El món català – Pelle Maha\nby Consell Editorialon 11/24/2019\nQuan el 2016, tradicionals africans -basaa, en l’inici- van plantejar a tradicionals europeus i americans -catalans i quebequesos, d’entrada- una reflexió sobre el trajecte de la humanitat i la urgència d’una reorientació, la seva proposta volia una avaluació universal i una comprensió local de la història per ajudar a canviar el curs actual. El 2018 es van posar els fonaments d’aquesta idea sota el nom bantu de Pelle Maha -la Casa Gran, Casa de Tothom o Llar ben arrelada-.\nAleshores es va preparar una publicació en què pensaments, intercanvi d’idees i d’anàlisis, així com propostes d’una altra manera de viure, havien d’alternar temàtiques generals com la del núm. 1 –La fi d’un cicle– amb d’altres més focalitzades en una cultura i tradició, com aquest núm. 2 que ara esteu llegint –El món català-. Per això, les futures reflexions seguiran entrant en problemàtiques universals -els estats nació, homes i dones, col·lapse climàtic- però també en les històries locals com ara la catalana o més endavant la basaa i la quebequesa entre d’altres, sempre des d’un angle espiritual i amb una forma no dualista de tractar idees i moviments humans.\nEl món català, a l’occident de la Mediterrània, s’ha anat estructurant durant mil·lennis, molt abans que es pogués parlar de catalans o de Catalunya. Com s’ha escrit sovint, els pobles que als darrers mil anys han anat construint la personalitat històrica dels anomenats Països Catalans -Catalunya, Balears, València- han arribat des de tots els punts cardinals, per mar des de Fenícia i Grècia, per terra des del Riff i la Gàlia. Per aquest motiu, fortaleses ibèriques com Tarraco o Ilerda i ports greco-púnics com Empúries o Barcelona van establir l’entramat de relacions que van fer d’aquest territori un encreuament de tradicions dels tres continents mediterranis.\nTots els pobles antics van reconèixer la sacralitat de la terra, a les platges i a les muntanyes, i és sobre aquesta geografia sagrada que es van aixecar societats, poders i fórmules rituals. Certament, cap perfecció ni cap hegemonia durable -això no està inscrit en la inestable naturalesa humana- però des dels temples a Àrtemis o a Hèrcules, fins les esglésies cristianes -romàniques, gòtiques, modernes- i els segles de mesquites on fer el salat islàmic, en tots aquests indrets els humans han recordat la centralitat de l’Esperit i el sentit transcendent de les curtes vides d’aquesta espècie privilegiada.\nNo sabem quan la gent d’aquestes terres de l’oest mediterrani es va dir catalana ni quan el país va ser conegut com Catalunya, tot i que al segle XI ja es parlava, en una crònica italiana sobre la guerra corsària, de «genoveses, catalanos et pisanos». Fa, potser, mil anys que la «gent catalana» parla, feineja, batalla i ritualitza la seva existència com a poble, com a ‘nació’, en el seu noble sentit antic de lloc on es neix i on s’aprèn a viure en un cert estil cultural. Durant un llarg mil·lenni, aquesta gent ha expressat anhels de justícia i llibertat, somnis de grandesa i de poder, frustracions i desfetes socials o militars, expansions imperials i retraccions polítiques fins a atènyer la realitat del present segle. Aquest llarg camí ha forjat la tradició d’aquesta terra, la nació de la gent catalana.\nDe les més antigues arrels i de l’alta sacralitat dels llocs més eminents es va passar lentament i profundament a la cristianització de valls i serralades, mentre el retorn al mar barrejava guerrers i mercaders en una breu hegemonia medieval. La nació fou una potència medieval a Europa i Llevant, però poc a poc va perdre la seva independència i la seva força clàssica, fins a esdevenir una colònia interior del nou estat-nació peninsular, una Castella transmutada en Espanya. La greu desfeta militar i política del 1714 davant la monarquia absolutista dels Borbons va obrir centúries grises, dures, silencioses, dominades pel treball, l’impost, la submissió i la desesperança. Els temps moderns van entrar calladament, amb una catalanitat tenaç i de baix, molt baix perfil.\n«Nosaltres mai no hem desconfiat / del vell vençut», cantava Espriu, poeta del capvespre mediterrani. Tot te un temps, per al dolor i la joia, per al silenci i el crit, i tot sembla indicar que aquella gent vençuda segueix avui intensament viva, reclamant llibertat i un país més obert i digne, aspirant novament a ser una terra per a gent honesta i lliure. És el kairós del món català, el temps únic en què l’Esperit inspira un poble, això que es perfila a l’horitzó? És la Quarta Acadèmia platònica -després d’Atenes, Alexandria i Florència- la que convergeix avui a Barcelona i comença a bastir una arquitectura de coneixement, fraternitat i saviesa? En aquest 2019, Pelle Maha Catalunya comença la seva reflexió sobre la tradició catalana, a la cruïlla providencial dels tres antics continents de la Mediterrània.\nDes del Consell Editorial volem agrair de tot cor a totes les persones que han fet possible l’edició d’aquest segon número de la revista pel seu suport que permet seguir mantenint viva la flama de Pelle Maha.\nJosep Maria Gràcia/ 11/24/2019\nConsell Editorial/ 11/24/2019


by Nilza Machatine | maig 24, 2019 | autònoms, Notícies corporatives, Renda, serveis administratius, servicios administrativos, Tràmits | 0 comments\nAquest exercici la campanya de la Renda 2019 arriba amb algunes novetats que t’explicarem. És important que les coneguis, ja que d’elles dependrà el resultat de la teva declaració.\nRenda 2019: totes les novetats de la campanya d’aquest any\nNo les tens en ment? Aquestes són les més destacades:\nNou llindar de salari\nAquest any el nou llindar de salari, en el cas que es tinguin dos pagadors, serà de 14.000 euros. En aplicar-se aquest nou límit el mes de juliol, seran per als ingressos de 2018 de 12.643 euros.\nAmb un únic pagador, la xifra es manté en els 22 000 euros.\nImatge de Michal Jarmoluk a Pixabay\nDeduccions en les famílies\nDins de la família, existeix una nova deducció per un cònjuge discapacitat al seu càrrec. La deducció serà de 1.200 euros, encara que com ens ho apliquen d’agost a desembre, la quantitat es redueix en el 2018 als 500 euros.\nLes famílies nombroses compten amb una reducció de 600 euros des del quart fill en la categoria general i des del sisè en l’especial.\nEls autònoms que realitzin la seva activitat en el propi habitatge poden compensar-se les seves despeses dels seus subministraments habituals. Seran deduïts en el percentatge proporcional als metres quadrats de la propietat.\nInversions o premis\nSi durant el 2018 vas invertir en una empresa nova, tens dret a una deducció del 30% (màxim 60 000 euros).\nEn el cas de loteries o apostes, els beneficis obtinguts fins a 10.000 euros des del 5 de juliol comptaran amb dos llindars diferents de deducció.\nAdéu al paper en la Renda 2019\nAquest any és el primer que és obligatori presentar la Renda per Internet. Ja no podem presentar la declaració en paper.\nAquestes són les novetats de la Renda 2019. Si necessites ajuda per a complir amb les teves obligacions fiscals, et recomanem que confiïs en un assessor.\nA Stel Serveis Administratius, disposem dels professionals per a assessorar-te, sigui com sigui la teva activitat o el teu cas concret.\nTelefona’ns al 935 726 872 o al 682 321 061 i concertarem una cita per a realitzar la teva declaració de Renda.


Casa C_cat - Zeb arquitectura\nAquest és un habitatge unifamiliar per a una parella i el seu fill petit situat a Vilafranca del Penedès, Barcelona.\nEl programa funcional es desenvolupa en dues plantes, en les quals es realitzen les activitats bàsiques d’un habitatge, i un soterrani d’ús aparcament.\nL’habitatge gira al voltant d’un pati central, convertit en l’eix vertebrador de l’edifici. Aquest té la seva importància perquè no només aporta llum natural als tres nivells, també funciona com un filtre que és capaç de suavitzar les temperatures, refrescant l’ambient a l’estiu i escalfant-lo a l’hivern, fent l’habitatge molt confortable. Finalment, també és un espai dinàmic que pot convertir-se en un espai interior o exterior segons les necessitats dels habitants de la casa.\nLes activitats diürnes se situen en la planta baixa, les nocturnes en canvi estan en la planta alta.


TALLER DE FOTOGRAFIA IMMOBILIÀRIA\n- Setembre: sessió informativa sobre: La reforma de la Llei hipotecària\nLa finalitat d'aquest taller és ajudar als agents immobiliaris aconseguir bones fotografíes d'inmobles per atraure més visites i més clients.\nEl dilluns 10 de juny de 9:30h a 13:30h i de 15:00h a 19:00h\nEl dimarts 11 de juny de 9:30h a 13:30h\nDilluns 10 de juny al matí 9:30h a 13:30h\nExplicació teòrica dividida en quatre apartats:\nDonarà a conèixer tipus de càmares més recomenables per aquest tipus de fotografia. Comentant quines característiques són les més importants en el moment d'escollir una càmera réflex, compacta o smartphone.\nTambé explicaran les parts de la càmera que intervenen en una fotografia i com utilitzar-les per tenir el control i aconseguir bones imatges. Incloent aquí la utilització de la manera manual de la càmera.\nCreació i composició:\nPer obtenir bones fotografies d'un immoble necessitem tenir clars una sèrie de conceptes de composició que ens permetin realçar o potenciar les diferents estades d'un immoble, per tal de fer-lo més atractiu per a l'espectador.\nTemes tan importants com mantenir les línies verticals paral·leles a les vores, l'altura de la càmera, aprofitar la llum natural i les llums de l'habitatge, aconseguir una correcta il·luminació en els interiors veient al mateix temps els exteriors, etc.\nEn aquesta part s'analitzarà amb exemples les diferents parts d'un immoble. Els espais interiors, els exteriors, si és un habitatge amb jardí, les diferents estades, la terrassa o la piscina. També s'explicarà com realitzar les fotografies nocturnes que siguin cridaneres.\nTambé es mostrarà com es pot millorar les nostres fotografies veient l'abans i el després d'algunes estades d'habitatges habitats, i no especialment atractives.\nLa importància del revelat:\nQuan fem les fotografies amb rodets analògics, després de prendre les fotos, les portarem a un laboratori a revelar i ells ens les entregaran acabades.\nAquest procés no ha desaparegut. Ara ho hem de fer nosaltres. I del resultat d'aquest processat o revelat depèn una gran part del resultat final. Aquí podem fer que les ombres no siguin tan fosques, que la foto es vegi amb colors vius i contrastada, que l'exterior d'una finestra no es "cremi", etc.\nEn aquest apartat donarà unes poques pautes bàsiques per millorar aquest aspecte.\nDilluns 10 de juny a la tarda 15:00h a 19:00h\nPosarem en pràctica el que s'ha après al matí fotografiant un immoble:\nAnalitzarem un habitatge i veurem com se li pot treure el màxim partit a cada estada. Apendrem a mostrar millor la comunicació entre les diferents zones perquè el client es pugui fer una ideia clara de com és i com està distribuit l'immoble només veient les fotografies.\nTambé veurem com anar creant ambients independents per realçar diferents zones de l'habitatge. Si tenim possibilitat també realitzarem les fotografies nocturnes.\nCada assistent portarà la seva pròpia càmera i realitzarà les fotografies amb ella. La finalitat d'aquesta pràctica és que els assistents interioritzin la teoria impartida mitjançant la posada en pràctica dels coneixements adquirits.\nDimarts 11 de juny al matí 9:30h a 13:30h\nTeoria del processat i ajust de les fotografies\nExplicar a fons el procés de revelat i ajust de les fotografies per aconseguir realçar els tons i equilibrar les llums de les imatges un cop fetes.\nEs tractarà el procés de revelat amb el programa Adobe Lightroom. Amb aquest programa podem fer un revelat bàsic per contrastar la imatge i intensificar els colors fàcilment automatitzable, aconseguir una bona exposició al mateix temps per a l'interior d'una habitació i l'exterior de la finestra, corregir en un sol clic les línies verticals, aclarir les ombres, etc.\nTambé veurem com deixar la fotografia acabada al tamany que ens interessi per la seva col·locació a la pàgina web o la seva impressió en paper.\nJoan Roig. Fotògraf professional des de 1981. L'any 1995 va començar la seva especialització en arquitectura i interiorisme. Al llarg d'aquest temps ha col·laborat amb alguns de les millors empreses del sector, arquitectes i editorials del país. La fotografia d'arquitectura i interiors és un tema que s'ha convertit en la pedra angular de la seva vida a nivell professional.\nLes seves imatges s'han publicat a revistes i llibres especialitzats d'arreu del món i també s'han fet ressò de laseva feina diferents mitjans de comunicació.\n75,00€ Col·legiats/des Associats/des API\n100,00€ Altres professionals


Gestió d'entitats Tercer Sector Serveis socials Polítiques socials\nEn aquest mes de cues a l’aeroport, d’assumir o no responsabilitats sobre aquest serveis; ara que s’obren debats al voltant de com són els serveis, dels estalvis o no que generen realment i com haurien de ser aquests en funció de les persones a la que se’ls presten, m’ha fet pensar en la Taula Rodona que vaig participar organitzada per la Diputació de Tarragona en el marc dels actes de celebració dels 25 anys del Consell comarcal del Tarragonès. Amb el tema “La gestió dels serveis a les persones” va posar el focus, amb molt encert, en el paper que les administracions tenen a l’hora de la contractació dels serveis, a qui es contracten i quines repercussions poden tenir en les persones, les suposadament beneficiàries.\nEn aquest bloc escrivia ara fa poc més d’un any, al maig del 2016, que tenim en la contractació i la concertació social les eines per a continuar definint models de col·laboració publico-social. I tenim en les actituds entre administració i sector social la millor manera de concretar-ho, amb control però amb confiança, accions exigents però col·laboratives.\nLa Comunitat Europea va definir dins l’estratègia europea 2020 que, com a motor de canvi, la contractació pública havia de tenir un paper clau. Les directives europees del 2014 van demanar per primer cop als òrgans de contractació, és a dir totes a les administracions, la estatal, però també la local (i si hi ha la de barri), que incorporessin als seus contractes criteris que incloguin aspectes qualitatius, mediambientals, socials i innovadors per aconseguir serveis de gran qualitat. Sap la Comunitat Europea que els poders públics poden fer servir la contractació de serveis per assolir objectius socials comuns i per això la directiva ha marcat la pauta als estats.\nLa directiva europea de contractació pot afeblir la posició de les entitats socials en la provisió de serveis públics si només parlem de preu, però també poden sortir reforçades si els criteris qualitatius, mediambientals, socials i innovadors es valoren correctament.\nQuasi sense fer debat, ni soroll s’estan redactant i publicant un conjunt de normes sobre contractació pública que afecten directament a les persones i, sovint, incideixen en el seu àmbit més vulnerable. I estan afectant a tota la societat europea, i també a les nostres vil·les, ciutats i barris.\nDurant els propers mesos sentirem parlar de la “Llei de contractes de serveis a les persones” que s’està tramitant al Parlament de Catalunya o de “la Ley de contratos del sector publico” i la seva aprovació a les Cortes. Voldríem que hi hagués un bon debat, ja que les entitats socials hem treballat per aportar arguments i millores, esmenar quan ha estat possible la legislació, fent-la més propera al sector i al servei que es presta a les persones.\nEn els darrers anys el Tercer Sector ha anat elaborant un discurs ben argumentat, posant en el centre de la seva acció la persona i el servei que se li presta. Un discurs basat sobretot en criteris socials, però també econòmics i jurídics. Es tracta ara de guanyar influència no només a nivell polític sinó també a nivell tècnic, de qui són els responsables de la interpretació de les normes, i també a nivell de l’opinió pública i social.\nAra que la Comissió Europea està celebrant 60 anys, com en tots els aniversaris, serà el moment de reflexionar sobre l’èxit o no del darrers anys, però també de l’inici d’un procés en el qual la Europa dels Vint-i-set decidirà conjuntament sobre el futur de la Unió.\nEn aquest futur el Tercer Sector ha de tenir un paper pro-actiu a l’hora de poder participar en els desenvolupaments normatius, i en la seva aplicació a nivell administratiu, implementació i seguiment. El sector social ha de poder defensar els interessos de les persones a les que representen i serveixen davant l’administració i on sigui, i ho faran mitjançant aliances i plataformes representatives locals i globals que reforcin el seu missatge.\nI des del Tercer Sector Social com a coneixedors dels nostres àmbits d’actuació hem de recordar a la societat de la que formem part que no parlem només de contractes, externalitzacions o serveis, sinó que en el nostre àmbit sempre estem parlant d’atenció a les persones.\nJesús Delgado Almendros\nAdministrador de la Facultat d'Educació Social i Treball Social Pere Tarrés - URL


Casos reals i exemples de fisioteràpia i osteopatia. Centre de salut a Vic i Barcelona. PSIGMA.\tCatalà / Castellano\tCom estàs?\nInici / Metodologia / Casos pràctics / Casos pràctics de fisioteràpia i osteopatia\nSandra, 51 anys. Dolor a la regió externa del colze\nMotiu de consulta: Dolor a la regió externa del colze.\nHipòtesi diagnostica: Descentratge articular, limita els moviments de prono-supinació.\nComentari: la pacient relata que, en el seu lloc de treball es va obrir un nou pavelló pel que ha tingut 15 dies d'activitat laboral més intensa del normal.\nReduir la inflamació i el dolor.\nAugmentar les activitats funcionals.\nMillorar la força i resistència.\nMantenir i millorar la flexibilitat.\n1a setmana / Evolució:\tEl tractament es va limitar únicament i exclusivament a una manipulació del cap del radi. Just després de realitzar la pacient va relatar que ja no tenia dolor. També es va poder objectivar que havia guanyat els graus de prono-supinació que li faltaven a l'inici de la sessió. Tanmateix, se li van donar les pautes d'una bona higiene postural i exercicis d'estirament per prevenir i evitar-ne l'aparició en un futur.\nMarta, 29 anys. Dolor Cervical.\nMotiu de consulta: Dolor cervical que alterna amb marejos.\nHipòtesi diagnostica: Sobrecàrrega muscular.\nLa pacient aporta radiografies i ressonàncies magnètiques on no s’evidencien problemes estructurals de base. Objectius del tractament:\nMillorar la flexibilitat i elasticitat.\nAugmentar el rang de moviment.\nEs valora la columna cervical. Un cop examinades les proves radiològiques i fets els testos diagnòstics, es descarten hèrnies i radiculopaties.\nCom es troba en un procés molt agut i el dolor limita el moviment cervical es decideix fer servir tècniques miotensives per tal d’evitar que el tractament sigui dolorós. Tanmateix es fan servir tècniques massatge, estiraments i osteopatia cranial per treballar la zona occipital i poder fer una normalització occipito-atlanto-axoidea.\nLa següent sessió relata una clara millora. Es revalora la zona cervical, hi ha un guany en el rang articular cervical, només presenta una limitació a la extensió a C4. Com que el dolor ha disminuït se li fa una manipulació cervical del nivell referit, es resol al moment. Tot i que el motiu de consulta era sobrecàrrega muscular, se li explica que això era degut a una manca de control de les cervicals, s’inicien exercicis de control motor.\nJa no presenta dolor cervical, el problema està resolt però encara presenta problemes de control de la musculatura cervical. Es repeteixen els exercicis, que caldrà fer al domicili per tal de preparar l’alta. Durant aquesta sessió es fa una valoració/tractament de la columna vertebral. Cal esmentar que fins a la tercera sessió no es va poder fer una valoració/manipulació de tota la columna vertebral i pelvis ja que, la pacient, referia que no li agradava les tècniques de manipulació d’osteopatia. Finalment, un cop explicada la metodologia hi va accedir.\nLa última sessió, Marta, relata que es troba del tot bé, ja no refereix ni dolor ni marejos; s’objectiva que no té problemes de rang articular i la mobilitat de la columna es correcta. S’insisteix que es important no perdre el costum de fer els exercicis i també se li donen consells d’higiene postural a la seva feina (informàtica).\nManel, 33 anys. Dolor lumbar.\nMotiu de consulta: Dolor lumbar.\nHipòtesi diagnostica: Rigidesa i dolor lumbar.\nEn Manel explica que té un dolor lumbar des de fa unes setmanes. Ha anat al metge, li han diagnosticat una contractura. A les radiografies no es veuen alteracions vertebrals i comenta que també li van fer una ressonància magnètica per tal de descartar la presència d’una hèrnia. Es valora la columna vertebral i pelvis. Presenta rigidesa articular a la zona toràcica i pèlvica. Únicament presenta un punt de dolor a la zona lumbar baixa.\nSe li practica una manipulació vertebral de les zones esmentades, excepte la zona lumbar, es revalora i s’objectiva una milloria immediata. Davant la eufòria d’en Manel, se li explica que, si bé és cert que el problema s’ha resolt de manera momentània cal treballar la zona lumbar.\nSe li practiquen tècniques de pressions anteriors sobre la zona lumbar, inicialment doloroses però que millora intrasessió.\nLes següents sessions es va treballar directament sobre la contractura amb tècniques miofascials fins que es va resoldre. També se li van indicar exercicis per tal d’enfortir tota la zona de la faixa abdominal i així evitar possibles recaigudes.\nCarles, 22 anys. Dolor al peu.\nMotiu de consulta: Dolor i deformitat de la planta del peu , surt a córrer de manera esporàdica.\nHipòtesi diagnostica: Descens de l’arc plantar per dèficit de força de la musculatura peroneal.\nTreball sobre 1a cunya i astragal.\nPotenciació de la musculatura peroneal.\nTreballar la propiocepció del peu.\nEs fa una valoració estàtico-dinàmica-global. Es veu que tot i que en Pere es queixa des de fa poc del peu, l’origen de la seva patologia es troba al maluc. Com que es tracta d’un problema de deformitat del fèmur no modificable (a menys que hi hagi cirurgia, totalment desaconsellable) i que es tracta d’un esportista no professional (no es guanya la vida amb l’esport), es decideix tractar el problema des de el peu. S’aplica punció seca sobre la musculatura causant del dolor, ja que, en Carles relata que no vol aturar la seva activitat esportiva i vol resultats a curt termini per poder fer una cursa. Tot i així, se li aconsella moderació a la seva activitat habitual.\nEs treballa sobre els ossos del peu que s’encarreguen de donar estabilitat a l’arc plantar, ja que, es trobaven en descens.\nLi ensenyem exercicis de propiocepció de la planta del peu per tal que aprengui de nou com és la posició correcta del peu. El dolor li marxa de seguida, les sessions fins a l’alta serviran per treballar els septes musculars peroneals i per reeducar els exercicis de propiocepció, ja que, com que són exercicis específics i molt tècnics, de vegades presenten dificultat en l’aprenentage.


Vestides per (no) matar - Revista Per la Pau\nInvestigadora i consultora en matèria de gènere\nLa primera imatge que em ve al cap quan penso en les dones que van viure sota constants bombardejos a Sarajevo durant el setge de 1992-95 és com de ben vestides i majestuoses anaven. Era la primera vegada que parlava amb amics sobre el fet que ser feministes també ens pot permetre utilitzar els estereotips que fan de les dones models de portada de revista. En aquest cas, anar vestides per matar significava exactament el contrari de ser violentes: com civils, assetjades, sense aigua, ni electricitat ni menjar, l’única “arma” de la que disposaven aquestes dones era tenir el millor aspecte possible. L’única arma era no ser combatives. La fotografia de Meliha Varesanović feta per Tom Stoddart el 1993, en el moment àlgid del setge i dels bombardejos, i que il·lustra aquest article, n’és el millor exemple. Sembla que acabi de sortir d’una passarel·la, meravellosa, elegant i orgullosa. Meliha es va convertir en icona, en els mitjans de comunicació internacionals, de l’esperit i de l’estil de les dones de Sarajevo que desafiaven a la guerra. I ella recorda: “A més del desafiament reflectit en aquella fotografia, si s’observa més profundament pot veure’s tristesa, perquè aquell any va morir la meva mare. Va ser una pèrdua tràgica, em va produir una pena i un abatiment enormes. Vaig estar a punt de perdre l’esperança, però vaig recordar que la meva mare deia que a la vida sempre hem de caminar amb el cap ben alt, seguir endavant i amb dignitat”. 1 Tenir una aparença respectable era important per a moltes dones. La directora de l’associació cultural i artística CRVENA, Danijela Dugandzic, recorda que quan ella, la seva difunta mare i la seva germana van deixar l’assetjada Sarajevo, pràcticament no tenien diners. La seva mare les va portar a la perruqueria; es van fer els talls més moderns i després els van lluir tot menjant una pizza en un famós restaurant d’una capital europea, on van pagar amb les últimes monedes que tenien.\nAbans de sortir als carrers de Sarajevo, les dones sempre es canviaven la roba interior i els vestits, perquè els constants bombardejos implicaven una alta probabilitat de caure ferida o morta. “Estar neta i pulcra per si de cas acabàvem en el servei d’urgències d’un hospital”. Cuidar aquest aspecte, d’estar presentable, és gairebé impensable en totes les altres situacions quan una dona està a punt de sortir de casa.\nLes dones que viuen en ciutats bombardejades acaben sent heroïnes de la pau, mentre que els homes són valorats per les batalles que guanyen\nMalgrat que la majoria de dones no combaten a primera línia, moltes moren com a víctimes de bombardejos en els conflictes, en els quals el nombre de civils morts va en augment des de la Segona Guerra Mundial. El setge i el bombardeig de Sarajevo també va començar amb la mort de dues dones, Suada Dilberovic i Olga Sucic, que participaven en les manifestacions en favor de la pau i en contra de la guerra, l’abril de 1992. Van ser assassinades en un pont que avui porta el seu nom. Les dones que viuen en ciutats bombardejades acaben sent heroïnes de la pau, mentre que els homes són valorats per les batalles que guanyen.\nSe sent parlar de moltes dones que viuen en ciutats bombardejades únicament en relació amb el seu paper tradicional com mares, dones atractives i ben vestides. El grup U2 va fer una connexió per vídeo en directe amb l’assetjada Sarajevo durant un dels seus concerts i va mostrar un concurs de Miss Sarajevo, en el qual les participants portaven el rètol “No deixeu que ens matin”. Eren imatges i missatges importants, i també hi havia totes aquelles dones que exercien de metgesses, infermeres, intèrprets i polítiques, intentant treballar en condicions impossibles sota els bombardejos. Dones que mai van arribar a sortir a les notícies i que mai es van convertir en la icona d’una dona desafiant els bombardejos en una ciutat assetjada.\nLa vida quotidiana i la cura d’una família sota el bombardeig constant fan que les dones de l’assetjada Sarajevo siguin mereixedores d’un diploma d’administració d’empreses i també d’un de magues. Cuinar sense electricitat i amb escassos recursos alternatius per a l’escalfament era una dificultat. Trobar aliments i, després, poder pagar-los, significava, moltes vegades, fer dinars a partir del no-res. A més, preparar dinar significava utilitzar aigua, que sovint havien de portar en recipients, arrossegats en carros improvisats, perquè el subministrament estava tallat. Calia portar aigua per cuinar, però també per banyar-se i per rentar la roba. Tinc una amiga que a dia d’avui encara no és capaç de suportar el so de l’aigua quan surt d’una aixeta oberta si ningú l’està fent servir. Una altra amiga, Kika Babic-Svetlin, una arquitecta que actualment treballa per a l’Agència per a la Igualtat de Gènere de Bòsnia i Hercegovina, va donar a llum el seu fill Leon durant la guerra i recorda com era de complicat criar un nadó sense disposar dels productes per a nadons “habituals”. Els bolquers de cotó s’havien de rentar mà, per la qual cosa baixava al riu Miljacka, a prop de Dariva, “vigilant tota l’estona si començava un altre bombardeig o si estava en el punt de mira d’algun franctirador”.\nAvui Sahida té el mateix aspecte que Meliha, de la que parlàvem al principi. Alta i orgullosa, porta un penjoll de perles i un abric de color rosa i ningú podria imaginar que fa vint anys caminava pels carrerons enfangats de Sarajevo intentant protegir-se dels bombardejos.\nEn tots els conflictes d’arreu del món, les dones substitueixen els homes que han deixat els seus llocs de treball per convertir-se en soldats. Algunes d’elles han d’acceptar ocupacions totalment noves, mentre que d’altres han de familiaritzar-se amb habilitats per a les quals no estan preparades. Sahida Kotur, operària de la fàbrica militar PRETIS abans de la guerra, va posar en marxa un nou negoci durant la guerra, l’únic suport de la família. Va aprendre a teixir i es va dedicar a recollir jerseis vells al barri, desfer-los i teixir-ne de nous. Els transportava en grans bosses que portava a l’esquena d’una punta a l’altra de Sarajevo, sota els bombardejos, i els intercanviava per cigarrets amb membres de l’exèrcit. A la vegada, intercanviava els cigarrets per menjari per aconseguir altres jerseis vells. Els bombardejos la van convertir en una refugiada dins de la seva ciutat. Sahida va fugir de casa seva sense tenir res per posar-se. Li van donar unes sabates massa petites que li van deformar els peus i els dits, i avui en dia insisteix a portar sempre sabatilles o sabates per amagar-se’ls.\nEls bombardejos s’acaben, es firmen tractats de pau, però la guerra queda per sempre en forma de bombardejos en el nostre interior\nMoltes metgesses treballaven sense electricitat ni aigua, sense l’equipament mèdic adequat ni medicaments. Jasmina Gutic, una experta ginecòloga i catedràtica, recorda que havien de treure els nadons del soterrani de l’hospital després dels parts per poder veure si estaven bé. Els parts es feien amb llums d’oli i tots els nounats sortien amb els nassets negres de l’oli cremat. La també catedràtica i metgessa Vanesa Beslagic, radiòloga, havia de fer diagnòstics amb equipament que no es podia reparar i, de vegades, ni tan sols engegar. La desapareguda professora universitària de fisioteràpia, la doctora Nada Zjuzin, va explicar que, sovint, ella i d’altres companyes es quedaven a l’hospital diversos dies perquè era massa perillós anar a casa a causa dels bombardejos. I una altra metgessa, Amela Kuskunovic, avui radiòloga i política, fa una ganyota amb els ulls quan li pregunto com va viure el fet de ser una jove doctora durant la guerra. Treballava en un servei d’urgències on portaven tots els ferits. Vaig estar allà una vegada i hi havia tanta sang que vaig pensar que mai no aconseguirien netejar-la.\nCom a feminista, m’avergonyeix dir que no vaig estar al costat d’aquestes dones intel·ligents, valentes i boniques de Sarajevo. Havia patit bombardejos en dues ocasions i no vaig saber com afrontar-los quan van tenir lloc a la meva ciutat, sinó fugint al cap de mig any. Era una noia jove, l’any 1980, que es despertava amb el so de les bombes i veient avions volant baix, mentre el meu pare tractava de convèncer-me que eren ocells volant pel cel de Bagdad. Dies més tard, vaig poder observar el foc antiaeri des del terrat de casa i vaig fer prometre al meu pare que tindria uns focs artificials iguals el dia del meu casament. El 1989 tenia la meva primera feina quan els míssils iraquians van atacar Teheran i vaig haver de fugir a les muntanyes veïnes. A Sarajevo vaig acabar tenint atacs de pànic durant els bombardejos, m’asfixiava la meva pròpia por.\nNo vaig tenir focs artificials en el meu casament i, a dia d’avui, encara em costa estar-hi a prop. Els meus companys d’estudi a Anglaterra recorden una anècdota que va tenir lloc durant els focs artificials de “Guy Fawkes”. Havia arribat a Anglaterra fugint dels bombardejos de Sarajevo i era el meu primer mes. Era a la meva habitació d’estudiant quan vaig sentir un soroll de bombes. I després, el foc antiaeri. Estava tan alterada pel fet que la guerra hagués començat també a Anglaterra que vaig començar a fer les maletes per tornar a Sarajevo. Vaig pensar: “Si hem d’estar en guerra, val més ser a casa”. Ja era a les escales, amb la maleta, quan els altres estudiants em van veure i em van explicar que no era cap guerra sinó simples focs artificials.\n1. Klix.ba, entrevista a Meliha Varesanovic, consultada el 27-12-2015.


Eulen accepta la proposta per posar fi a la vaga al Prat però el comitè la rebutja - Empordà\nEulen accepta la proposta per posar fi a la vaga al Prat però el comitè la rebutja\n?Els empleats veuen insuficient l'augment salarial proposat pel Departament de Treball ?Sotmetran les noves condicions a votació demà en l'assemblea de treballadors\nEFE 09.08.2017 | 06:30\nUna reunió entre la Generalitat i l´empresa Eulen per trobar una solució al conflicte. efe\nEulen, l'empresa encarregada del control de seguretat a l'Aeroport de Barcelona, va acceptar ahir la proposta presentada per la Generalitat per desencallar el conflicte al Prat, un document que el comitè veu «insuficient» però que tot i així sotmetrà demà a votació de l'assemblea de treballadors.\nLa Generalitat, com a mediadora en aquest conflicte laboral, va traslladar ahir a les parts una proposta amb millores laborals i salarials que contempla, entre d'altres mesures, un augment de fins a 200 euros mensuals per treballador i la incorporació d'un cinquè vigilant en cada filtre de seguretat.\nEulen ja va anunciar que assumeix aquesta proposta amb l'objectiu de solucionar «com més aviat millor» la situació de conflictivitat al Prat, malgrat estar «molt per sobre» del que considera «admissible».\nEn concret, la proposta del departament de Treball suposa un increment salarial mitjà de l'11,5%: del 17,83% per als treballadors de nova contractació i del 8,28% per als antics.\nGiménez sí que va valorar positivament la proposta d'increment de personal, que significaria un augment de 25 vigilants de substitució i un treballador més en cada lloc de control. El comitè traslladarà el document a l'assemblea de treballadors que se celebrarà dijous que ve, dia 10, a l'Aeroport de Barcelona, perquè és l'únic òrgan «sobirà per prendre una decisió».\nSi l'assemblea acceptés la proposta de la Generalitat, el comitè desconvocaria les aturades parcials previstos per als dies 11 i 13 d'agost i la vaga indefinida convocada a partir de dilluns 14. Mentrestant, les aglomeracions es van repetir ahir al Prat, amb cues en els filtres de seguretat que van ser especialment importants al matí, amb temps d'espera de fins a una hora, malgrat que fins divendres no hi ha convocats noves aturades parcials.\nEl Síndic de Greuges, Rafael Ribó, va obrir una investigació d'ofici per determinar si el conflicte ha vulnerat els drets dels viatgers i valorar les actuacions que han dut a terme les administracions implicades.\nEl Síndic de Greuges ha explicat que vol «descobrir la responsabilitat del Govern espanyol respecte a la possible mala administració i afectació de drets», ja que es tracta d'un conflicte laboral relacionat amb un servei públic que afecta els drets de la col·lectivitat.\nEl vicepresident executiu d'Exceltur, José Luis Zoreda, va criticar a Aena per «cargolar» en excés a les empreses subcontractades, com Eulen, amb contractes «summament baixistes», i va acusar al gestor aeroportuari d'anteposar els interessos dels accionistes als del sector turístic. Precisament, el director d'Aena, Javier Marín, va revelar ahir que Eulen va presentar una oferta inferior en prop del 2% a la presentada per Prosegur per fer-se amb la gestió dels contractes de seguretat a l'Aeroport del Prat.\nDe la seva banda, l'Associació Professional de Companyies Privades de Serveis de Seguretat (APROSER) va destacar que totes les seves empreses associades es comprometen a respectar la normativa laboral vigent i que Eulen ha estat sempre «diligent» en el compliment del conveni col·lectiu del sector.


Publicado 18/10/2019 17:18:50 +02:00CET\nOrdinador portàtil (arxiu). - PIXABAY / FREE PHOTOS - Archivo\nEls ciberatacs de Business Email Compromise (BEC) van causar el 2018 pèrdues de gairebé 1.300 milions de dòlars per a les empreses de tot el món, i han crescut un 58 per cent en els primers sis mesos d'aquest any.\nEls atacs de BEC tenen com a objectiu segrestar i controlar comptes empresarials per redireccionar transaccions financeres. Aquesta tècnica fa que les bandes criminals guanyin milions al mes, alhora que copegen els guanys i la reputació de les empreses atacades, tal com ha advertit la companyia de ciberseguretat Trend Micro, que juntament amb la INTERPOL ha iniciat una campanya de sensibilització sobre el BEC per 59 països del món.\nEls atacs BEC recollits el 2018 han causat pèrdues de gairebé 1.300 milions de dòlars (1.169 milions d'euros al canvi) en diferents empreses globals. Això suposa gairebé la meitat de les pèrdues totals per ciberdelictes, segons les dades del FBI.\nEn l'estudi realitzat s'ha detectat un augment del 58 per cent dels intents d'atacs de l'anomenada 'estafa del cap' en els primers sis mesos del 2019. Entre les empreses afectades hi ha Facebook, amb 99 milions de dòlars, i Google, amb 23 milions de dòlars.\nLes bandes de BEC cada vegada fan servir tècniques més professionalitzades, com ara anar acumulant bases de dades de les empreses a través de serveis comercials. Les bandes van comptabilitzar més de 300 milions de dòlars al mes en 2018 per aquest tipus de delictes només als Estats Units, segons el Departament del Tresor d'aquest país.\nAmb motiu d'aquests atacs la companyia de cibeseguretat Trend Micro ha desenvolupat una sèrie de capes per ajudar a defensar l'empreses dels atacs de BEC. A través de la funció 'Writing Style DNA' (ADN de l'estil d'escriptura), l'ordinador aprèn les característiques i estils d'escriptura dels directius de l'empresa i fa sonar l'alarma si detecta un correu electrònic que es desvia de la normalitat.


Calvet afirma que els tràmits per refer el PDU de Hard Rock duraran un any i que l'inici d'obres serà el 2022 | NacióTarragona\nCalvet afirma que els tràmits per refer el PDU de Hard Rock duraran un any i que l'inici d'obres serà el 2022\nL'ajornament del termini de compravenda s'ha fet a petició de l'empresa, que pagarà els 120 milions d'euros de cop\nper Redacció/ACN , Vilardida, 15 de desembre de 2020 a les 18:09 |\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, durant una visita a les obres de la C-51 a Vilardida (Alt Camp). | Roger Segura/ACN\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha afirmat que els tràmits necessaris per a aprovar el nou planejament urbanístic del CRT de Vila-seca i Salou duraran un any i que això situa l'inici d'obres del projecte Hard Rock al 2022. En una visita a l'Alt Camp, Calvet ha revelat que la decisió d'ajornar la compravenda dels terrenys fins a l'aprovació de les modificacions exigides per la sentència del TSJC s'ha pres a petició de la multinacional nord-americana.\nEl conseller també ha avançat que l'operació serà de pagament únic i que, com a molt dos mesos després de l'aprovació definitiva del PDU, l'Incasòl adquirirà els terrenys a La Caixa i, de forma immediata, els vendrà a Hard Rock per un import de 120 milions d'euros.\nEl conseller ha detallat que estaran tot el 2021 "treballant amb papers" i que, en uns dotze mesos, s'espera l'aprovació del nou planejament. Les obres del projecte de Hard Rock a la vora de PortAventura, que inclou dos hotels, comerços, teatres i un dels casinos més grans d'Europa, podrien començar durant l'any 2022, segons ha afirmat.\nCalvet ha subratllat la importància que Hard Rock s'hagi compromès per escrit a subscriure una pòlissa d'assegurança per cobrir una possible retaxació dels terrenys expropiats. Cal recordar que els antics propietaris dels terrenys, expropiats amb motiu de la construcció de PortAventura, han interposat demandes davant el nou ús que es vol donar a les finques.\nUn pagament únic de 120 milions d'euros\nLa intenció del Govern és que amb l'eixamplament del calendari l'operació de compravenda dels terrenys pugui fer-se en un únic pagament i no en tres. Fins ara, la previsió era que en el moment de formalitzar-se el contracte, Hard Rock només abonés el 20% de la factura -24 milions d'euros més IVA-, que el 70% de l'operació -84 milions d'euros- el pagués quan es fes la publicació definitiva dels plans de millora urbana (PMU) al DOGC i, el 10% restant -12 milions d'euros-, quan es fes la reparcel·lació. Ara, però, es preveu tenir-ho tot enllestit d'aquí a un any.\nSegons el conseller, el pagament únic i la cobertura de la responsabilitat patrimonial amb una pòlissa garanteixen que el projecte no suposarà gastar "cap diner públic" ni tindrà "cap risc públic davant alguna possible retaxació". A més, ha destacat que ena suposada sentència favorable als antics propietaris dels terrenys no l'assumirien La Caixa ni l'Incasòl, sinó Hard Rock.\nPreguntat pel futur del projecte després de les eleccions del 14-F, Damià Calvet ha insistit que "fa temps que no té marxa enrere" perquè, un cop aprovada la Llei per part del Parlament, ha dit, "el que hi ha és una feina de l'executiu". El conseller ha reiterat que aquest ha de ser un projecte clau i estratègic per al Camp de Tarragona i el conjunt del país.\nEl conseller també ha assenyalat que l'ajornament dels terminis de compravenda l'han treballat els departaments de Territori i Sostenibilitat, i el d'Economia i Hisenda –que és el que va atorgar la llicència de casino a Hard Rock. "Amb l'acord de Govern que situa aquesta compra més enllà de l'aprovació del pla director queda coberta la validesa de la llicència de casino", ha garantit el titular de Territori\nCalvet també ha reiterat que la sentència del TSJC -que ja està declarada ferma- ha estat "favorable als interessos del Govern" perquè ha desestimat "onze dels dotze temes urbanístics i ambientals inclosos en la demanda" presentada pels ecologistes. Per contra, ha recordat, el tribunal sí que en va admetre que comporta reubicar les zones verdes, els espais lliures i d'equipaments per trobar-se dins una zona de risc químic -vora el polígon petroquímic sud de Tarragona.\nEl 27 de febrer passat l'empresa es va comprometre a adquirir els terrenys no més tard del 5 de maig, però uns dies abans d'aquest termini va demanar una primera pròrroga per l'impacte econòmic que la pandèmia estava tenint en la companyia i el Govern li va donar marge fins el 5 d'octubre. A mitjan setembre, però, Hard Rock va tornar a demanar més temps i el Govern va establir com a nova data límit el 15 de desembre.\nSegons ha revelat Calvet aquest dimarts, però, la setmana passada la multinacional va tornar a demanar un nou ajornament al Govern i, atesa la sentència del TSJC i la necessitat de redactar i tramitar un nou planejament, s'ha acordat vincular la compravenda a l'aprovació definitiva d'aquest nou pla exigit per la justícia.\nPolítica, Vilardida, Hard Roch, Damià Calvet, Salou, Vila-seca, CRT


Publicat el Dijous, 16 Novembre 2017 12:29\nEls alumnes de 1r EP han visitat la granja escola de Sa Cabaneta. Allà han participat en diferents activitats; han vist els animals, han visitat l'hortet, han cuinat galletes d'oli, han anat a fer una volta amb l'ase "Tomeu" i s'ho han passat d'allò més bé!\nRuta arqueològica amb 5è i 6è EP\nPublicat el Divendres, 03 Novembre 2017 23:03\n5è i 6è hem fet ruta arqueològica a Sencelles i Costitx. Hem visitat, en primer lloc, el jaciment de Es Turassot, també Son Corró i, per acabar, el talaiot de Son Fred. Activitat que complementa el nostre projecte de la prehistòria.\nActivitat de comerç just a Primària\nPublicat el Dilluns, 30 Octubre 2017 10:28\nL'associació s'Altra Senalla ha presentat aquesta setmana a 3r A de primària jocs fets de fusta a Amèrica Llatina i Àsia amb criteris de comerç just.\n6è B EP Ha visitat Es Baluard\nPublicat el Divendres, 27 Octubre 2017 23:36\nEl temps ens ha acompanyat i hem pogut gaudir de les increïbles vistes des de la terrassa. Després d'observar les obres que ens mostraven la tansformació de la costa mallorquina hem pogut fer els nostres cartells al taller del museu.\n6EP visita es Barluard\nGraduació EI-EP 2017\n5è EP conta contes als més petits


La Universitat Jaume I i l’Ajuntament d’Onda renoven l’Aula Universitària UJI-Vila d’Onda\nELPERIODIC.COM - 13/06/2019 | Fotograf: Àlex Pérez\nLa rectora de la Universitat Jaume I, Eva Alcón, i l’alcalde en funcions de la localitat d’Onda, Ximo Huguet, han signat un conveni de col·laboració per al manteniment de l’Aula Universitària UJI-Vila d’Onda (AUVO) per a aquest 2019. Els objectius generals d’aquesta Aula Universitària, creada en 2017, són promoure la realització conjunta entre ambdues entitats d’activitats formatives, investigadores, divulgatives i culturals en el municipi d’Onda. D’aquesta manera, s’intenta potenciar la integració dels ciutadans de la població en la vida econòmica, social i cultural. L’Aula està situada al Local d’Associacions del carrer Safona, 22, d’Onda.\nEn aquest context, l’Ajuntament d’Onda contribuirà en l’AUVO amb una aportació de 15.000 euros anuals, destinats al finançament de les diverses activitats que es desenvoluparan i el programa de càtedres, aules d’empresa i aules universitàries de l’UJI. D’altra banda, l’aula continuarà tenint una presència virtual al portal web de la Universitat per tal de promocionar les activitats que es duran a terme a les seues dependències.\nLa rectora de l’UJI, Eva Alcón, ha mostrat la seua satisfacció pel treball realitzat amb l’Ajuntament d’Onda «perquè ens ha permès, a través del diàleg, construir i treballar a ambdues institucions conjuntament». «En concret, considere que l’Aula Universitaria ha sigut una iniciativa magnífica que ens ha permès vertebrar territori i que la formació i la cultura que generem la Universitat arribe en aquest cas a Onda» ha afegit Alcón.\nPer la seua part, l’alcalde en funcions d’Onda, Ximo Huguet, ha destacat el nexe d’unió que aquest conveni suposa per a l’UJI i l’Ajuntament i que s’estreteix amb la seua renovació. «L’Aula Universitària Vila d’Onda, la primera en la província de Castelló, ha suposat un impuls al que és la formació dels prop de 300 estudiants d’Onda que estudien a la Jaume I però també al foment d’activitats dirigides a la ciutadania en general» ha afirmat Ximo Huguet.\nA la firma han acudit també Modesto Fabra, vicerector de Planificació, Coordinació i Comunicació, vicerectorat al qual està adscrita orgànicament l’aula universitària, i Joan Feliu Franch, professor del Departament d’Història, Geografia i Art de la Universitat Jaume I i director de l’AUVO.


25a edició del Festival Tradicionàrius > Musicat > Notícies\nmaig 2013 (7)abril 2013 (13)març 2013 (13)febrer 2013 (10)gener 2013 (14)desembre 2012 (11)novembre 2012 (5)octubre 2012 (14)setembre 2012 (14)agost 2012 (5)juliol 2012 (11)juny 2012 (15)maig 2012 (15)abril 2012 (15)març 2012 (21)febrer 2012 (23)gener 2012 (17)desembre 2011 (17)novembre 2011 (14)octubre 2011 (15)setembre 2011 (12)agost 2011 (14)juliol 2011 (5)juny 2011 (18)maig 2011 (15)abril 2011 (11)març 2011 (10)febrer 2011 (8)gener 2011 (13)desembre 2010 (9)novembre 2010 (12)octubre 2010 (14)setembre 2010 (4)agost 2010 (3)juliol 2010 (1)juny 2010 (5)maig 2010 (7)abril 2010 (6)març 2010 (11)febrer 2010 (10)gener 2010 (5)desembre 2009 (7)novembre 2009 (12)octubre 2009 (7)setembre 2009 (6)agost 2009 (2)maig 2009 (1)abril 2009 (1)\n25a edició del Festival Tradicionàrius\nDemà comença a Barcelona el Festival Tradicionàrius que enguany arriba a la 25a edició (1988-2012). El festival s'inaugura amb un concert especial, una producció pròpia titulada Les cançons de 1988, amb direcció musical de Xavi Lloses. Es tracta d'un espectacle commemoratiu en què Xavi lloses, Marcel Marimon i l'Escolania de la Quadratura del Cercle revisaran algunes de les cançons que van sonar a la primera edició del Tradicionàrius.\nUna de les apostes del festival aquest any són els Concerts Suma que aplegaran músics de diferents estils com ara Miquel Gil i Nico Roig, Pere Jou, del grup 4rt 1a, i Marta Rius, o Ernest Crusats, de La Iaia, amb Jaume Arnella. Segons va explicar Quim Soler, codirector del festival, aquesta idea surt de la constatació que hi ha una nova fornada d'artistes, emmarcats en la música indie o el pop-folk, que utilitzen la música tradicional com a font d'inspiració. "Els Manel fan corrandes", va dir a títol d'exemple. En la mateixa línia, la programació inclou el concert de Roger Mas i la Cobla Sant Jordi a l'Auditori.\nNo obstant això, el gruix de la programació del Tradicionàrius correspon a la música d'arrel tradicional, amb grups i artistes com ara El Pont d'Arcalís, l'arpista Josep Maria Ribelles, Arianna Savall, Quico el Celio, el Mut i el Noi de Ferreries amb Pep Gimeno Botifarra o el mateix Miquel Gil que presentarà el seu disc X marcianes en què reelabora la música de tradició oral valenciana. També comptarà amb una participació internacional en què destaquen el grup occità Nadau, els piemontesos Chemin de Fer, el trio del Quebec Nicolas Pellerin et les Grands Hurleurs i el grup de música cèltica Assembly Point.\nEl Tradicionarius es completa amb tallers, exposicions, balls i altres activitats que s'allargaran fins al 30 de març.


Extreballadors de Revista del Vallès llancen una nova capçalera impresa - comunicació21\nExtreballadors de Revista del Vallès llancen una nova capçalera impresa\nRedacció|2013-09-02T15:07:06+02:002 setembre 2013|Comunicació21\nEl passat divendres va arribar als quioscos una nova publicació que vol omplir el buit deixat per la històrica Revista del Vallès, que va tancar al juny després de 73 anys. Es tracta d’El Vallès del s. XXI, mitjà impulsat per extreballadors i col·laboradors de la difunta capçalera.\nD’entrada, la periodicitat és mensual, però la intenció és esdevenir setmanal com la seva antecessora. Un altre objectiu és professionalitzar la plantilla a partir del quart mes de vida. Els treballadors han aportat els 21.000 euros de capital inicial per al projecte i no cobraran fins que s’obtinguin beneficis.\nEl Vallès del s.XXI, de 84 pàgines, té un tiratge de 3.500 exemplars, es ven a un preu d’1,90 euros i els continguts estan en castellà i català. La capçalera no tindrà edició digital, però sí penjarà a la xarxa íntegrament els números en format PDF.\nAposta per “establir ponts de diàleg amb Espanya”\nEl director de la nova publicació és Jordi Abayà, mentre que Roberto Giménez, que va dirigir durant gairebé 30 anys Revista del Vallès, n’és el director d’honor. Fa uns dies, en declaracions a l’ACN, Abayà apuntava que la línia editorial de la revista apostava per “establir ponts de diàleg amb Espanya” i no pel “rupturisme” amb l’Estat.\nA banda, a diferència de Revista del Vallès, la nova capçalera no admetrà publicitat relacionada amb la prostitució i l’esoterisme.


L'Escola d'Estiu des Mercadal, obre les places - Biosport Menorca\nHomeAll postsActivitatsL’Escola d’Estiu des Mercadal...\nPublicat 1 de maig de 2017\tper biosport a Activitats, Estiu, General 1\nL’Escola d’Estiu des Mercadal ha obert el plaç d’inscripció per aquest estiu 2017 aquest dimarts, 2 de maig. Per aquesta edició les places estaran limitades a 100 per lo que animem a les persones que hi estiguin interessades a demanar informació el més prest possible per evitar quedar-se sense plaça. Podeu demanar informació al 971375236, escribint un mail a esmercadal@biosportmenorca.com o descarregant-vos el tríptic aquí.\nL’activitat està previst que comenci el proper divendres 23 de juny i que es desenvolupi ininterrumpudament de dilluns a divendres fins el dia 8 de setembre. L’horari previst de l’activitat és de les 9 a les 13 hores però els pares i mares podran deixar als fiets i fietes de les 8 a les 14 hores.\nTenim previst fer una reunió informativa el proper divendres 9 de juny a les 20 hores al Centre de Convencions des Mercadal.\nEntre les activitats previstes per enguany hi destaquen natació i excursions a la platja, jocs coperatius, jocs esportius, psicomotricitat i experessió corporal, tallers de cuina, tallers creatius i excursions culturals pel poble.


El fiscal demana tres anys i mig de presó per a Díaz Ferrán per irregularitats en ports de Balears | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nEl fiscal demana tres anys i mig de presó per a Díaz Ferrán per irregularitats en ports de Balears\nEl ministeri públic sol·licita penes que sumen més de 50 anys de presó per a 12 persones pel 'cas Mar Blau'\nGerardo Díaz Ferrán, durant un judici. POOL\nBarcelona / Palma 12 ABR 2017 - 11:49\tCEST\nLa Fiscalia Anticorrupció demana tres anys i sis mesos de presó per a l'expresident de la patronal CEOE, Gerardo Díaz Ferrán, per les presumptes irregularitats en els concursos per gestionar amarratges a diversos ports de Balears. El juliol passat un jutjat d'instrucció de Palma va obrir la via per jutjar Díaz Ferrán per l'anomenat cas Mar Blau. El magistrat va al·ludir a un "estat de corrupció sistèmica" a l'Autoritat Portuària de Balears, l'organisme encarregat de gestionar els amarratges i les infraestructures nàutiques dels ports de les illes. El fiscal Juan Carrau acusa ara Díaz Ferrán d'un presumpte delicte d'alteració de subhastes i concursos públics i un altre de falsedat documental. En total, demana que es jutgin dotze persones, entre alts càrrecs de l'Autoritat Portuària, funcionaris i empresaris, per als qui demana penes que sumen més de 50 anys.\nEl fiscal acusa els càrrecs de l'Autoritat Portuària de Balears de concertar-se amb diversos empresaris que gestionaven empreses del sector nàutic per fer accions "que evitaven complir la legalitat" en contractacions públiques al mateix temps que afavorien "de forma arbitrària" empreses i persones. El fiscal apunta a Díaz Ferrán i a qui llavors era el seu soci, Gonzalo Pascual, com "les persones que van participar activament en les gestions per alterar el resultat del concurs de Maó". També demana enviar al banc dels acusats qui va ser president de l'Autoritat Portuària de Balears amb el PSOE, Francesc Triay.\nSegons l'escrit de la Fiscalia, el president de l'Autoritat Portuària de Balears fins al 2007 i exlíder del PP balear, Joan Verger, ja desaparegut, va oferir als responsables del Club Marítim de Maó a Menorca alterar al seu favor el resultat del concurs públic per gestionar els amarratges a la zona. El concurs l'havien de concedir a l'empresa Trapsayates, propietat de Gerardo Díaz Ferrán i Gonzalo Pascual. Per alterar-lo, el fiscal relata com Verger va oferir als directius del club menorquí la possibilitat d'arribar a un acord amb l'empresa de Díaz Ferrán perquè rebés diners i amarratges a canvi de renunciar a l'adjudicació.\nRegals a funcionaris\nTrapsayates finalment va renunciar al concurs de Maó a canvi de 13.000 euros, tres amarratges a Menorca valorats en 4,5 milions d'euros i la concessió d'un altre concurs de gestió d'atracaments a Eivissa, segons la Fiscalia. Aquesta contraprestació de 13.000 euros es va disfressar mitjançant un contracte "absolutament simulat" per a "la realització d'estudis (...) relatius a la viabilitat econòmica, productiva comercial i financera de la gestió directa o mitjançant contracte d'amarratges", recull l'escrit.\nCarrau també adreça el seu escrit d'acusació contra dos funcionaris de l'Autoritat Portuària que presumptament van rebre dues cuines de persones no identificades però vinculades a l'empresa Dragados. A més, acusa un empresari de regalar una casa amb garatge i traster a primera línia de Sant Ferran de Ses Roques a Formentera a un funcionari de ports que presumptament li va oferir informació privilegiada per obtenir el concurs d'amarratges al port de la Savina a Formentera.


Tres joves de Sant Feliu i tres estrangers reincidents detinguts en l’operació de Nadal | Ràdio Sant Feliu\n14 de Gener de 2012 per Ràdio Sant Feliu\nSegons informa el diari El Punt Avui, tres joves de Sant Feliu de Guíxols de 22, 24 i 25 anys han ingressat a la presó acusats d’haver robat a un habitatge del carrer Industrials de Platja d’Aro –se’ls va decomissar un tornavís, una llima, eines, guants, passamuntanyes i roba de color negre.\nEn aquest operatiu especial de Nadal de la Policia Local de Castell-Platja d’Aro s’ha saldat amb la detenció de set lladres acusats de robar en domicilis, així com al centre d’atenció primària (CAP). Ha quedat arrestat, a més, un vuitè ciutadà per un delicte d’amenaces, obstrucció a la justícia i lesions.\nEl darrer cas va passar la matinada del 7 de gener, quan els agents van rebre un avís telefònic de la central d’alarmes que provenia del CAP de Platja d’Aro. Una patrulla que estava a prop de l’equipament s’hi va desplaçar i va observar com en marxava una persona corrent. Els efectius van enxampar el sospitós, veí de Platja d’Aro i de nacionalitat marroquina, de qui consten deu detencions. En l’escorcoll, els policies li van comissar diversos medicaments que havia sostret del CAP, on va forçar la porta a cops de puny i puntades de peu.\nA banda, el 17 de desembre va quedar arrestat un ciutadà de nacionalitat marroquina, amb nombrosos antecedents, i a qui se li imputen dinou robatoris en domicilis de primera residència.\nDos dies més tard, va ser arrestat un home d’origen armeni per haver amenaçat de mort i colpejat la responsable d’un bar –fa un mes, havia disparat un tret amb una pistola detonadora contra l’establiment–. El mateix dia, va ser detingut un veí del municipi de 29 anys, que havia sostret d’una casa material de construcció valorat en 30.000 euros.


Barcelona Clàssica: El millor de la setmana: concerts per a combatre la calor\nDilluns, 11 de juliol: Els talents més joves de la música clàssica catalana porten una setmana de concentració a Vic, dins dels stages que la Jove Orquestra Nacional de Catalunya (JONC) organitza en els períodes de vacances. Aquest cop, estudien obres de Beethoven, Mahler i Mozart. Dilluns presenten el seu treball al Palau de la Música Catalana sota la direcció de Pablo González. Entrada: 20 €.\nDimarts, 12 de juliol: El cicle Música als Parcs presenta avui un doble concert. D'una banda, el Quartet Bauhaus actuarà als Jardins de la Mediterrània amb obres de Beethoven, Piazzolla i Dvorák. D'altra, Beatriz Miralles, Mercedes Gancedo i María Alonso oferiran un recital de cant al Parc Central de Nou Barris. Tots dos concerts estan programats a les 21 hores i són gratuïts.\nDimecres i dijous, 13 i 14 de juliol: El Monestir de Pedralbes és protagonista a l'agenda musical de la setmana amb una doble cita. D'una banda, el dimecres 13 conclou el cicle “Les veus del monestir”, organitzat pel centre d'estudis musicals A tempo, amb una "gala d'òpera" d'entrada gratuïta. D'altra banda, el dia 14 arrenca una nova edició del cicle d'estiu “Vespres musicals”, amb tres concerts per a les nits dels dijous del mes de juliol. L'entrada costa 12 euros.\nDivendres, 15 juliol: La Banda Municipal de Barcelona afronta una setmana intensa. Després d'actuar el dilluns al Festival Grec, divendres oferirà un concerto totalment gratuït a la Plaça del Rei i en la qual el director titular, Salvador Brotons, capitanejarà la interpretació d'obres de Manuel Oltra i Elisenda Fábregas. També se celebrarà el centenari de la composició de El Amor Brujo, de Manuel de Falla.\nDissabte, 16 de juliol: Solé Luthiers manté durant l'estiu la seva programació de concerts de petit format a les seves instal·lacions del carrer Santa Anna. Dissabte és el torn del duet de violoncel i piano format per Fuko Ishi i Roger Morello. Entrada: 12 €\nPer al diumenge no hi ha programació de música clàssica destacable. A l'estiu, les sequeres no són només meteorològiques.


Un Salt al món: Sacrificis necessaris\nAnims l'esforç donara fruits i aquests gratificacions.\n26 d’octubre de 2008 a les 21:44\nBuf!, vaja tela d'horari, no? I quant dius que dura, el "graduat superior" que fas?\n26 d’octubre de 2008 a les 22:27\nBé, és allò de que qui vol alguna cosa s'ha de mullar el cul. Ja veig que t'ho prens seriosament, però també hauries de trobar temps per tu, que no tot pot ser pencar. Segur que trobes estones, fins i tot, per escriure aquí al blog.\n27 d’octubre de 2008 a les 9:09\nànims deric. i les poques estonetes que et quedin aprofita la gespa del campus que val molt la pena.\nles cebes ens fan plorar però, a la truita de patates, ens ofereixen uns moments tan bons ...\n27 d’octubre de 2008 a les 10:29\nA mi els canvis m'afecten molt. T'entenc perfectament. Una abraçada.\nTot sigue per millorar, ànims i ja voràs com l'esforç valdrà la pena.\n28 d’octubre de 2008 a les 11:13\nEstudiar és un sacrifici? Des de quan?! No, home, no: estudiar és la millor activitat del món; bé, una de les millors.\nSí, és clar, treballar i estudiar a l'hora és una mica pesat, però només per la mancança de temps. De tota manera, estic segur que també t'ho passes bé estudiant, a banda de les possibles aplicacions pràctiques que aquest estudi pugui tenir.\nHas provat a pelar la ceba sota un raig d'aigua?\n28 d’octubre de 2008 a les 18:27\nÒndia!Això és tenir vocació de superació. Ja veuràs com tant sacrifici té la seva recompensa. Sort!\n28 d’octubre de 2008 a les 19:39\nei nano, si no ho fas ara ja no ho feràs, val? aixì que piles i endavant! per cert, jo visc a sabadell, al costat de bellaterra, en el sofà de casa hi pots domir sempre que volguis(fins que no ho pogui arreglar i miri de posar un llit, per persones com tú)\nja saps, si algún dia et convé, a la teva disposició.\n29 d’octubre de 2008 a les 11:38\n29 d’octubre de 2008 a les 20:40


CLASSES DE CONVERSA D’IDIOMES – Aprèn Estudis\nClasses de conversa d’idiomes\nClasses de conversa d’anglès, francès o italià per a totes aquelles persones que ja tenen una base en l’idioma estranger en qüestió i que el que busquen és treballar i reforçar específicament la part més comunicativa i de comprensió de la llengua.\nPer poder realitzar classes de conversa es demanarà que l’alumne tingui com a mínim un nivell intermedi (equivalent al B1 del MCER) en anglès i francès i un nivell d’A2 en italià.\nLes classes poden ser en classes individuals (professor i alumne) o bé en classes en grup (a partir de 4 alumnes).\nClasses totalment dinàmiques i pràctiques gràcies a la utilització i aplicació de les eines TIC a l’aula.\nEs plantejaran petites situacions de debat per tal de fomentar i promoure el diàleg i poder treballar les diferents tècniques d’expressió oral (explicació, argumentació, opinió…).\nEs tractaran temes d’actualitat (a partir d’articles de diaris o bé de vídeos online) així com també es treballaran situacions comunicatives quotidianes específiques pròpies del dia a dia.\nEs realitzaran jocs i dinàmiques de grup en què l’alumne haurà de comunicar-se amb els seus companys.\nAjudar els alumnes a guanyar fluïdesa, confiança i seguretat a l’hora d’expressar-se en la llengua estrangera.\nMillorar i polir la pronunciació.\nGuanyar riquesa lèxica i adquirir expressions pròpies de la llengua estrangera.\nFomentar el coneixement cultural del país.


El Col·lectiu Praga denuncia vulneració de drets fonamentals per part d'Espanya - CATzona\nEl Col·lectiu Praga denuncia vulneració de drets fonamentals per part d’Espanya\nEl Col·lectiu Praga ha denunciat vulneració de drets fonamentals per part d'Espanya. Ho ha fet a través d'un comunicat fet públic aquest dijous en què asseguren que "la prohibició d'estelades, llaços grocs i altres símbols en els edificis públics vulnera els drets fonamentals, tant quan s'està en període electoral com quan no s'hi està".\nSegons aquesta organització de juristes, les prohibicions de la Junta Electoral Central (JEC) respecte els símbols que demanen la llibertat dels presos polítics que es troben en edificis públics "són contràries al dret fonamental a la llibertat d'expressió tal i com ha estat formulat a les declaracions de drets internacionals i a la pròpia Constitució".\nA més, també asseguren que "vulnera els drets individuals dels representants polítics i dels empleats públics i suposa una afectació injustificada a un element essencial de tota societat lliure i democràtica, com és l'opinió pública lliure i el pluralisme polític".\nEl Col·lectiu Praga ho justifica assegurant que "només es poden limitar per llei i en determinats supòsits, quan pot derivar-ne violència efectiva i real o odi contrari a la dignitat de les persones, per exemple, racial o xenòfob.\nEl Col·lectiu també demana acusa la JEC d'esbiaixar el principi de neutralitat" i "multiplicar l’ampli ventall de símbols que la JEC considera partidistes, incloent-hi tots els que simbolitzen les aspiracions d’una part de la societat que s’identifica amb l’independentisme o es solidaritza amb els presos polítics".\n"Davant d’aquest abús, el Col·lectiu Praga considera que les banderes independentistes, els llaços grocs i la resta de símbols prohibits són símbols reivindicatius i de protesta d’un ampli espectre de la societat catalana, que en cap cas tenen connotacions de violència ni d’odi contrari a la dignitat de les persones, i que tampoc poden ser censurats com a partidistes", afegeixen.


'Afegir' com a verb 'dicendi' (Albert Pla Nualart)\n'Afegir' com a verb 'dicendi'\nALBERT PLA NUALART 09/02/2012 00:00\nDèiem ahir que insistir es pot usar tot sol, sense cap hi : "Per més que (hi) insisteixis, no ho faré". I avui us recomano que no afegiu cap hi a afegir quan l'utilitzeu com a verb de llengua o dicendi , com és el cas d'aquesta frase: "Admeto la derrota", va dir Chacón, que va afegir: "I felicito Rubalcaba".\nEn algunes publicacions, en lloc d'aquest "que va afegir" escriuen "que hi va afegir", com si creguessin que sense aquest hi -que sona força estrany- la frase no seria correcta.\nÉs fàcil entendre per què ho fan. El verb afegir té dos complements de règim, tal com es desprèn del seu significat, que etimològicament vol dir clavar una cosa en una altra. Quan afegim, afegim al que hem dit abans i pot semblar lògic, doncs, que diguem que hi afegim .\nDe fet, aquest hi és imprescindible amb altres usos d' afegir . Una recepta que digui "Afegiu un pessic de sucre i serviu-ho" incorre en un greu castellanisme sintàctic. Hauria de dir: "Afegiu-hi un pessic de sucre".\nUna intuïció afinada ja percep quin hi sobra i quin fa falta, però també ens ho diuen els exemples dels diccionaris. L'important és entendre que cada accepció d'una paraula, a més de canviar-ne el sentit, també en pot canviar la sintaxi. En el cas d'un verb, els complements que regeix.\nEls verbs dicendi solen tenir com a únic complement un fragment d'estil directe. Allò que responem sempre respon a una cosa que ens han dit, però això no fa que escriguem: "Fes-ho tu", hi va respondre. El mateix passa amb afegir .


Considerat ‘el Cavadas dels animals’ per les seues cirurgies impossibles, el veterinari valencià Jorge Llinás va fer realitat el somni de crear el primer hospital veterinari d’Espanya a oferir un servei, exclusivament, a casos referits, que li arriben des d’altres punts d’Espanya i, fins i tot, part d’Europa, i urgències veterinàries 24 hores. Sota el nom Hospital Veterinari Valencia Sur, Jorge Llinàs i el seu equip treballen, cada dia, per a millorar la vida dels animals amb tècniques pioneres.\nEn 2012, aquest hospital obri les seues portes en l’avinguda Picassent, 28 de la localitat valenciana de Silla. I, encara que com confessa en una entrevista per a À Punt Directe, “els començaments no van ser senzills”, la veritat és que, en l’actualitat, un total de 512 clíniques li remeten casos complexos i, fins i tot, a vegades, que ja han donat per perdut. “El més gratificant és quan aconsegueixes ajudar-los, que no sempre es pot”, apunta durant l’entrevista.\nL’Hospital Veterinari Valencia Sur funciona com qualsevol altre hospital, “amb guàrdies incloses perquè està obert 24 hores”, per a oferir un ampli servei en col·laboració amb especialistes que aporten la seua experiència en hospitals d’Europa i els Estats Units per a resoldre els casos més complicats.\nEl cas de Sky, el gos amb mitja cara que van aconseguir salvar, també amb l’ajuda d’un cirurgià maxil·lofacial pediàtric, ha sigut un dels casos més sonats d’aquest hospital. No obstant això, hi ha molts altres. I és que en els últims cinc anys, l’equip que treballa en aquest centre ha atés 60.200 casos. “Quasi cada dia, rep imatges i missatges de gent que pregunta si es pot fer alguna cosa o no per l’animal”, explica Jorge Llinás en À Punt Directe.\nPerò el títol del Cavadas dels animals, a més de per aconseguir superar amb èxit els casos més complicats, també li ho ha guanyat per atendre, de manera gratuïta, a animals abandonats. En aquest aspecte, des de l’Hospital Veterinari Valencia Sur “denuncien” el maltractament animal, i promouen la conscienciació per a avançar en una major protecció dels animals perquè, com apuntava el director de l’hospital, “som un país avançat socioculturalment, però després tenim un dels índexs més alts de maltractament animal”.


L'Impost de Societats en les entitats religioses\nLes entitats religioses han de tributar per l'Impost de Societats. Font: Unsplash.\nLes associacions declarades d’utilitat pública, les fundacions o les ONG de desenvolupament es regeixen per la Llei 49/2002. Font: Freepik.\nHi ha dos tipus de règims fiscals possibles, els quals determinaran si s'ha de presentar o no declaració d'aquest tribut, quines rendes tributen, el tipus impositiu aplicable i la resta d’obligacions.\nL’Impost de Societats és l’equivalent al que seria l’IRPF pel qual tributen les persones físiques, però per a les persones jurídiques. Per tant, és l’impost pel qual han de tributar les entitats religioses. Es troba regulat per la Llei 27/2014 de 27 de novembre, de l’Impost de Societats.\nCal assenyalar que el que tributa en aquest impost és el benefici o superàvit obtingut i no el total dels ingressos. És a dir, tributaran els ingressos menys les despeses que es puguin deduir, segons sigui el règim fiscal de l’entitat.\nAra bé, les entitats religioses es poden enquadrar en dos possibles règims fiscals als efectes d’aquest impost, que determinen quines són les obligacions:\nRègim regulat a la Llei 49/2002, de 23 de desembre, del règim fiscal de les entitats sense ànim de lucre i del mecenatge. Aquest és el règim més favorable, que s’aplica a determinades confessions.\nRègim de les entitats parcialment exemptes (art.9.3 Llei de l’Impost de Societats), que són, en general, totes les entitats sense ànim de lucre. S’aplica per defecte a la resta d’entitats religioses.\nEl règim especial de la Llei 49/2002\nObligacions de les entitats amb règim fiscal especial\nRègim aplicable a la resta d’entitats religioses\nAquest règim és el que correspon a determinades entitats sense ànim de lucre en consideració a la seva funció social, com a les associacions declarades d’utilitat pública, les fundacions o les ONG de desenvolupament, entre d’altres, sempre que compleixin determinats requisits.\nI és també el règim que s’aplica a les entitats religioses que pertanyin a les confessions que han signat acord amb l'Estat espanyol, és a dir:\nL‘Església Catòlica, la Federació d’Entitats Evangèliques d’Espanya, la Comissió Islàmica d’Espanya i la Federació de Comunitats Jueves d’Espanya, així com les institucions o entitats que en formen part.\nLes associacions i entitats creades i gestionades per les anteriors confessions que es dediquin a activitats religioses, benefico-docents, mèdiques o hospitalàries o d’assistència social, sempre i quan compleixin els mateixos requisits que la resta d’entitats beneficiàries de la mateixa Llei 49/2002 de mecenatge, que es detallen en el seu article 3. Entre ells, es destaquen les següents:\nQue persegueixin finalitats d’interès general, com ara la defensa dels drets humans, assistència i inclusió social, cíviques, educatives, culturals, científiques, sanitàries, promoció del voluntariat, promoció del medi ambient, foment de l’economia social...\nQue es destinin a la realització d’aquests fins com a mínim el 70% dels ingressos obtinguts, un cop deduïdes les despeses necessàries per a l’obtenció d’aquests ingressos.\nQue les persones membres de l’òrgan rector no cobrin per l’exercici dels respectius càrrecs.\nQue la seva activitat no consisteixi en el desenvolupament d’explotacions econòmiques alienes als seus fins.\nQue les persones fundadores, associades, dirigents o familiars no siguin les destinatàries principals de l’activitat ni es beneficiïn de condicions especials per gaudir-ne.\nQue es porti una comptabilitat oficial, segons el pla de comptabilitat que sigui d’aplicació.\nQue, en cas de dissolució, deixin el seu patrimoni a una altra entitat que també sigui beneficiària d’aquest règim fiscal.\nQue, en cas que superin els 20.000 euros d’ingressos, presentin cada any una memòria a Hisenda on es detallin els ingressos obtinguts i les despeses que estiguin vinculades a cada tipus d’ingrés, entre altres informacions.\nUn cop l’entitat s’assegura que compleix amb aquests requisits, cal que presenti una declaració censal, model 036, a l’Agència Tributària on indiqui l’opció per aquest règim fiscal.\nPer fer-ho, haurà d’omplir, a la pàgina 6 del model, les caselles corresponents. Els efectes de l’opció es retrotrauran fins a la data d’inici de l’exercici en què es presenti, és a dir, si, per exemple, es fa el 2 de novembre de 2021, els efectes seran per a tot l’exercici 2021, des de l’1 de gener.\nLes entitats sotmeses a aquest règim han de presentar anualment la declaració per l’Impost de Societats (model 200), tot i que, en la major part dels casos, no s’haurà de pagar res. La data de presentació varia en funció de quin sigui l’exercici econòmic de l’entitat segons els seus estatuts. Si l’exercici es correspon amb l’any natural (de l’1 de gener al 31 de desembre), la liquidació s’ha de presentar entre l’1 i el 25 de juliol de l’any immediatament posterior.\nEl tipus impositiu és el 10%. Ara bé, la major part dels ingressos no tributen. Els articles 6 i 7 de la Llei 49/2002 estableixen les rendes exemptes de l’impost. Entre d’altres, no tributen els donatius, les quotes de socis i sòcies o benefactors i benefactores, les subvencions, els ingressos obtinguts de lloguers, dividends o inversions, ni els derivats de la prestació de serveis i vendes de béns que es detallen en aquests articles, sempre i quan l’activitat vagi vinculada a l’objecte social de l’entitat.\nAquestes rentes exemptes no estan sotmeses a cap ingrés a compte ni tampoc a cap tipus de retenció per part de les persones o entitats pagadores. Per evitar aquesta retenció, l’entitat ha de presentar-li a la persona pagadora un certificat emès per l’Agència Tributària que acrediti que és beneficiària de la llei.\nCal tenir present que les entitats beneficiàries d’aquest règim especial, a més d’allò relacionat amb l’Impost de Societats, gaudeixen també de beneficis en altres impostos i de determinats incentius fiscals al mecenatge.\nAquest règim s’aplica, per defecte, a la resta d’entitats religioses, ja que són entitats sense ànim de lucre.\nEn termes generals, només s’ha de presentar la liquidació anual de l’impost quan es compleix, com a mínim, una d’aquestes situacions:\nSe supera un volum anual total d’ingressos de 75.000 euros.\nEs fa activitat econòmica, és a dir, es realitzen vendes de béns o de serveis, o es cobra per participar en alguna activitat, sigui quin sigui el volum d’ingressos.\nS’obtenen ingressos procedents de lloguers, inversions, premis... pels quals, qui paga, li fa retenció a l’entitat, sempre que se superin els 2.000 euros anuals.\nEn qualsevol cas, les entitats no tributaran pels beneficis obtinguts derivats dels ingressos següents:\nEls que procedeixin de la realització de les activitats que constitueixin la seva finalitat específica, com ara subvencions, donacions o altres, sempre que no siguin activitats econòmiques.\nAdquisicions o transmissions de béns o drets realitzades en compliment de la seva finalitat específica.\nLes quotes de persones sòcies, col·laboradores o benefactores (que no s’han de confondre amb les quotes de les persones usuàries de les activitats).\nSi obtenen ingressos procedents d’altres fonts (lloguers, facturació de serveis o venda de béns, quotes de persones usuàries, entre d’altres), els beneficis obtinguts sí que tributaran.\nEn aquest règim, el tipus impositiu aplicable als beneficis és el general de la Llei, és a dir, el 25%.\nParticularitats fiscals de les entitats religioses: l’Impost sobre activitats econòmiques i l’IVA\nobligacions fiscals, Impostos, Impost de Societats, entitats religioses, religió


Música als Parcs (i Visites guiades) | Kemixon Reporter 2.0\nInicioMúsica als Parcs (i Visites guiades)\nMúsica als Parcs (i Visites guiades)\nagosto 1, 2017 agosto 1, 2017 BlogBibliotecaCID Ciencia y Cultura, Un planazoMúsica als Parcs\nMúsica als Parcs t’ofereix un cicle de concerts gratuïts de música clàssica, jazz, blues, formacions corals i formacions d’escoles de música o orquestres als espais verds de la ciutat per als capvespres d’estiu. El cicle permet incentivar els jardins i parcs com a espais de convivència, cultura i oci en plena natura.\nAquest cicle de concerts estiuencs va néixer fa més de quinze anys amb l’objectiu d’acostar la música de qualitat a tots els públics i fomentar la presència de joves intèrprets. Alhora, pretén potenciar les possibilitats dels parcs com a espais de convivència i lleure també durant els capvespres i les nits d’estiu.\nEn aquesta nova edició 2017, s’ofereixen 50 concerts de diferents estils, com ara música clàssica, jazz, blues, formacions corals i formacions d’escoles de música o orquestres. Hi actuen els músics i els intèrprets seleccionats pel jurat en l’edició d’enguany: intèrprets de música que ofereixen concerts de petit format, quartets com a màxim. Tots els músics són majors de 16 anys i menors de 35.\nConsulta tota la programació a la Guia BCN\n← Doktor Atom\nJorge Méndez Blake: una mirada peculiar sobre el poder del libro →


Bauzá deixa el 3/24 i C33 sense senyal a les Illes - Diari La Veu\nBauzá deixa el 3/24 i C33 sense senyal a les Illes\nEl govern popular no ha volgut seguir l'alternativa tècnica proposada per l'OCB per mantenir els canals. L'entitat ha convocat una concentració dijous\nDimarts, 31 de març de 2015 12:45h\nFa sis mesos que l'Obra Cultural Balear (OCB) va advertir que les Illes podrien perdre alguns dels canals de Televisió de Catalunya. Com va passar amb les prediccions de Cassandra a Troia, avui el 3/24 i el Canal 33 han desaparegut de l'espai audiovisual de les Illes. No es tracta, però, d'una desaparició inevitable, insalvable per "motius tècnics", sinó més aviat una "voluntat política" de fer desaparèixer aquests dos canals, com ha denunciat l'Obra Cultural.\nLes solucions tècniques per salvar 3/24 i C33\nFa un any, el govern espanyol va anunciar que les comunitats autònomes haurien de cedir un dels dos múltiplex dels quals disposaven als serveis de telefonia mòbil de quarta generació. A les Illes, el múltiplex afectat era el que ocupaven IB3 i IB3 HD. Per salvar els canals, el govern de Bauzá va decidir moure IB3 i IB3 HD a l'altre múltiplex que tenien i canviar els canals que l'ocupaven, al múltiplex que desapareixeria l'1 d'abril de 2015. Casualment o no, els canals que començaven a tenir els dies comptats eren els de la televisió pública catalana.\nL'opció escollida per Bauzá no era l'única possible, tal i com es demostra en l'informe que l'OCB va presentar a l'octubre de l'any passat. El text oferia al govern una opció més plausible per no perdre cap canal: “N'hi hauria prou de fer passar alguns dels senyals televisius pels múltiplexs insulars actualment desocupats, mitjançant un acord amb els Consells”. És a dir, es tractava de deixar els canals de TVC on estaven i passar IB3 i IB3 HD als múltiplex propietat dels quatre consells insulars. A més de tenir-hi espai de sobres, el canvi permetria fer desconnexions territorials a la cadena pública de les Illes.\nJosé Ramón Bauzá s'ha fet el suec a la proposta i hui, tal i com estava sentenciat, les Illes han perdut dos canals més en català.\nLegislatura negra per al català als mitjans\nL'acció del govern balear és la culminació d'una legislatura negra per als mitjans de comunicació en català. El govern popular va començar amb el tancament de Ràdio Televisió de Mallorca i va continuar amb la desaparició del català a les sèries i pel·lícules de producció aliena d’IB3.\n"Gràcies al Govern Bauzá, els ciutadans d’aquestes illes poden continuar accedint, a partir de hui, a tot tipus de continguts audiovisuals en qualsevol llengua, fins i tot de canals de dubtosa qualitat, però es veuen privats de prop de la meitat de la programació en l’idioma propi de les Balears", diuen des de l'OCB. No n'hi ha per menys, aquesta és l'oferta televisiva a les Illes segons la llengua:\nEn castellà: Boing, Energy, Gol, Telecinco, Cuatro, FDF, Divinity, Intereconomía, Lux, Outlet, 13TV, Discovery Max, Disney Channel, Paramount, Antena 3, La Sexta, Neox, Nova, La 1, TDP, La 2, 24H, Clan.\nEn castella i català: IB3, Canal 4.\nEn català: TV3CAT (que no és l'emissió convencional de TV3, sinó el senyal internacional).\nL'Obra Cultural exigeix, encara una rectificació al govern, "tot i considerar-ho difícil vista la trajectòria d’aquesta legislatura". Per això, ha convocat la ciutadania a una concentració aquest dijous, 2 d’abril, a les 12.00 hores, davant del Consolat de Mar per protestar contra el tancament d'aquests canals sota el lema "Per la lliure elecció de llengua, volem veure el 3/24 i el Super 3/33".


El Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient publica l'Estratègia per a la Producció Ecològica 2018-2020. Producció agroalimentària ecològica (PAE). Generalitat de Catalunya\nProducció agroalimentària ecològica > Notícies > El Ministeri d'Agricultura i ...\nEl Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient publica l'Estratègia per a la Producció Ecològica 2018-2020\nReuneix en un document diverses línies estratègiques basades en accions concretes que suposen la continuació i el reforç del suport del Departament a la producció ecològica.\nL'Estratègia integra actuacions gestionades per diferents Unitats del Ministeri i per altres parts interessades i que han estat debatudes amb el conjunt del Sector, des de la producció primària fins a la distribució, i amb les Comunitats Autònomes.\nEl Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient ha elaborat, com a resposta a les necessitats del sector ecològic, l'Estratègia per a la Producció Ecològica 2018-2020 amb l'objectiu de potenciar aquest sector estratègic de la producció agroalimentària espanyola, i la seva adaptació a les circumstàncies i tendències del mercat, coincidint amb el nou marc reglamentari europeu aprovat l'any passat.\nL'Estratègia vol ser un instrument de convergència de diverses actuacions gestionades per les diferents Unitats del Ministeri juntament amb elements aportats per altres parts interessades en la producció ecològica, entre altres, les organitzacions específiques del sector, organitzacions de productors, indústries, distribució, associacions de consumidors, investigadors i les Administracions Públiques.\nEl Ministeri ha volgut conèixer de primera mà les prioritats del sector juntament amb les realitats del mercat nacional i internacional, per adequar les respostes a les mateixes. Per a això, a més de les reunions del Fòrum Sectorial, el Departament va organitzar unes Jornades de Reflexió i Debat el juny de 2017 on es va presentar l'esborrany de projecte a la Comunitats Autònomes i al sector i, on es van organitzar quatre taules de treball per debatre, perfeccionar i consensuar els quatre objectius generals per al suport a la producció ecològica espanyola en el període 2018-2020, que són:\nFomentar el consum intern i millorar la comercialització de productes ecològics. Es proposa de posar en marxa una sèrie d'elements d'informació, divulgació i promoció centrats en el reconeixement d'aquests productes agroalimentaris per part del consumidor, així com altres actuacions més centrades en alguns tipus de consumidors i de col·lectius específics.\nContribuir a una millor vertebració sectorial de la producció ecològica. El Ministeri continua incidint en l'enfortiment de la vertebració sectorial. Per a això, s'estudiaran totes les fórmules possibles, juntament amb el sector i les comunitats autònomes, amb l'objectiu d'explorar noves mesures dirigides a afavorir el funcionament d'aquesta cadena alimentària, en especial la integració de l'oferta de productes ecològics, el que permetrà a agricultors i ramaders millorar la seva posició negociadora.\nDonar suport al creixement i consolidació de la producció ecològica, amb especial atenció a la ramaderia ecològica i al sector industrial. L'Estratègia té previst promoure el coneixement de les característiques de la producció ecològica en la ramaderia i l'aqüicultura, per fomentar el seu creixement. També s'afavorirà que el creixement de la indústria d'alimentació i begudes d'aquest sector sigui harmònic.\nEstudiar el paper de la producció ecològica en la política de medi ambient i adaptació al canvi climàtic. Les actuacions a impulsar pel Departament en l'àmbit de l'agricultura ecològica s'han d'alinear amb el repte del conjunt del sistema agroalimentari espanyol de buscar una integració més gran dels aspectes mediambientals i de lluita contra el canvi climàtic.\nL'Estratègia s'ha dissenyat tenint en compte la distribució competencial entre el Departament, i inclou un total de 113 actuacions concretes de desenvolupament emmarcades en 36 línies estratègiques dirigides a donar resposta als quatre objectius definits.\nEl document complet es pot descarregar a través del següent enllaç:\nFont: mapama.gob.es | 8/02/2018


Cinc detinguts per distribuir cocaïna en locals de Palma, Calvià i l'Arenal\nLa Policia trobà un petit laboratori en un garatge\nLes cinc persones que han estat detingudes perquè traficaren amb un quilògram de cocaïna es dedicaven a distribuir aquesta droga en locals nocturns de Palma, Calvià i l'Arenal des de feia almenys dos anys.\nCom ja informàrem en l'edició de dimecres, el Cos Nacional de Policia va intervenir un quilo de cocaïna que romania amagada en un garatge del carrer Arxiduc Lluís Salvador. Arran d'aquest intervenció es produïren les detencions del suposat cap de la banda, de la seva companya sentimental i d'altres tres distribuïdors de «coca».\nEl Grup I d'Estupefaents del Cos Nacional de Policia inicià les diligències ara fa dos anys quan es descobrí que Miguel Angel P.P., de 24 anys i conegut com «Miqui», es dedicava al tràfic de cocaïna. El jove duia un nivell de vida molt alt i tot i que no tenia cap feina era el propietari d'un Opel Calibra amb tot tipus d'accessoris i d'una motocicleta Honda 900.\nLes gestions s'aturaren durant un temps però a l'octubre es tornà a detectar que Miqui mantenia contactes amb individus relacionats amb les drogues i que visitava freqüentment el garatge del carrer Arxiduc Lluís Salvador. En una habitació de deu metres quadrats, el jove tenia muntat un laboratori de manipulació de drogues.\nEl passat dimarts a les 23.30 hores es detectà que Miqui es dirigia cap al garatge, deixava alguns objectes i tornava al seu domicili, situat en el carrer Dragonera de Palma. Al dia següent al matí quan el sospitós tornà al garatge es procedí a la seva detenció i a la d'un amic que l'acompanyava, Roberto José M.C., de 24 anys. El garatge del carrer Arxiduc Lluís Salvador fou objecte d'un registre i en l'interior es trobà un paquet que contenia 740 grams de cocaïna i altres bosses amb la mateixa droga que arribaren a pesar 270 grams. També s'efectuà un registre en el domicili de Miguel Angel, on s'intervingueren 160.000 pessetes. La companya de Miqui, Marta P.T., de 22 anys, també fou arrestada.\nDijous al vespre foren capturats Juan Manuel C.F., de 21 anys, i Juan H.S., de 23, els quals són sospitosos d'adquirir la cocaïna per després distribuir-la en locals de Palma, Calvià i l'Arenal.


El projecte 'Mengem d'aquí' es vol ampliar als restaurants — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El projecte 'Mengem d'aquí' es vol ampliar als restaurants\nEl projecte 'Mengem d'aquí' es vol ampliar als restaurants\nEl Consell Comarcal de l'Alt Urgell ha aprovat un conveni amb el Consorci Alt Urgell-Cerdanya per tornar-se a sumar a la iniciativa, que té com a objectiu promocionar els productes locals i potenciar els hàbits saludables. Rosario Garcia Andújar, nova consellera comarcal\nProjecte 'Mengem d'aquí'\nEl Consell Comarcal de l'Alt Urgell ha aprovat aquest dimecres un conveni amb el Consorci Alt Urgell-Cerdanya per tornar-se a sumar al projecte estratègic 'Mengem d'Aquí', que té com a objectiu promocionar el consum de productes locals als menjadors escolars. La iniciativa s'ha estrenat enguany amb un menú unificat en el qual els aliments de proximitat tenen un pes molt rellevant.\nEl president alturgellenc, Jesús Fierro, destaca la importància de la proposta per millorar els hàbits alimentaris a la comarca i es mostra favorable a fer un pas més en aquest tipus d'acció "per aprofitar la qualitat alimentària de la zona".\nDurant el plenari es va posar també sobre la taula la possibilitat d'ampliar el programa a l'àmbit de la restauració, "tot i que encara no s'ha concretat de quina manera poden involucrar-s'hi els restauradors", va explicar el conseller d'ERC Francesc Viaplana.\nEl projecte 'Mengem d'Aquí' és una iniciativa del Consorci GAL Alt Urgell-Cerdanya que compta amb la col·laboració dels consells comarcals de l'Alt Urgell i la Cerdanya. El finançament va a càrrec del Departament d‘Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat, en el marc del programa de desenvolupament rural de Catalunya 2014-2020 i del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER). L'aportació econòmica dels consells és d'un 10%.\nNova consellera comarcal\nEl darrer ple de l'any del CCAU també va aprovar dimecres la presa de possessió d'una nova consellera, Rosario Garcia Andújar, de Fígols, i va fer una modificació de crèdits. Aquest darrer punt va ser votat en contra per la Candidatura de Progrés "en coherència amb el vot contrari als comptes comarcals", segons va especificar el conseller Joan Barrera.\nEl grup també va aprofitar la sol·licitud d'un ajut a l'Agència Catalana de l'Aigua per cobrir algunes despeses de la depuradora de Montferrer per reivindicar una nova instal.lació, ja que "la depuradora actual és antiga i no és eficient". Barrera va puntualitzar que està a favor del redimensionament del projecte de construcció d'un nou equipament i de fer les obres "el més aviat possible". Així mateix, va instar a evitar que es perdi el servei de la depuradora de Noves de Segre, també en mal estat.


El Síndic proposa que se suspengui el Pla urbanístic de l'aeròdrom de la Cerdanya fins que finalitzi la investigació - Síndic de Greuges de Catalunya - El defensor de les persones\nEl Síndic proposa que se suspengui el Pla urbanístic de l'aeròdrom de la Cerdanya fins que finalitzi la investigació\nS’ha rebut una queixa sobre la manca de transparència i difusió en el procediment\nDenuncien que tindrà un impacte immobiliari i ecològic i que no respon a necessitats reals\nEl Síndic de Greuges de Catalunya ha demanat al Departament de Territori i Sostenibilitat que retiri l'aprovació definitiva del Pla director urbanístic aeroportuari de la Cerdanya de l'ordre del dia de la Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya, prevista per al dimarts 5 d’abril.\nEl Síndic s'ha fet ressò de les veus contràries al Pla i, abans que s'aprovi definitivament, ha demanat informació sobre les característiques i els possibles efectes ambientals i urbanístics que pot comportar. A més, ha reclamat al Departament que respongui les al·legacions formulades pels ajuntaments directament afectats, Das i Fontanals. Ambdós consistoris s'han adreçat al Síndic per demanar-li que intervingués i aturés l'aprovació del Pla\nEl Síndic també ha rebut una queixa en la qual es denuncia una possible manca de transparència i difusió en el procediment. En primer lloc, perquè el tràmit d'informació pública es va dur a terme durant el mes d'agost, mes en què és fàcil que passi inadvertit per als possibles interessats. En segon lloc, perquè el 14 de gener de 2016 la Direcció General de Transports i Mobilitat va denegar a un interessat l'accés a l'expedient. El Síndic ja ha demanat explicacions sobre aquests fets.\nLes al·legacions al Pla se centren, entre d’altres, en el fet que aquest tindrà un impacte negatiu des del punt de vista immobiliari i ecològic quan no respon a necessitats reals de la comarca. El Pla afecta terrenys inclosos en l'espai NATURA 2000 i, a més, es fonamenta en el Pla territorial d'aeroports de Catalunya 2009-2015, que el TSJC va declarar nul el 15 de setembre de 2014, i en el Pla director de l'aeròdrom de la Cerdanya, respecte del qual no es va completar la tramitació i, per tant, no és vigent.\nEls promotors de la queixa afirmen que el Pla obria la porta a la circulació d'avions privats de fins a 24 metres. Actualment, les instal·lacions tenen limitada l'activitat a vols esportius, globus aerostàtics i helicòpters de rescat.


Educar amb consciència - BOIRA EDITORIAL\n€12,00 (incl. impuestos) 1\nInicio / Educación y pedagogía / Educar amb consciència\nVer carrito “Educar con conciencia” se ha añadido a tu carrito.\nProblemes matemàtics, pas a pas €12,00\nFer de pares i mares és un repte: implica assumir amb força el nostre paper com a progenitors i adults responsables de la nostra pròpia vida.\nEducar amb consciència vol dir acompanyar els infants des de la nostra llibertat interior. Implica haver-nos reconciliat amb allò viscut, amb el que va poder ser i amb el que no.\nNomés quan ens coneixem i acceptem profundament, podem mirar els nostres fills i filles sense càrregues i atendre’ls amb més saviesa, gaudint i aprenent de la relació que ens vincula.\nEducar amb consciència cantidad\nNomés quan ens coneixem i acceptem profundament, podem mirar els nostres fills i filles sense càrregues i atendre’ls amb més saviesa, gaudint i aprenent de la relació que ens vincula. Es tracta d’adonar-se que allò que veig en el meu fill o filla passa sempre pel sedàs dels meus ulls, pel filtre de les meves pors. La realitat que observem no és “la realitat”: és només la meva realitat.\nEl llibre que teniu a les mans us ofereix eines per mirar dins vostre i poder acompanyar els vostres infants des de la llibertat i la consciència.\nDaniel Gabarró busca inspirar, acompanyar i transformar positivament la vida de persones, empreses i organitzacions.\nEn Daniel es dedica a il·luminar la realitat, a crear mapes per arribar a viure en plenitud, lliures i feliços. Imparteix cursos i seminaris en la línia d’Antoni Blay, Anthony de Mello i Gerardo Schmedling, però partint sempre de la pròpia vivència personal. Professionalment és empresari, conferenciant i formador.\nTambé és mestre (amb cinc especialitats diferents reconegudes), psicopedagog, llicenciat en humanitats, expert en PNL (programació neurolingüística) i diplomat en direcció i organització d’empreses. També és ex-professor de la Universitat Ramon Llull i de la Universitat de Lleida.\nHabitualment col·labora amb diversos mitjans de comunicació com, per exemple, “L’ofici d’educar” i “L’ofici de viure” de Catalunya Ràdio, on ofereix eines d’autoconeixement per viure amb major consciència.\nMés informació a danielgabarro.com\nLa missió de Nieves Machín és intentar aplicar i estendre la informació de saviesa que ha adquirit al llarg de la seva vida, en especial la informació de Gerardo Schmedling Torres, de qui ha transcrit, al llarg de cinc anys, més de 500 hores d’àudio dels seus cursos.\nEncara que treballa laboralment a la Universitat Politècnica de Madrid, es defineix a si mateixa com a Acceptòloga, és a dir, com una persona que estudia i practica la ciència de l’Acceptologia, a través de la qual qualsevol esdeveniment passat, present o futur segueix un pla que el fa perfecte per a la persona que el viu.\nSempre convida a practicar i verificar la informació de saviesa que transmet.\nSé el primero en valorar “Educar amb consciència” Cancelar la respuesta\nSKU: 978-84-16680-49-8 Categoría: Educación y pedagogía


La vídua de Houon Ange Didier, àlies Arafat DJ, en una relació amb un ric home de negocis malien? - RELLEU TELES\nLa vídua de Houon Ange Didier, àlies Arafat DJ, en una relació amb un ric home de negocis malien?\nLa vídua de Houon Ange Didier, àlies Arafat DJ, es troba malgrat ella mateixa als titulars després de les publicacions acusatòries d’una famosa revista maliana anomenada MJD (Mali Joli Dew).\nHavent rebatut les acusacions dels mitjans de comunicació que l'acusen "Ven el teu cos" per als homes rics de Mali, va dir que els mitjans van tornar a la càrrega amb nous elements. Avançant que seria a l’octubre del 2019 quan la bella Carmen va començar els seus viatges a Mali. Per conèixer-hi un determinat Lo Bathily conegut per haver lliurat a les autoritats fiscals un xec de fusta de 5 milions.\nSegons Abidjanshow.com, a l'octubre de 2019, a l'agost de 2020, Carmen Yao hauria de desplaçar-se regularment entre Costa d'Ivori i Mali, sola o acompanyada (familiars, amics).\nDavant de totes aquestes acusacions que malauradament segueixen sent llançades contra la nostra "Mare Daïshi" sense cap prova material, es pot preguntar quin és l'objectiu real de totes aquestes publicacions? Una ràpida resposta de Carmen ho deixaria clar.\nbryanekobe Missatges 1545 0 comentaris\nEl cantant Vitale humilia salvatge Mike Le Bosso\nLaurent Gerra imita Celine Dion: vídeo


B&B Gallo Arcugnano Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Monte Zattolo, 113, Arcugnano, Arcugnano, Itàlia, 36057 - Veure al mapa\nSituat en el cor de Centre de Vicenza, B&B Gallo és un lloc ideal des d'on descobrir Vicenza. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Vicenza. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, àrea de TV/saló compartit.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, B&B Gallo no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (10) Parelles (1) Viatgers en solitari (7) Famílies amb infants grans (1) Grups (1)