigre i pinxo de xistorra, i un sopar a Els Trulls amb tast de caragols inclòs. Finalment, serà obsequiada amb un exemplar del llibre Lo Lleidatà és Fàcil i un lot de llibres de Literatura Catalana, gentilesa d'Òmnium Lleida-Ponent.\n1er PREMI X Concurs de Rodolins i Versos Satírics de l'Aplec, 'Memorial Jordi Plens' (2022).\n"Fer de cap de colla" de Noèlia Marín Roy\njo ja ni me’n recordava,\nque amb l’Aplec acabava esgotada.\nQue si...”jo vull venir”,\nque...”jo encara no ho sé”,\ndoncs vinga, que has d’escollir\ni jo a la Penya t’apuntaré!\nQue si...”Necessito la samarreta!”,\nque si...”jo un mocador!”,\n“Ai! Que m’ha quedat estreta”,\ndos anys han fet “inflor”.\ni l’Aplec ja arribat,\nApa! Ja m’he descomptat!\nCompto quinze cadires de més,\ni tres taules que encara em falten…\nVull que “currin” els demés…\nperquè els números a mi em maten.\nUns que…”el dinar està molt bo”,\nd’altres…”que es pot repetir?\ni jo amb el pit com un paó,\norgullosa em fan sentir!\nAcabo l’Aplec esgotada,\nm’ho he passat super bé,\nencara que molt despentinada,\nl’any que ve…hi tornaré!


Avis i Àvies, la mobilització segueix - Revista Cambrils\nPublicat el Dijous, 13 de setembre de 2018 10:23h\nCant dels Segadors a la plaça de la Vila, com a cloenda de la concentració setmanal | Lluís Rovira i Barenys\nEls Avis i Àvies de Cambrils van celebrar, ahir, la seva mobilització setmanal a favor de la llibertat dels presos polítics. Un dia després de la Diada, els Avis i Àvies van seguir amb la seva reivindicació que ja fa més de sis mesos que la fan de manera ininterrompuda i amb periodicitat setmanal. En aquesta ocasió i per tercera setmana consecutiva, el grup de provocadors que s'havia instal·lat a la cantonada del carrer de Gimbernat amb el passeig d'Albert no va fer acte de presència i la manifestació va discórrer amb tota normalitat amb l'excepció d'un parell de persones, ja habituals, que o bé increpen o remuguen amb veu alta mostrant disconformitat, però sense exhibir cap símbol espanyol. D'altra banda, bona part dels turistes que passegen pels voltants del mercadet contemplen amb respecte la manifestació i alguns, fins i tot, aplaudeixen.\nEls Avis i Àvies van seguir amb el protocol que ja han establert de concentrar-se a la plaça de la Vila, cantar l'Estaca, fer el tomb en manifestació fins el passeig d'Albert i retornar a la plaça i tancar l'acta amb el cant dels Segadors.\nEls Avis i Àvies, ahir, al seu pas pel carrer de l'Hospital dins la manifestació setmanal per la llibertat dels presos polítics / foto: Lluís Rovira i Barenys


Que fer amb la fred!!!!! | VetSalut.com\nQue fer amb la fred!!!!!\nAmb l’arribada d’aquesta onada de fred, des de VetSalut volem recordar-te la importància en aquesta època de l’any, de tenir especial cura dels nostres peluts.\nEls que estan a casa, ben protegits\nEls animals que viuen a l’interior d’una llar, solen estar a una temperatura agradable i el seu organisme s’adapta a la calefacció. Per això, aquests peluts necessiten un abric quan surten a fora. També és important tenir en compte que durant l’hivern surten menys i fan menys exercici, i per això necessiten menys energia en forma de calories. Per tant, encara que el nostre amic necessiti més aportació calòrica per regular la seva calor corporal, no és necessari donar-li més quantitat d’aliment. Hem d’estar controlant en tot moment el seu estat anímic i de salut.\nUn dels riscs més grans de l’hivern per als gossos de casa, és que es poden engreixar i arribar al final de la temporada de fred amb obesitat. Després quan veniu a veure’ns, us renyem per l’excés de pes del vostre gos 😉 !\nPels que passen la nit fora de casa.\nCal que, si el nostre amic dorm a l’exterior, tingui un habitacle especialment condicionat, i si pot ser aïllat. Existeixen casetes especials amb major protecció, però indiferentment de les condicions de les quals disposi, ha de ser impermeable.\nA més, la base de la caseta haurà de ser de fusta i goma perquè aporti més calor a l’estada i l’aïlli de la humitat. D’aquesta manera, l’animal quedarà protegit del vent i de la fred. Cal netejar i assecar l’habitacle abans que arribi la nit, assegurant-nos que està en correctes condicions perquè el nostre pelut pugui passar la nit a gust.. Si li proporcionem un matalasset que no es mulli amb facilitat i el qual rentem habitualment, el nostre amic ens ho agrairà!\nCada raça, unes atencions\nEls de mida petita, o de pèl curt, o els que no acumulen greix a la seva pell, tendeixen a passar més fred amb l’arribada de l’hivern ( chihuahuas, minipincher, etc)\nEl Boxer, el Dobermann o el Dálmata, encara que siguin de mida gran, com que tenen molt poc pelatge, també patiran les conseqüències de les baixes temperatures. Els que gaudeixen d’un pèl abundant i llarg, com el Pastor Alemany, estan més protegits de cara a l’hivern.\nCompte amb l’edat\nEls gossos de certa edat solen patir més les conseqüències de la fred, per contractures i problemes articulars, i perquè el seu metabolisme esta més alentit i no poden generar prou calor intern. Aquests animals, a més de precisar d’una cura molt específica de la seva salut, des de VetSalut sempre, sempre recomanem, que eviteu sortir durant les hores de més fred, i que si ho feu, tingueu en compte un bon abric 🙂\nAjudar als altres ens dona calor intern!!\nUna altra cosa que vull que tots tingueu en compte, és que els animals de refugis, protectores i tots els animals sense sostre, en aquesta època de l’any, pateixen molta fred, Us animo a tots a fer donacions de mantes, matalassos, abrics antics, i tot el que pugui ajudar als que més ho necessiten per passar aquests dies freds i durs.\nAtenció amb els gats del carrer i els cotxes!!\nUs ho dic com a consell, pel bé dels gats i del vostre cotxe.\nPenseu que molts gats del carrer morts de fred a la nit, busquen un refugi o llocs més calents, i els motors dels cotxes són un lloc que els hi encanta! ( jo mateixa vaig tenir una experiència en aquest sentit). Doncs si invertiu un moment del vostre temps al matí, i feu soroll al capot abans de posar el cotxe en marxa, fareu un bé als animalons i a vosaltres! =)\nCom sempre, us envio una abraçada i fins a la propera