Narinant.cat: Turquia - Viatges a Istambul, Capadòcia\nFeu click AQUÍ, i comprobeu tot el que podeu trobar per "VIATGES A TURQUIA" a Google.\nCreuers i Velers\nUN MAR D'HISTÒRIA\nCENTRALS DE RESERVES - HOTELS\nAquí teniu les principals ciutats i les millors ofertes d'hotels de Turquia:\nHotels a Ankara\nHotels a Izmir\nHotels a Pamukkale\nI per trobar qualsevol hotel arreu de Turquia aquí hi han les millors Centrals de Reserves en català:\nApartments a Istanbul\n"Istanbul", Orhan Pamuk.\nAquesta obra barreja la memòria personal de la seva ciutat amb la història, la cultura i les tradicions d’un dels indrets més fascinants del món, a mig camí entre Europa i Àsia. De ben segur, cal haver llegit aquest llibre abans de descobrir la màgia d'aquesta ciutat !!!\n"El castell blanc", Orhan Pamuk.\nLa vida d’un jove italià, culte i apassionat, es veu truncada per sempre quan és capturat pels pirates en algun punt entre Venècia i Nàpols i venut com a esclau al mercat d’Istanbul. Si us agrada la narrativa històrica és una de les obres que és imprescindible !!!\n"Guia de viatge: Istanbul", Renate Steigemann.\nAvui, en aquesta ciutat es fon el que és oriental amb la imatge d'una gran ciutat occidental, cansada i plena a vessar, superpoblada: edificis bizantins i otomans...\n"Empremtes de Xahrazad. Un viatge a través d’Àsia", Antoni Torreño.\nCrònica d’un viatger respectuós amb els pobles que l’acullen: Turquia, Iran, Turkmenistan, Uzbekistan, Kirguizistan i la Xina.\n"Aziyadé", Pierre Loti.\nAziyadé, odalisca d’un harem de Salònica, serà l’idil·li d’un oficial de la marina anglesa que entra al servei dels turcs el 1876. Envoltats en l’atmosfera de misteri, de perfums i de perills d’Orient, els amants es troben i retroben a Salònica i Constantinoble, on arriba l’oficial per complir servei.\n"A la Xina en bicicleta", Gabriel Pernau.\nAquesta és la crònica d’un viatge gairebé increïble: 4 mesos, 7.145 quilòmetres, 8 països, en bicicleta per l’antiga Ruta de la Seda: “Viatjar és, per definició, una sortida cap a l’exterior. Però, pel que vaig veient, és també un recorregut interior que et porta a trobar-te a tu mateix i a valorar el que tens..."\n"Deu viatges al cor del món", Santiago Riera.\nL'autor, un enamorat d'Europa, ens explica els seus viatges per les grans places europees. Deu són les que ha triat en aquesta ocasió, des de la plaça Roja de Moscou fins a la plaça Taskim d'Istambul.\n"La ruta dels almogàvers. Un viatge a Grècia i Turquia", Francesc Puigpelat.\nEl 2011 es compleixen 700 anys de la conquesta d’Atenes pels almogàvers. Aquest llibre és el complement ideal per al viatger que vulgui anar més enllà de la descoberta turística actual –molt atractiva, és veritat– i que vulgui aprofitar per entrar en una parcel·la de la nostra història tan apassionant com mal coneguda.\nL'any 1857, l'autor inicia un viatge a Itàlia, Egipte, Jerusalem, Turquia i Grècia que duraria sis mesos. Ballester n'escriu un dietari que ha restat inèdit fins ara.\nL’escriptor libanès en llengua francesa Amin Maalouf va publicar l’any 1983 un excel·lent assaig històric sobre les escomeses croades dels segles XI, XII i XIII a Anatòlia, Síria, Palestina i Egipte. Una obra estrictament fonamentada en el testimoni dels cronistes àrabs de l'època...\n"Quadern d'Istanbul", Jean Serra.\nAquesta obra és, en aparença, un recull de notes de dietari escrites durant una estada d'onze dies a la històrica ciutat turca, però...\n"Em dic Vermell", Orhan Pamuk.\nViatgem fins al segle XVI, una època d’esplendor i decadència de l’Imperi Turc. El sultà vol quedar immortalitzat en un retrat, però la llei islàmica ho prohibeix. Tanmateix... Aquesta és l'obra que va suposar la consagració definitiva del Premi Nobel de Literatura Orhan Pamuk com un dels escriptors més interessants i renovadors de l'actualitat.\n"Altre colors", Orhan Pamuk.\nRecull de diferents escrits del Nobel turc i, per tant, és una magnífica oportunitat per acostar-se a l'univers d'aquest autor de reconegut prestigi.\n"La nova vida", Orhan Pamuk.\nUna història d'amor i una crítica a la societat consumista occidental, que desprecia els valors de la cultura oriental que tants anys d'història conté.\n"La bastarda d'Istanbul", Elif Shafak.\nEs tracta de la novel.la que ha sacsejat Turquia i ha portat l'autora a judici per "insultar el poble turc". Shafak s'enfronta al passat violent del país en una història a cavall entre Turquia i EUA.\n"El falcó", Yasar Kemal.\nMemed, nascut en un poblet enmig de la pobresa i la injustícia, pateix la tirania dels agàs (cacics). Passen el anys i Memed va nodrint un desig de revenja i de justícia.\n"L’arbre dels geníssers", Jason Goodwin.\nIstanbul, any 1836. Europa està en vies de modernitzar-se i l’Imperi otomà es veu obligat a seguir-ne exemple. Tanmateix, just en el moment en què el sultà planifica una sèrie de reformes radicals per evitar l’enrunament de l’Imperi, quatre assassinats amenacen el delicat equilibri de poder a la cort. Només Yashim Togalu, un insòlit investigador, és capaç de descobrir-ne els autors.\n"La serp de pedra", Jason Goodwin.\nIstanbul és plena de personatges vibrants, com el metge de lord Byron o la Validé, amiga i confident d’en Yashim, l’ambaixador polonès, bohemi, intel·ligent i culte....\n"La carta Bellini", Jason Goodwin.\nA Istanbul, el nou sultà demana a en Yashim Togalu, un dels antics homes de confiança del seu pare, que investigui un rumor... la tercera novel.la protagonitzada per Yashim Togalu, l'eunuc criat i entrenat al palau del Soldà per resoldre els afers més espinosos de la forma més discreta. Aquesta vegada l'escenari de l'acció no és Istambul sinó Venècia...\n"El bosc de les trenes tallades", Magda Piki.\nRelat que dibuixa amb una força plena de sentiments i emocions el panorama grec i turc dels Balcans en l’època de la Primera Guerra Mundial, quan tingué lloc l’exterminació flagrant de la població armènia l’any 1914, un dels conflictes que encara no han estat ressolts en aquest segle XXI.\n"La descripció del món", Marco Polo.\nDurant segles, els viatges de Marco Polo han donat forma a la imatge d’Orient dels europeus. Fill d’una família de mercaders venecians, Marco Polo va deixar Europa amb el seu pare i el seu oncle el 1271 per iniciar un viatge meravellós per la famosa ruta de la seda fins a la Xina, governada pel gran emperador mongol Kublai Khan.\n"A l'ombra de les dagues, el paradís", Peter Berling.\nAmb aquesta trepidant novel.la ambientada en el temps del sultà Saladí, els cavallers de l'Orde del Temple i la secta dels assassins, Peter Berling reprèn el món recreat a Els fills del Grial.\n"Mort a Istanbul", Petros Márkaris.\nDesprés del casament de la seva filla Katerina, el comissari Kostas Kharitos s’agafa uns quants dies de vacances per viatjar amb l’Adrianí, la seva temperamental esposa, a Istanbul, una ciutat estretament vinculada a la història de Grècia. Envoltat de turistes, Kharitos visita esglésies, mesquites i palaus, degusta la gastronomia local...\n"Profetes, califes i princeses. Antologia de textos arabigomusulmans", Gemma Astasud.\nInteressant llibre que ens permet descobrir la riquesa i la diversitat de la literatura àrab que des de l'Edat Mitjana ha estat una fons d'inspiració de les literatures occidentals.\nKepel ens guia pels països àrabs, al llarg d'un viatge que el porta d'Egipte a Síria, del Líban a Qatar i els Emirats Àrabs, i fa una crònica de les converses que manté amb la gent del carrer, que viu indignada pel sempitern conflicte entre israelins i palestins, i alhora perplexa davant els fets de l'11 de setembre, que han convulsionat el món i han globalitzat el fantasma del terror a escala planetària. Aquesta crònica no s'apunta a les alarmes fatalistes amb què ens bombardegen cada dia els nostres telenotícies, sinó que sosté una tesi més aviat contrària...\nVola a Istanbul des de Barcelona.\nAmb aquestes centrals de reserves, podreu reservar el vol fins a Turquia amb qualsevol companyia:\nVols barats a les principals ciutats del món i també podeu triar combinacions de vols entre dues ciutats.\nInclou un llistat de tots el aeroports turcs que ofereixen vols regulars\nExcel·lents ofertes, amb diferents companyies\nÀmplia xarxa d'oficines per Turquia\nEspecialistes en viatges i sortides culturals i familiars ens proposen "Turquia, a la recerca de les civilitzacions anatòliques".\nClub Català de Viatges\nViatges en grup, amb guia en català\nMajorista de viatges, estades a Istanbul\nCircuits culturals i de senderisme, amb guia propi\nViatges individuals, goletes\nTop Barcos Turquia\nLloguer de velers amb i sense patró; lloguer de catamarans sense tripulació, i lloguer de iots de luxe sense tripulació\nTop Sailing Charters\nCreuers amb goletes a Turquia\nTurquia a Viquipèdia\nTurquia a l'Enciclopèdia\nNotícies a partir de la paraula "Turquia".\nGuia de viatge: Turquia\nLa Núria Borràs i el Lluís Bono són els autors de la web Més Enllà on podem trobar un munt de guies de viatge, entre elles Turquia dividida en quatre seccions: Istanbul, Capadocia i Konya, Van, Hassankey i Diyarbakyr, i Ruta nord fins Iran.\nBiblioviatge a Turquia\nLa Biblioteca Joan Oliva i Milà de Vilanova i la Geltrú té una secció dedicada a presentar informació bàsica sobre Turquia acompanyada amb un munt d'altres recursos per preparar i gaudir del viatge: llibres, música, cinema, etc.\nAssociació dedicada a facilitar el descobriment de la diversitat cultural i lingüística.\nEl turc a LinguaMón\nRecursos en línia de la llengua turca.\nNaciopèdia: Història, llengua i institucions del Kurdistan.\nEl kurd a LinguaMón\nRecursos en línia de la llengua kurda.\nMusicoteràpia i sufisme.\nUn pont cultural i terapèutic entre Àsia i Europa, l’espiritualitat sufí i Occident, un punt de trobada entre l'ànima i el cos, el pensament i el cor. Ofereixen formació, concerts de musicoteràpia oriental (turca, sufí i d'Àsia Central), tallers, sessions de dansa del Sema i traduccions al turc.\nEscola de Música i Musicoteràpia turca i sufí de Barcelona\nEscola creada per l'associació de Musicoteràpia i sufisme ofereix formació en musicoteràpia oriental amb un ampli programa d'estudis.\nDedicat a la divulgació de la música i la musicoteràpia d'arrel turca en les seves variants tradicional, clàssica i sufí, de músiques i danses tradicionals d’Àsia Central, i de la dansa sufí del Sema.\n"Camins de mar afins"\nPrimer capítol del programa "Karakia" de TV3 dedicat a la cuina turca.\n"Camins de mar afins 2"\nSegon capítol del programa "Karakia" de TV3 dedicat a la cuina turca.\nRestaurant turc El Bósforo\nTípica cuina turca a Girona.\nISTANBUL AL MATÍ...\nISTANBUL AL VESPRE...\nEn Salvador Sorrosal ens porta pel seu periple de finals de l'any 2009 per Istanbul, Ankara, Nevsehir, Avanos, Göreme, Konya, Antalya, Aspendos, Perge, Izmir i Pèrgam.\nMés enllà a Turquia i Iran\nLa Núria i en Lluís, dos experimentats viatgers, ens descobreixen els secrets de Turquia i Iran (2009).\nRelat del viatge de quinze dies de Lourdes Ferrer durant l'agost del 2009 per Turquia ple de bones, pràctiques i útils informacions.\nQuadern del Kurdistan\nBloc de la Laia i l'Oriol per terres kurdes, una suma d'informacions, experiències i reflexions sobre la situació del Kurdistan: la seva cultura, l'actualitat política i la seva gent (2008-2010).\nInteressant relat d'un viatge solidari amb Sodepau pel Kurdistan turc (2008).\nRossi i Marc, una parella d'Olesa de Montserrat, els encanta viatjar i fer bones fotos com les que ens mostren de la seva ruta a l'agost del 2008 per Turquia.\nDes de Sants a Turquia\nEn David ens acosta a una infinitat d'indrets amb encant, com: Istambul, Konya, la Capadocia, Göreme, Patara, Selimiye, Efes o Priene (2007).\nVisita a Esmirna\nEn Josep de València ens relata les seves impressions de deu dies a Esmirna (Ízmir) com a participant en un programa europeu de joventut (2007).\nRuta de tres amics catalans des de Frankfurt fins a Istambul passant per Àustria, Eslovènia, Itàlia i Grècia (2006).\nPedalant cap Orient\nEn Ferran Vila ens relata el seu viatge en bicicleta per Turquia (2006).\nAgost a Turquia\nViatge de vint-i-cinc dies pel país visitant Istanbul, Selçuk, Pamukkale, Fethiye, Goreme, Trazbon, Erzurum, Kars, Dogubayazit, Nemrut, Ankara i d'altres llocs (2005).\nTambé podeu visitar la secció de Turquia de El bloc dels Viatges o Viatgeaddictes on es van incoporant periòdicament nous relats i blocs.


Per a fàbrica de protecció contra incendis, proveïdors - Xina per a fabricants de protecció contra incendis\nPinça per clavar amb goma\nCom a un dels penjadors més competitius de la nostra empresa, les nostres pinces clavadores amb goma s’utilitzen per al muntatge de canonades a les parets, sostres i terres. I han rebut una gran popularitat a tot el món, especialment a Europa, Orient Mitjà i Àsia. A més, la superfície de contacte del mig cercle superior i inferior té dues juntes de plàstic al seu interior.\nPinça de canonada d'acer de ventilació amb folre de cautxú EPDM\nCom a un dels penjadors més competitius de la companyia, les nostres pinces de canonada d’acer de ventilació amb folre de cautxú EPDM estan dissenyades amb pinça de dues parts amb dos perns de bloqueig. I han rebut una gran popularitat a tot el món, especialment a Europa i Àsia. A més, el revestiment de goma EPDM s’utilitza per aïllar el soroll.


DIUMENGE NOVÈ DE L'ANY - A\nHem escoltat, en l'evangeli que hem llegit, aquestes paraules de Jesucrist: Tothom qui escolta aquestes paraules meves i les compleix, és com un home prudent que va construir la seva casa sobre roca. Quan vénen les pluges, creix la riuada i el vent envesteix contra aquella casa, res no la fa caure, perquè té el fonament sobre roca (Mat 7,24-25).\nLa nostra reflexió podria ser sobre la manera de fer oració i com hem de complir la voluntat de Déu. Ja que tot no ho podem fer, perquè l'homilia seria molt llarga i us cansaríeu, solament versarà sobre la casa fonamentada sobre roca.\nQuina és la roca damunt la qual nosaltres hem d'edificar la nostra persona, la nostra família i la nostra societat? La roca damunt la qual nosaltres hem de fonamentar la nostra persona, la nostra família i la nostra societat és la persona adorable de Jesucrist.\nAquest Jesucrist que nosaltres hem de tenir com el nostre Salvador i el nostre gran Amic, amb qui sapiguem dialogar i obrir-li el nostre cor, com un fill obre el seu cor a la seva mare, o al seu pare.\nJesús va dir: Ja no us diré servents, sinó amics.\nPerò fixeu-vos-hi bé, perquè hi hagi vertadera amistat cal que hi hagi amor; sense amor no hi pot haver vertadera amistat, i que els dos vulguin ser amics, perquè si un vol ser amic i l'altre no en vol ser, no pot haver-hi vertadera amistat.\nI què ens demana Jesús per tal d'ésser amics seus? Ens diu sant. Pau: Revestiu-vos, doncs, dels sentiments que escauen a escollits de Déu, sants i estimats: sentiments de compassió entranyable, de bondat, dhumilitat, de dolcesa, de paciència; suporteu-vos els uns als altres, i si algú tingués res contra un altre, perdoneu-vos-ho (Col 3,12-16). Revestir-se de Jesucrist és deixar l'home vell i posar-se els vestits de les virtuts cristianes. Manifestem allò que sentim interiorment, per la manera d'anar vestits. El nostre vestit és diferent quan anem a unes noces que no quan anem a un funeral.\nEdificar sobre la roca, que és Jesucrist, la nostra família\nEdificar sobre roca és formar una família cristiana, que sigui com una església domèstica que:\nUna família, com a església domèstica, és una família que creu. Que viu de la seva fe. Que la seva fe és una torxa que il·lumina tota la seva vida. Una fe robusta, alegre, activa, humil.\nUna família que resa, perquè sap que l'oració és tan necessària com la respiració. Una família, on els seus membres saluden Déu en llevar-se i en anar-sen a dormir; que beneeixen la taula; que el diumenge van a la missa de la seva comunitat, sempre que poden. No fan com aquell que té cotxe, que s'atura a la primera benzinera que troba i no va sempre a la mateixa; que rep amb freqüència el sagrament de la reconciliació i, sobretot, que s'alimenta de l'Eucaristia, el pa de vida.\nUna família que evangelitza. Començant pels de casa i estenent-ho als amics i veïns. Fa tristesa el veure pares cristians, com sou vosaltres, i els vostres fills no practicants. Serà perquè no hem viscut prou la nostra fe i no hem sabut presentar la persona de Jesucrist, tan admirable com n'és?\nEdificar sobre roca és fer felices les persones que tenim al nostre entorn, i vosaltres que esteu casats, com a matrimonis, d'una manera especial, la vostra parella. Un matrimoni infeliç és una de les pitjors desgràcies del món.\nNo hi ha una definició concreta de la felicitat, però podem dir que és una espècie de goig, de benestar, de satisfacció que hom experimenta dintre seu. Això és el que heu de pretendre que tingui la vostra parella.\nHeus aquí deu característiques dels matrimonis que s'esforcen a ser feliços.\n1. Estan decidits que el seu matrimoni funcioni.\n2. Els dos estan oberts i disposats a compartir tot el seu ser.\n5. S'accepten tal com són, amb les virtuts i els defectes corresponents.\n6. És perdonen mútuament, de tot cor, tantes vegades com calgui.\n8. Els agrada d'estar junts i de divertir-se junts.\n9. Destaquen més allò que els uneix que no allò que els separa.\nQue tingueu un bon diumenge i que sigueu molt feliços.


Dimarts de la setmana vinent entra en funcionament l’Oficina d’Atenció al Ciutadà de Can Santeugini - Ajuntament de Castellbisbal\nData i hora oficial 07.06.2020 | 11:17\nDimarts de la setmana vinent entra en funcionament l’Oficina d’Atenció al Ciutadà de Can Santeugini\nPer celebrar-ho la tarda de dilluns, 22 d’octubre, es farà un acte públic de presentació de l’OAC, que s’obre amb la voluntat d’apropar l’Administració a la població del sector nord-oest del municipi.\nA partir de la setmana vinent, cada dimarts, de 9.00 a 12.00 hores, el veïnat de Can Santeugini, Costablanca, Ca n’Oliveró, Can Nicolau, Colònia del Carme i disseminats en el sector nord-oest del terme municipal, podran fer tràmits administratius a la nova Oficina d’Atenció al Ciutadà (OAC) de Can Santeugini sense necessitat de desplaçar-se al nucli urbà.\nL’equipament, que obrirà les seves portes el proper 23 d’octubre, està situat al centre cívic del carrer Montjuïc, 14-20 i tindrà funcions de registre general i de finestreta única, de manera que s’hi podran presentar sol·licituds i documents que s’adrecin a l’Ajuntament. De moment, l’OAC es posa en marxa amb un catàleg inicial de serveis més ampli que el que ofereix l’Oficina d’Atenció al Ciutadà de l’avinguda Pau Casals; vol ser una eina dinàmica, que anirà variant i/o creixent en funció de les necessitats dels usuaris. A més, a l’OAC de Can Santeugini també s’informarà sobre els serveis municipals i el poble, i s’hi podran fer trobades amb tècnics i responsables polítics, mitjançant cita prèvia.\n“Amb l’obertura de la nova OAC l’equip de govern vol ampliar els canals d’accés que posem a l’abast de la ciutadania, amb totes les garanties i qualitat de servei, amb més comoditat i més facilitats per fer les tramitacions municipals”, destaca l’alcalde, Joan Playà, que el dimarts de la setmana vinent, primer dia de funcionament de l’OAC de Can Santeugini, es desplaçarà al centre cívic.\nPer celebrar la posada en marxa de l’OAC, el dilluns, 22 d’octubre, a les 18.30 hores, s’ha convidat tota la població de Can Santeugini, Costablanca, Ca n’Oliveró, Can Nicolau, Colònia del Carme i disseminats del sector nord-oest a l’acte públic de presentació de la nova Oficina d’Atenció al Ciutadà.\nPresentació de l’OAC de Can Santeugini Dilluns, 22 d'octubre de 2018 (De 18.30 h a 20.00 h)\nOficina d'Atenció Ciutadana (OAC) de Can Santeugini\nDarrera actualització: 18.10.2018 | 12:02\nLa nova OAC està situada al centre cívic de Can Santeugini Autoria: Aleix Mateu .


Rob Roy - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nRob Roy en un gravat de cap al 1820\n(en) Robert Roy MacGregor\n7 març 1671\n28 desembre 1734 (63 anys)\nBalquhidder (Escòcia) (en)\nCap de clan escocès\nMary Helen MacGregor (en) (1693–)\nJames Mor MacGregor (en) , Ranald MacGregor (en) , Duncan MacGregor (en) , Coll MacGregor (en) , Robert 'Oig' MacGregor (en)\nDonald MacGregor (en) i Margaret Campbell (en)\nRob Roy, nom popular de Robert Roy MacGregor, versió anglesa de Raibeart Ruadh -en gaèlic, Robert el Vermell- del clan dels MacGriogair (Glengyle, Stirling, 7 de març de 1661 – Inverlochlarig Piden, Balquhidder, 28 de desembre de 1734), és un personatge escocès a mig camí de la història i la llegenda.\nQuan tenia divuit anys s'afegí a la revolta de la majoria de clans escocesos que donaven suport al rei catòlic Jaume II d'Anglaterra i VII d'Escòcia enfront de les apetències del protestant Guillem d'Orange, casat amb Maria II d'Anglaterra i d'Escòcia, la filla d'aquell. Quan Jaume II fou vençut i foragitat del regne (1688), el pare de Rob Roy, Duncan MacGregor, fou empresonat durant força anys, cosa que atorgà a pare i fill una certa preeminència dins del clan.\nEn aquella època, a Escòcia, la llei considerava el bestiar com una propietat comuna, però era freqüent la cria il·legal. La manca d'ordre públic provocà que sorgís l'ofici de "protector de ramats" davant els robatoris, feina pagada precisament amb caps de bestiar que sovint s'incrementaven de forma força tèrbola. Aquesta era la feina de Rob Roy, que en poc temps aconseguí fer-se un nom com a ramader benestant.\nL'any 1707 volgué engrandir el seu negoci, i per això demanà un préstec de 3000 lliures escoceses a James Graham, 4t marquès de Montrose, potser el personatge més ric d'Escòcia i que poc temps després, mercès als seus serveis a la reina Anna I, obtindria un immens poder quan el nomenaren duc de Montrose, marquès de Graham i Buchanan, comte de Kincardine, vescomte de Dundaff i senyor d'Aberruthven. El préstec comportava la hipoteca d'unes terres a Inversnaid propietat de Rob Roy que valien molt més.\nSembla que per argúcies de l'administrador de Lord Montrose, la suma mai no arribà a mans de Rob Roy, el qual tanmateix es veié en l'obligació de retornar al préstec. Ell optà per fugir i refugiar-se als highlands emparat pel seu clan, mentre les terres li eren confiscades, la seva família desnonada i la seva casa incendiada. Reuní aleshores un grup amb altres proscrits del clan dels McGregor i inicià una carrera de bandit que havia de durar catorze anys, amb freqüents topades amb les forces del duc de les quals tanmateix sempre aconseguia fer-se escàpol.\nEl 1722 fou finalment detingut i condemnat a morir a la forca, però gràcies a la intercessió del seu senyor John Campbell, 2n duc d'Argyll, també catòlic i acreditat jacobita, fou indultat i cinc anys després alliberat pel rei Jordi I sota promesa que emigraria a les colònies americanes. Tanmateix no ho complí, i no se li coneixen altres activitats en els set anys que encara visqué.\nSi ja en vida Rob Roy havia esdevingut un personatge famós per la seva aferrissada lluita contra els poderosos, la literatura es va encarregar de mitificar-lo. Ja el 1723, un any després que el capturessin, Daniel Defoe va escriure una novel·la amb el títol Higland Rogue (El trapella de les terres altes), que era una pseudo-biografia de Rob Roy. El 1803 el poeta William Wordsworth li dedicà el poema èpic Rob Roy's Grave al seu llibre Recollections of a Tour Made in Scotland. Tanmateix la gran anomenada li vingué de la novel·la Rob Roy, de Sir Walter Scott (1817) que tingué i té tothora amplíssima difusió. La seva vida ha estat duta repetidament al cinema, darrerament amb la pel·lícula Rob Roy de Michael Caton-Jones (1995).\nRob Roy és considerat un dels herois nacionals escocesos.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Rob Roy\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Rob_Roy&oldid=26427596»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 feb 2021 a les 16:17.


El mon dels Goigs: El RACÓ del Gogista\nAquí podeu deixar els vostres missatges, suggeriments, també ho poder fer servir per demanar intercanvi de goigs, comunicar noticies del mon dels goigs, trobades, publicacions de goigs, llocs on altres puguin anar a cercar goigs...\nEls comentaris o articles enviats, han de ser SEMPRE respectuosos amb els demés. Quedant subjectes al criteri del moderador la seva publicació o correcció.\n«Col·lectiu Obaga» 26 de maig de 2014, a les 16:39\nDoncs som-hi! A veure si fem que això es bellugui una mica.\nSoc en Josep Capdevila soci de Gogistes des del 2009. No cal dir que tinc exemplars repetits i que si us interessa l'intercanvi podeu posar-vos en contacte a l'adreça que clou aquest escrit. Però el que m'interessa també, i molt, és trobar algun goigs que es cantés a la mil·lenària església de Sant Pere de SORA (Osona. Bisbat de Vic) No hi ha manera de trobar-ne cap. Ni tan sols referències de que n'existís algun. Tan de bo algú em pugui donar una bona notícia.\nA més de col·leccionar goigs treballo les músiques i en faig petits arxius sonors perquè es puguin sentir les melodies. Són, la majoria, arxius en format midi que no tenen massa qualitat de so però serveixen per fer-se una idea de la tonada. Alguns es publiquen en format mp3 que ja fan de més bon escoltar.\nTots (més de mil) els podreu escoltar a l'adreça url: http://www.rostoll.cat/obaga/Faristol/Goigs/Index.htm i alguns també a http://goigderomanic.blogspot.com.es\nApa, doncs, salut i goigs!


Tot a punt per a la 37a edició de l''Adoració dels tres Reis d’Orient' de Llorenç Moyà\n25 gener 2022 03:43\nSes Voltes tornarà a acollir una nova representació de l’Adoració dels tres Reis d’Orient aquest dijous. Ja fa 37 anys que el text de Llorenç Moyà posa el punt final a les festes de Nadal a Palma i enguany no faltarà a la cita amb la ciutadania.\nCom ja és tradició, Ses Voltes serà l’escenari on personalitats conegudes i ciutadans anònims no només donaran vida a l’obra de Moyà, sinó que l’enriquiran amb les seves botifarres, que serviran per a donar un toc d’actualitat a la tradició en clau d’humor.\nEn cas que la meteorologia no sigui favorable i la pluja faci acte de presència, la representació es traslladarà al teatre municipal Xesc Forteza.\nQuant al repartiment d’enguany, el baríton i professor de Matemàtiques de l’IES Guillem Sagrera, Miquel Company, donarà vida al rei Herodes; l’actor Josep Orfila serà el Mestre de Cerimònies; la integrant del Grup Municipal del PSOE a l’Ajuntament de Palma Petra Ballester interpretarà el Majordom; l’historiador de l’art Joan Contestí serà el Secretari; el director general de Promoció i Difusió Cultural de l’Ajuntament de Palma, Marcos Augusto, farà de General; l’expresident del Col·legi de Metges de les Illes Balears i cap de Servei de Traumatologia de l’Hospital d’Inca, Antoni Bennàssar, serà el Rei Melcion; el conseller de Turisme i Esports del Consell de Mallorca, Andreu Serra, interpretarà el Rei Gaspar; el tècnic d’empreses i activitats turístiques Joan Bennàssar donarà vida al Rei Baltasar; i la música Cecilia Giménez serà la Sibil·la, entre d’altres.


L’Equip de Prevenció Activa Forestal (EPAF) vam estar fent tasques de neteja forestal de punts d’aigua a la Regió d’Emergències Metropolitana Sud. Concretament van actuar al punt d’aigua de Cal Colomer i a Can Vallirana de Sant Climent de Llobregat.\nRotocayfo, l’antiga Printer Indústria Gráfica, està a la recta final del seu desmantellament. L’empresa va ser una de les més importants i històriques de Sant Vicenç dels Horts i va arribar a tenir uns 400 treballadors i treballadores.\nRedacció / Foto: Miguel Ángel Gómez\nDes del dijous 23 d'abril PIMEC Baix Llobregat-L'Hospitalet està repartint mascaretes a les empreses sòcies de la patronal, i a partir d'avui dimarts també reparteix termòmetres digitals clínics de detecció ràpida de la temperatura. Aquestes dues iniciatives s'emmarquen dins d'una campanya solidària de la Fundació PIMEC que té l'objectiu de protegir la salut de les persones empresàries i treballadores de les pimes catalanes en la tornada progressiva a l'activitat.\nRedacció / Foto. PIMEC\nTRAM il·lustra un Sant Jordi d'herois i heroïnes essencials\nTRAM ha demanat a la il·lustradora Maria Picassó que plasmi en una imatge un missatge d'ànims i agraïment al seu equip i a les persones usuàries per una diada de Sant Jordi confinada. A la il·lustració es reconeixen per una banda la tradicional llegenda de Sant Jordi amb el drac, l'heroi i les roses, i per l'altra els i les que són els herois i heroïnes per TRAM representats per les persones de les diferents àrees d'activitat.\nImportants donacions a El Rebost i Càritas de Castelldefels\nEl Gremi d'Hostaleria de Castelldefels se suma a les donacions solidàries a la ciutat davant la crisi generada per la pandèmia de la COVID-19. El Gremi, juntament amb Grupo SolBar, DistriDamm i Cafés Tupinamba han fet una donació, mitjançant l'àrea municipal de Serveis Socials de l'Ajuntament, de 1.800 litres de llet, 30 kg de cafè, 10.000 terrossos de sucre, Cacaolat, 270 litres de sucs de fruita i 1.600 litres d'aigua. Els destinataris han estat al servei de distribució social d'aliments El Rebost, que coordinen Creu Roja Castelldefels i l'Església Evangèlica de Castelldefels i a Càrites Castelldefels\nDues-centes mones de Pasqua per a 200 infants de Castellví\nEls infants de Castellví de Rosanes no es quedaran sense mona per causa del confinament. Amb l’impuls de l’Ajuntament, i gràcies a la col·laboració de la xarxa local de voluntariat, es va fer arribar una mona als gairebé 200 nens i nenes d’entre 3 i 12 anys dels diferents barris del municipi. El repartiment de les mones es va fer a domicili i seguint les mesures de protecció, seguretat i distanciament previstes actualment.\nLes banderes dels ajuntaments onegen a mig pal en record de les víctimes de la COVID-19\nLes banderes de molts consistoris del Baix Llobregat, com és el cas de l'Ajuntament de Sant Joan Despí onegen a mig pal com a senyal de dol per les persones que han mort per la pandèmia de la COVID-19. D'aquesta forma, mentre es perllongui l'estat d'alarma les banderes es mantindran a mig pal en homenatge a les víctimes del coronavirus.\nEls respiradors OxyGEN, fabricats per l’empresa automobilística SEAT, ja estan funcionant a ple rendiment. Després dels molts problemes per la seva homologació, el mercanismes han començat a mantenir la vida de moltes persones en estat crític als hospitals.\nEl passat dissabte 28 de març es va posar en marxa l'Hotel Hesperia Suites Sant Joan Despí per tal de disposar d'un espai d'aïllament temporal per atendre les necessitats de persones afectades per la crisi del COVID-19 del Baix Llobregat Centre. L'objectiu és doble: alliberar places hospitalàries i permetre la contenció de la transmissió del virus. Té una capacitat d'uns 120 llits i dona cobertura als equips d' atenció primària de l'àrea del Baix Llobregat Centre-Fontsanta i de l'Hospital de Sant Joan Despí Moisès Broggi.\nL’Hospital Moisès Broggi de Sant Joan Despí va ser l’escenari, ahir divendres a la tarda, d’un emotiu aplaudiment conjunt a la tasca de la plantilla, de les policies locals de Sant Feliu, Sant Just Desvern, Sant Joan Despí, Cornellà i Esplugues. A més, es van afegir els Bombers, Mossos d’Esquadra, Policia Nacional i persones voluntàries d’Ambulàncies Catalunya i Protecció Civil.\nDiversos treballadors de la sanitat de l’UCI de l’Hospital Moisès Broggi van aconseguir entubar dos pacients i, posteriorment, van ser donats d’alta a planta. Són els dos primers de molts i ja són més de 200 malalts els donats d’alta al seu domicili sense necessitat d’entrar a l’UCI.\nRedacció / Foto: M.R.C.\nLa Unitat Militar d’Emergències (UME) ha començat avui a realitzar tasques de desinfecció a Viladecans. Els objectius acordats amb l’Ajuntament han estat el Centre Sociosanitari Frederica Montseny i les dues residències per a la Gent Gran que han sol·licitat aquest servei. Els equips municipals de la neteja continuaran fent tasques de desinfecció a la via pública, segons fonts municipals.\nEl confinament ofereix imatges inimaginables. Un porc senglar es va passejar a la nit pels voltants de l’RCDE Stadium de Cornellà-El Prat. Els carrers del municipi estan buits per la crisi del coronavirus que obliga les persones a romandre a casa, fet que aprofiten aquests animals per trepitjar zones ‘prohibides’ en condicions normals. La Guàrdia Urbana es va encarregar de retirar-lo de l’espai públic.\nRedacció / Fotos: Particular (imatges vídeo)


2a prova – 76è Campionat de Mar-Costa – Malgrat de Mar – 02-05-2021 – societat pescadors barcelona\nMica en mica anem tornant a la normalitat a les nostres vides i, entre aquestes normalitats també hi ha la del nostre Campionat de Mar-costa, que després d’una primera prova a una canya al Port de Barcelona, ara era l’hora de fer-ne una a dues canyes a la platja de Malgrat de Mar.\nDes dels seus inicis, el nostre Campionat ha constat de proves en diferents escenaris, ja sigui a port, platja o roques, havent eliminat les roques des de fa deu anys (quan es va acabar la concessió de l’àrea controlada del “Rompeolas” de Barcelona), però es segueixen mantenint els altres dos escenaris, tot i que variant les ubicacions.\nDarrerament costa una mica més aconseguir que els nostres esportistes es decideixin a trepitjar la sorra, però tot i així seguim mantenint les proves de llancer al calendari, una modalitat que malgrat tot segueix ben viva i sent un bonic repte aconseguir bones captures.\nUna setmana amb temps plujós feia neguitejar a tots plegats, però les previsions pel diumenge no pintaven malament, però tot i això qui més qui menys anava consultant les diferents aplicacions del mòbil dia a dia confiant en veure bones notícies. Després de les darreres experiències coincidint temporals amb proves de platja hi havia aquell rau-rau entre molts esperant que aquesta vegada enxampéssim un dia amb el mar en bones condicions. Tant és així que el nostre corresponsal de l’Alt Maresme, el Xavi Agell, va fer algunes sortides en condició d’espia per control·lar que tot estigués en condicions.\nCom sempre, el dijous abans de la prova es va fer el sorteig dels punts de pesca al nostre local social, la sort seria l’encarregada de decidir on li tocava pescar a cadascú.\nEl moment de pandèmia actual no permet gaires opcions en temes d’horaris, doncs el toc de queda limita les hores de qualsevol activitat i, una competició esportiva no és una excepció. Per això, la prova es va decidir fer-la en horari matinal.\nNit de tempesta a Malgrat de Mar, aigua, llamps i trons… estarà l’aigua en condicions per a poder pescar?\nDoncs sí. El mar es troba en condicions òptimes per a la pesca i tot i que el dia està rúfol, l’absència de vent fa que no hi hagi cap mena de problema per a poder tirar endavant la prova com estava previst.\nDesprés de complir amb el protocol Covid19, presa de temperatura, signatura de declaració responsable i mascareta, es marquen els punts de pesca a la sorra i cadascú es dirigeix al seu punt assignat per a començar a preparar-ho tot.\n8:00h – Coet cap al cel (gentilesa de Pescamaresma) i comencen a xiular els ploms guanyant metres a la recerca de peixos.\nPoca activitat ictiològica… però tot i això, algunes captures es deixen veure durant el matí, alguns sota talla que són ràpidament alliberats (petits besucs blancs i algunes mabres) i finalment els únics peixos que arriben al pesatge són pagells i galta-rojos. Algunes gotes d’aigua que sembla que vulguin donar algun problema, però que finalment, excepte algun núvol pixaner, s’esperen a caure fins que ja tothom és al cotxe camí de casa.\n13:00h – Coet cap al cel i a recollir, intentant agilitzar davant l’amenaça que sembla que fan els núvols. Tot i la manca de captures, un interessant dia de pesca, bon ambient i bona companyia sempre ajuden en aquests casos. Un bonic escenari de pesca, malgrat que els peixos no han volgut participar de la festa.\nFinalment així acaba la jornada:\nMoltes felicitats al company José Ramón (“Jota” pels amics) per la seva primera victòria, al veterà Fèlix trepitjant novament un podi i al Gaspar que va patir fins a darrera hora per assegurar-se un lloc al podi.\nI el Campionat es posiciona de la següent manera:\nI toca preparar-se per un canvi de disciplina, doncs el proper dia 16 ens tornarem a veure a la 3a prova del Campionat, en la categoria d’una canya al Port de Barcelona. Fins llavors… Salut i bona pesca!!


Prepares una sortida amb bici? Això és el que has de menjar abans i després | Gastronosfera\nInici > Oci > Prepares una sortida amb bici? Això és el que has de menjar abans i després\nL'exercici físic és el millor complement a una alimentació sana i equilibrada, i una dieta compensada és el millor aliat per augmentar el rendiment.\nEncara que en pedalejar també cremem grasses, els carbohidrats són la font energètica primària del ciclista. El glucogen, que s'emmagatzema en els músculs i el fetge, és la nostra millor gasolina. Per recarregar aquests dipòsits de forma òptima convé saber que no totes les fonts de carbohidrats –pasta, fruita, arròs, llegums, patates, etc.– són iguals ni actuen de la mateixa manera. En un anterior post ja us vam explicar què menjar durant una sortida amb bici per rendir més i, l'objectiu d'aquest post és aprendre a alimentar-nos abans i després d'una sortida o un entrenament amb bicicleta. Això ens ajudarà a evitar la baixada de glucogen que ens dóna quan s'acaben de sobte les reserves de combustible–, i alhora sentir-nos lleugers i disposats a pedalejar amb totes les nostres forces.\nL'últim sopar: més lleuger del previst\nA l'hora de carregar els dipòsits de glucogen, tan important o més que el sopar de la vigília a una carrera –o una excursió molt exigent– és tot allò que mengem els dies previs. Això es deu al fet que les reserves de glucogen triguen entre 24 i 48 hores a passar de la boca als músculs i el fetge, per la qual cosa en comptes de fer un últim sopar amb grans dosis de carbohidrats, és preferible realitzar la recàrrega de glucògens durant els dies previs, incloent-hi petites dosis de carbohidrats en tots els menjars. Per descomptat, sempre serà més beneficiós optar per carbohidrats que procedeixin de grans sencers o integrals, fruites, verdures i hortalisses fresques, que estaran plenes de nutrients, que per begudes o aliments industrials rics en sucre.\nEl sopar previ al dia de l'activitat serà lleuger, equilibrat, sa i lliure de greixos, evitant les carns vermelles –millor pollastre, gall dindi o peix– i les salses fortes o el picant. També és preferible no sopar molt tard, perquè la digestió no afecti la son. Una copa de vi o una cervesa no representarà cap perjudici, però convé limitar-se a una consumició.\nPrestarem, això sí, especial atenció a la hidratació durant tota la jornada. No es tracta de beure aigua de forma exagerada –això podria fins i tot ser perjudicial, ja que podria provocar un descens dels nivells de sodi en el nostre torrent sanguini–, sinó d'aportar a l'organisme aliments que continguin aigua de forma natural, a més d'altres nutrients, vitamines, electròlits i minerals, com a fruita, verdures, amanides, sopes, etc.\nRacions petites i de qualitat\nSobre la grandària de les racions, encara que siguin aliments fàcils de digerir, els experts adverteixen que una ració massa gran de carbohidrats pot portar-nos a un estat de certa letargia. Una bona manera d'evitar-ho és prendre racions petites –de la grandària d'un puny– però de forma més seguida: un petit bol de cereals integrals, una peça de fruita, un petit entrepà, etc., en cadascun dels cinc menjars diaris.\nLa mateixa premissa s'aplicarà en travessies o carreres de diversos dies, en les quals després de cada etapa haurem d'emplenar els rebosts combinant carbohidrats i proteïnes en diverses preses, sempre amb racions petites, però de qualitat.\nL'esmorzar del dia "d"\nJa hem parlat en altres ocasions sobre la indubtable conveniència d'esmorzar abans de la pràctica esportiva. A més, en el cas de la bicicleta és menys habitual sentir molèsties digestives que en la carrera a peu, especialment si pedalegem a un ritme suau o mitjà, per terrenys plans o sense pujades molt pronunciades.\nEn qualsevol cas, els experts aconsellen prendre un petit esmorzar, ja que si fem exercici amb l'estómac completament buit, hi ha moltes possibilitats que ens falti energia en algun moment en el qual vulguem augmentar la intensitat. A més, existeix un major risc de sentir gana més tard i acabar menjant per sobre les nostres necessitats després de la sessió ciclista.\na) Una sortida curta i suau\nPer a una sessió ciclista de menys de 2 hores, un esmorzar de 300 quilocalories serà suficient per reposar l'energia que hem cremat durant la nit –sí, dormint també consumim calories– i està demostrat que els que prenen carbohidrats en l'esmorzar previ a una sessió ciclista aguanten un 16% més abans de sentir fatiga. A més, en aquest cas es recomana que l'esmorzar contingui una mica de fibra, doncs alenteix lleugerament la digestió, de manera que el glucogen serà menys accessible i el cos utilitzarà en part les reserves de greix durant la sessió ciclista.\n-Exemple d'esmorzar (30-45 min abans de començar): una tassa de cereals integrals amb llet vegetal i mig plàtan.\nb) Una ruta exigent de fins a 2 hores\nSi volem fer front a pujades molt fortes o rodar a ritmes alts, llavors cal esmorzar unes 400 quilocalories i evitar l'excés de fibra i els greixos, que alentiran la digestió i ens faran sentir pesats o fins i tot molèsties gàstriques durant l'exercici.\n-Exemple d'esmorzar (almenys 2 h abans de començar): dues llesques de pa integral amb pernil, un iogurt descremat, un plàtan i un suc de taronja.\nc) Sortides llargues a ritmes alts\nSi anem a pedalejar amb ímpetu durant un període de dos a tres hores, el cos necessitarà més energia, així que cal començar a subministrar-la-hi amb molta més antelació.\n- Exemple d'esmorzar (3 h abans de començar): un bol amb cereals integrals o civada, una llesca de pa amb mantega i melmelada, fruita seca, un iogurt i un got de suc de taronja. Tot això es completarà amb unes bocades de barreta energètica 30 minuts abans de la sortida.\nd) Una ruta de llarga durada a ritmes lents\nPer a sortides de més de tres hores, en les quals la despesa calòrica total és molt elevada però la intensitat és més suportable –ritme "dièsel", se sol anomenar–, de vegades tindrem la temptació de consumir grans i calòrics esmorzars. No obstant això, és preferible limitar l'esmorzar a unes 500 quilocalories, per seguir aportant energia durant la ruta.\n- Exemple d'esmorzar (2 h abans de començar): dues llesques de pa integral, ous regirats i bacon, iogurt i suc de taronja.\ne) Escapada al migdia\nSi volem aprofitar la pausa del migdia per realitzar un entrenament ciclista breu però intens (entre 60 i 90 minuts), hauríem de respectar les mateixes directrius que per a una carrera com la del segon apartat, realitzant un bon esmorzar a primera hora i completant-ho amb un snack energètic però digestiu a mig matí.\n- Exemple de snack (2 h abans de la sortida): 1 petit entrepà de pa integral amb formatge fresc i tomàquet cru i 1 peça de fruita.\nClaus per a la recuperació\nLa recuperació d'una sessió ciclista exigent i perllongada comença molt abans de baixar de la bicicleta. Si pedalegem durant més de tres hores sense menjar res, les nostres reserves acabaran a zero, i la recuperació de cara a la següent sortida serà molt més lenta. Això és important tenir-ho en compte si realitzem una travessia o carrera de diversos dies. Part del que mengis avui ho faràs servir en les pròximes hores, però també et servirà l'endemà.\nArribar i moldre: proteïnes i carbohidrats\nEls primers 20 minuts després d'una sessió ciclista són el moment òptim per començar a reposar l'organisme amb els nutrients adequats, ja que seran metabolitzats i transportats als músculs de manera ràpida i eficient. És el moment de prendre 1 gram de carbohidrats per cada quilogram de pes corporal, que es pot combinar amb una aportació proporcionada de proteïnes (1 gram per cada 10 quilograms de pes corporal) per ajudar a la recuperació muscular.\nUna beguda de llet –d'origen animal o vegetal– o un batut barrejat amb cereals integrals pot ser una bona manera de reiniciar la recuperació de cara a la següent sessió. Com més grassa sigui la combinació, més trigarà el nostre sistema digestiu en metabolitzar-la i més lenta serà la recuperació.\nEl sopar o menjar de després\nDues o tres hores després de la primera ingesta de recuperació, podem prosseguir amb el procés, aportant una ració de carbohidrats d'índex glucèmic mitjà i una bona font de proteïnes i greixos saludables, com seria un plat de salmó a la planxa acompanyat de bròcol i patates al vapor.\nSi unes hores després de la teva sessió et notes amb molta gana, és molt probable que es degui al fet que no t'has alimentat bé durant la sortida. Pren nota d'això i aprèn a partir dels errors. Sortida a sortida aniràs descobrint el que a tu et senti millor. Recorda, sense combustible no hi ha energia!\nCom evitar els cruiximents i combatre'ls quan apareixen


75 anys estimant-te | La Molina\nLa primera estació de l'estat espanyol\nLa Molina és l'estació degana dels esports d'hivern a Espanya amb el primer remuntador comercial instal·lat el dia 28 de febrer de l'any 1943, considerant-se aquesta data com l'inici de l'activitat de l'estació. En la seva història recull esport i diversió per a tots els públics.\nA més, té una llarga trajectòria en esdeveniments internacionals, com la Copa del Món d'Esquí Alpí (2008), els Campionats del Món de surf de neu (2011) o els Campionats del Món d'Esquí Alpí per a discapacitats (2013). Per tant, un llarg passat i un futur brillant.\nEl proper dissabte 17 de març!


A punt de posar la teva vivenda en lloguer? Fes-ho amb una assegurança d’impagament – Crisjoan\nA punt de posar la…\nL’impagament per part dels inquilins i els danys que es puguin ocasionar a l’habitatge són dos dels principals temors dels propietaris. Segons un estudi recent de la patronal Unespa, els inquilins morosos deixen impagaments de 3.179 euros de mitjana als propietaris. Pel que fa als desperfectes a l’immoble, habitualment no arriba a xifres tan elevades i ronden els 336 euros.\nRecomanacions per a llogar amb més garanties:\nComprovar la identitat de l’inquilí i la seva solvència (pots demanar-li còpia de dues nòmines, de la Declaració de la Renda o del seu número de la Seguretat Social).\nGaranties complementàries. A més de la fiança legal, la Llei d’Arrendaments Urbans permet sol·licitar una garantia addicional per a contractes d’habitatge que està limitada a un valor equivalent a dues mensualitats de renda.\nAssegurança d’impagament de lloguer, que proporciona:\nCobertura de l’impagament del lloguer, mitjançant el pagament de les mensualitats que deuen els inquilins.\nCobertura d’actes vandàlics o danys soferts a l’immoble. De vegades, fins i tot hi ha pòlisses que cobreixen el robatori a el continent (no del contingut).\nFiltre de morositat. Mitjançant un estudi al possible inquilí, abans de formalitzar el contracte de lloguer, per comprovar la seva solvència econòmica.\nDefensa i assessoria jurídica. Disposició d’un assessor legal davant de qualsevol problema amb el teu inquilí. Per exemple, davant d’una demanda per desnonament, la teva asseguradora posarà a la teva disposició un advocat i et pagarà els mesos de lloguer que tinguis contractats. A més, també presentarà la documentació necessària als jutjats per iniciar aquest procés, fent-se càrrec de totes les despeses judicials i acompanyant-te fins al moment del desnonament, deixant-te el pis lliure.\nEn definitiva, si tens un habitatge i estàs a punt de llogar-ho, no t’arrisquis i contracta una assegurança d’impagament. En cas de dubtes, posa’t en mans expertes; a Crisjoan, els nostres corredors podran donar-te tots els detalls que necessitis i assessorar-te sobre les millors assegurances a mida de les característiques de la teva llar i de les necessitats de la teva família. Confia en nosaltres per protegir aquest important bé!


Xarim Aresté · FESTIVAL PORTA FERRADA 2019 - TRESC\nÉs, clar i català, un dels grans talents sorgits durant l'última dècada en el terreny del rock a casa nostra. Sopa de Cabra, Sanjosex, Maika Makovski i Paul Fuster han requerit els seus serveis. Very Pomelo, la seva primera aventura, ostenta ja l'estatus de grup de culte. I, en solitari, ens ha brindat quatre discos de llarga de durada que el projecten com un dels músics més creatius i permanentment inquiets de l'escena catalana. Bèstia del directe sempre escudada per músics d'alt nivell, Xarim Aresté arriba a l'Empordà provinent de l'Ebre amb les cançons d'El nus i altres mons, un disc, segons ens adverteix, que «comença i acaba amb una història d'amor: la història dels nostres nusos i tot el que fem per desfer-los». Aresté, aquesta vegada, es vesteix de crooner, experimenta amb ginys com l'auto-tune i prova fortuna amb les músiques improvisades en una aventura valenta i salvatge en què mostra decididament totes les seves facetes. Talent en expansió!


ARAMULTIMÈDIA - No es construiran més parcs eòlics sense la participació d'Ajuntaments i associacions\nLa protecció d'espais naturals i el nou Pla Energètic de l'IVACE, marcaran la base per a qualsevol central elèctrica que vulga instal·lar-se a la comunitat\nNo es construiran més parcs eòlics sense la participació d'Ajuntaments i associacions\nÉs un dels compromisos que ha aconseguit la CEEC, la Coordinadora d'Estudis Eòlics del Comtat, per part del Director General d'Indústria i Energia, Diego Macià. La CEEC i la Direcció d'Energia s'han reunit per a fer un repàs de la situació des que l'any 2015 es va donar per tancat definitivament el Pla Eòlic de la Zona 14, que afecta el Comtat, i preveia la instal·lació de 50 aerogeneradors a les serres d'Almudaina i Alfaro.\nSegons informen des de la Coordinadora, està previst que en dos mesos el pla eòlic passe a les mans de l'advocacia de la Generalitat perquè resolga tota la qüestió. Segons expliquen en un comunicat, "les zones com la 14 (El Comtat, Marina Alta), que no van avançar cap tràmit des que el pla caducara el 31 de desembre de 2007, són les més fàcils d'extingir". Des de la Coordinadora asseguren que estaran "vigilants davant aquest escenari que també havia promés l'anterior Direcció General amb Júlia Company i el mateix Conseller Climent en Benillup, en octubre del 2015".\nPer altra banda, des de la Coordinadora manifesten la "necessitat imperant d'apostar per unes energies netes però amb uns plantejaments radicalment oposats als imperants en el Pla Eòlic del govern anterior". En aquest sentit, des de Direcció General d'Energia s'ha assegurat que la implantació de noves energies netes s'ajustaran a les pautes marcades pel Pla Energètic en què treballa l'IVACE. A més a més es tindrà en compte tota la legislació nova que ha sorgit des de l'any 2000, quan es va aprovar l'anterior pla eòlic, i que "implicaria profunds canvis en la legislació urbanística, mediambiental, paisatgística i de participació ciutadana, així com la creació de nombrosos espais naturals protegits, en contradicció amb el pla eòlic del 2000".\nDes de la Coordinadora asseguren que han rebut un missatge de tranquil·litat i que "les coses ja no es faran com s'havien fet abans i no es construiran més parcs sense la participació dels Ajuntaments i de les Associacions".\nReunió de la Coordinadora amb la Direcció General de l'Aigua\nLirios Silvestre - 11/04/2017\nÉs un dels compromisos que ha aconseguit la CEEC, la Coordinadora d'Estudis Eòlics del Comtat, per part del Director General d'Indústria i Energia, Diego Macià. La CEEC i la Direcció d'Energia s'han reunit per a fer un repàs de la situació des que l'any 2015 es va donar per tancat definitivament el Pla Eòlic de la Zona 14, que afecta el Comtat, i preveia la instal·lació de 50 aerogeneradors a les serres d'Almudaina i Alfaro. Segons informen des de la Coordinadora, està previst que en dos mesos el pla eòlic passe a les mans de l'advocacia de la Generalitat perquè resolga tota la qüestió. Segons expliquen en un comunicat, "les zones com la 14 (El Comtat, Marina Alta), que no van avançar cap tràmit des que el pla caducara el 31 de desembre de 2007, són les més fàcils d'extingir". Des de la Coordinadora asseguren que estaran "vigilants davant aquest escenari que també havia promés l'anterior Direcció General amb Júlia Company i el mateix Conseller Climent en Benillup, en octubre del 2015". Per altra banda, des de la Coordinadora manifesten la "necessitat imperant d'apostar per unes energies netes però amb uns plantejaments radicalment oposats als imperants en el Pla Eòlic del govern anterior". En aquest sentit, des de Direcció General d'Energia s'ha assegurat que la implantació de noves energies netes s'ajustaran a les pautes marcades pel Pla Energètic en què treballa l'IVACE. A més a més es tindrà en compte tota la legislació nova que ha sorgit des de l'any 2000, quan es va aprovar l'anterior pla eòlic, i que "implicaria profunds canvis en la legislació urbanística, mediambiental, paisatgística i de participació ciutadana, així com la creació de nombrosos espais naturals protegits, en contradicció amb el pla eòlic del 2000". Des de la Coordinadora asseguren que han rebut un missatge de tranquil·litat i que "les coses ja no es faran com s'havien fet abans i no es construiran més parcs sense la participació dels Ajuntaments i de les Associacions".


CaixaBank estén l'ús de la intel·ligència artificial a tota la seva xarxa per identificar les necessitats dels clients i personalitzar l'atenció comercial\nEl sistema està en procés de desplegament complet en oficines, canals digitals i el servei d'atenció a distància inTouch\n• Els gestors podran disposar d'un llistat "intel·ligent” amb els clients que necessiten el seu assessorament de forma prioritària en un determinat moment.\n• La nova eina està basada en la potència del "data pool" de l'entitat, amb informació unificada de tots els canals, i en un equip de científics de dades altament especialitzat que dona suport a les àrees de negoci.\n• L'ús de la intel·ligència artificial permet ajustar la informació de productes i serveis a la demanda del client i racionalitzar l'enviament d'informació comercial.\nCaixaBank ha posat en marxa una eina d'intel·ligència artificial dissenyada per identificar les necessitats financeres dels clients i personalitzar tant l'atenció dels gestors de l'entitat com la informació comercial que els clients reben a través dels diversos canals.\nEs tracta d'un sistema pensat per a un ús integrat a tota la xarxa comercial de l'entitat, incloent el servei de gestors personals a distància inTouch, el canal de banca en línia CaixaBankNow i la xarxa d'oficines i caixers.\nLa clau de l'èxit de l'aplicació de les tècniques d'intel·ligència artificial és que es pot ajustar la informació i l'oferta de productes i serveis a allò que el client necessita en un determinat moment. Això facilita als gestors identificar a les persones que demanden un producte concret, tot i que encara no s'hagin adreçat directament a ells. Així mateix, també permet racionalitzar la informació comercial que el client rep pels seus canals digitals: CaixaBankNow, SMS, correu electrònic, etc.\nEl llançament del projecte ha començat per inTouch, on l'eina d'intel·ligència artificial ja es troba en ple funcionament per als més de 600 gestors del servei. Així mateix, CaixaBank ha iniciat el desplegament en mode pilot en més de 300 oficines i seu posada en marxa en els processos i campanyes dels canals de banca online, banca mòbil i caixers. Durant els propers mesos, es completarà la seva implementació a la resta de la xarxa.\nTecnologia i talent científic, unides per conèixer millor als clients\nL'eina es basa en la potència del data pool de CaixaBank, amb més de 900 terabytes d'informació i capaç de gestionar més de 12.000 transaccions per segon en hora punta, i en l'ús d'avançats models predictius dissenyats per un equip de científics de dades a partir de tècniques de machine learning i big data.\nL'entitat financera, presidida per Jordi Gual i del qual conseller delegat és Gonzalo Gortázar, ha estat pionera en la centralització de tota la informació de les interaccions dels seus clients en els diversos canals (web, mòbil, oficines, caixers, etc.) en un únic repositori de dades.\nSobre aquest data pool, l'equip de business intelligence de CaixaBank aplica tècniques d'analítica de dades i d'intel·ligència artificial per obtenir modelitzacions complexes. Des de 2016, l'entitat financera disposa d'una filial, CaixaBank Business Intelligence, exclusivament dedicada a la gestió de la informació des d'un punt de vista científic per donar suport a l'activitat comercial. Actualment, CaixaBank Business Intelligence té un equip pròxim al centenar d'especialistes, tots ells altament qualificats en les últimes tècniques de big data, IA i machine learning: predicció amb GBM, xGBoosty Random Forest; Word2Vec per a text mining; codi d'APIs de Google, cookies de geolocalització; programació en R, ODM, Python i SAS, etc. La societat, presidida per Cristina Lázaro, està integrada en la Direcció General de Negoci, dirigida per Juan Antonio Alcaraz.\nA partir dels models realitzats, es dissenya el pla d'acció comercial, amb una visió totalment centrada en les necessitats dels clients i reforçada amb filtres per optimitzar la periodicitat i els canals de contacte; així s'aconsegueix identificar la millor manera d'informar al client i s'evita saturar-li amb la repetició d'ofertes.\nCom a resultat de tot aquest procés, la nova eina de CaixaBank identifica els tres productes més rellevants per al client de tot el catàleg de l'entitat i els alinea amb les diferents campanyes comercials. D'aquesta manera, els gestors de l'entitat poden rebre cada dia un llistat “intel·ligent”, capaç de detectar els clients més afins als productes que s'estan comercialitzant en aquest moment. El llistat també recomana als gestors contactar amb usuaris amb el quals no hi ha hagut interacció en els últims tres mesos i garantir així que tots els clients de CaixaBank tenen almenys un contacte amb el seu gestor personal cada trimestre.\nLa informació que reben els gestors es completa amb una segona eina predictiva, capaç de detectar, a partir d'un model basat en 1.300 variables, als clients que han iniciat el procés d'abandonar l'entitat.\nCaixaBank, referent en innovació\nCaixaBank és el grup financer líder en banca de particulars a Espanya i un dels més importants de Portugal, amb 15,6 milions de clients en el mercat ibèric i la xarxa comercial més gran de la península.\nLa tecnologia i la digitalització són clau en el model de negoci de l'entitat, que compta amb la major base de clients digitals d'Espanya (6,3 milions). A més, CaixaBank ha desenvolupat projectes que han marcat fites tecnològiques en el sector, com la creació dels primers caixers que permeten fer reintegraments mitjançant reconeixement facial i sense haver d'introduir el PIN, un projecte escollit com un dels Projectes Tecnològics de l'Any en els Tech Project Awards de la revista The Banker.\nGràcies a la seva estratègia de transformació digital, CaixaBank s'ha situat entre els bancs més ben valorats del món per la qualitat dels seus productes i serveis digitals. El 2019, l'entitat ha estat reconeguda com la Millor Transformació Bancària a Europa Occidental per la revista Euromoney, i el Banc Més Innovador a Europa Occidental per la revista nord-americana Global Finance. A més, ha estat reconeguda com millor entitat de Banca Privada del món per la seva comunicació digital als seus clients, en els Wealth Tech Awards de la revista PWM, del grup Financial Times.


Els paisatges urbans de Josep Segú arriben a la Sala Parés La República\nEls paisatges urbans de Josep Segú arriben a la Sala Parés\nLa Sala Parés dedica una exposició al pintor fotorrealista Josep Segú (Salomó, 1958) amb nou dels seus quadres -set de gran format i dos de format mitjà- de la sèrie […]\nJosep Segú, Waldrof Astoria\nLa Sala Parés dedica una exposició al pintor fotorrealista Josep Segú (Salomó, 1958) amb nou dels seus quadres -set de gran format i dos de format mitjà- de la sèrie dedicada als paisatges urbans de la ciutat de Nova York. La mostra, que es podrà visitar fins al pròxim 23 d’abril a la galeria del carrer Petritxol de Barcelona i s’emmarca en un dels temes recurrents en la producció de l’artista: les ciutats modernes del segle XXI i els entorns creats per l’home. Després de retratar ciutats com Barcelona i Japó, Segú es fixa ara en la ciutat de Nova York, on hi va viure fa uns anys. Segú ha creat “una imatge d’urbs contemporània lligada als gratacels, signe inequívoc de la modernitat”. “M’agraden les quadrícules dels edificis moderns, els neons, els contenidors del port… Necessito l’energia que desprèn la superpoblació urbana”, ha destacat l’artista.\nComing 🔜 New York by Josep Segú – 9.03.19 – 23.04.19 – #salapares #barcelona #newyork #nyc #timessquare #art #artgallery #contemporaryart\nUna publicación compartida por Sala Parés (@sala.pares) el 7 de Mar de 2019 a las 6:55 PST\nLes nou teles a l’oli que es poden veure a l’exposició retraten de forma versemblant, amb una gran complexitat i un estricte detallisme, alguns dels indrets més populars de Nova York. L’artista pinta espais emblemàtics i edificis representatius tot posant de relleu de forma irònica el negoci del turisme. Josep Segú pinta el Central Park, el Flatiron Building, el Pont de Brooklyn i Times Square, entre altres paisatges urbans. Després de Barcelona, les obres de Segú viatjaran a Nova York.\nCom ha explicat la Sala Parés, l’obra de Josep Segú s’emmarca en l’art realista, “aprofita elements del Pop Art i dels fotorrealistes i els evoluciona gràcies a la seva característica paleta de colors càlids que evoquen emocions”.\nJosep Segú, volta el món i torna al born\nL’obra de Josep Segú, considerat un dels màxims representants de l’art realista a Catalunya, parteix de la percepció que l’artista té del món exterior i la tradueix tot creant una realitat paral·lela.\nAls anys noranta va treballar durant més d’un any al taller del seu mestre a Nova York, l’artista Philip Pearlstein (Pittsburgh, 1924), reconegut pels seus nus realistes, de qui va aprendre a analitzar de forma plàstica les persones i els objectes. Després, i deixant de banda la filosofia pearlsteiniana del retrat del natural, Segú va incorporar la fotografia al procés creatiu. Avui, Josep Segú treballa al seu estudi del Poblenou tot seguint les línies i la llum de les fotografies que ell mateix ha capturat.


EL BLOG DE L'ARXIU HISTÒRIC DE ROQUETES-NOU BARRIS: Can Valent\nCan Valent lateral sud el 1955\nLa masia de Can Valent, també coneguda com Can Pere Valent, es va construir al voltant dels segles XVI i XVII. És una masia d’estructura clàssica, tot i que podem apreciar que la nau o el cos de l’esquerra és més ample que el de la dreta. Segons alguns estudis, els constructors van aprofitar una torre de defensa medieval que hi havia a l’indret, que devia ser dels segles XI o XII. El darrer propietari de la masia va ser el jardiner Sebastià Padrós. En morir, la seva vídua va vendre la casa a la constructora Sala Amat. Aquesta empresa va intentar enderrocar la masia, però l’Ajuntament els ho va prohibir i va fer que en reconstruïssin els murs malmesos. L’empresa va complir l’ordre, però no va respectar la tipologia de l’edifici i hi va emprar maó modern. Entre els anys 1970 i 1980 la constructora va utilitzar la masia com a magatzem, fins que l’Ajuntament la va expropiar, l’any 1985. Des d’aleshores roman en estat d’abandó i ha sofert diversos atacs vandàlics.\nDes de l’any 1992 els veïns i altres entitats reclamen la rehabilitació de Can Valent com a equipament per al barri però l’ any 1997 l’Ajuntament va projectar enderrocar el casalot i construir-hi un tanatori que donés servei al cementiri de Sant Andreu, situat just al darrere. El veïnat es va oposar al pla i a un altre projecte municipal que obria una altra porta al cementiri i suposava traslladar 140 nínxols. La intensa campanya del veïnat de Porta i Sant Andreu que va culminar en talls de la Meridiana, va aturar els projectes.\nLa recuperació de la masia de Can Valent és objecte d'interès del grup d’arquitectes de Nou Barris, els quals fan una trobada cada tercer dilluns de mes per compartir i debatre diferents reptes dels barris del districte. Anualment celebren la Festa d’Arquitectura enguany l'han dedicat a reivindicar l'esmentada masia.\nCan Valent en l'actualitat\nAquesta era la situació...fins ara.\nEn els últims mesos i sota el lideratge de l’Arxiu Històric de Roquetes-Nou Barris han hagut una sèrie de contactes amb el CEII i l'A.V. Sant Andreu perquè s’unissin a la reivindicació, els Bombers perquè facin un informe de la perillositat de l’indret, el grup d’arquitectes de Nou Barris i s’ha exposat la situació al Col.legi d’Arquitectes, ja que al Districte no li interessa el més mínim.\nHa arribat el moment de fer saber una noticia, però primer us volem fer cinc cèntims del que es cou a l’altre extrem de la ciutat.\nAl barri de Pedralbes, a la capella (dessacralitzada l’any 1975) de la Torre Girona, que la família del famós banquer Manel Girona. va fer edificar a mitjans del segle XIX, està instal.lat el MareNostrum, que es el nom genèric que el Barcelona Supercomputing Center (BSC) dóna al seu superordinador més emblemàtic, que tradicionalment és el més potent a Espanya i que figura en lloc destacat en el Top500 mundial.\nL’indret te una imatge futurista molt peculiar doncs la infinitat de pampalluguejants llumetes dels processadors tancats en armaris de vidre comparteixen la serena i acolorida llum que s’escola per els vitralls del finestrals neogòtics que es conserven de l’antiga capella, tant es així que l’any 2015 va ser visitat per el escriptor nordamericáà Dan Brown que va venir en busca d’inspiració per la seva última novel·la Origen.\nPart superior de la capella\nPresentat per l’empresa IBM, la primera versió del MareNostrum va començar a funcionar el 2005 amb una capacitat de càlcul d'1.1 petaflops (1 PFLOP = 1 seguit de quince zeros) operacions per segon. Des d'aleshores s'utilitza en la recerca del genoma humà, el canvi climàtic, en l'estudi de les ones gravitacionals, vacunes personalitzades, estudis del càncer de colon, teixit humà a partir de cèl.lules mare, en el disseny de nous fàrmacs i en simulacions sobre la producció d'energia de fusió, entre altres. El seu ús està disponible per a la comunitat científica nacional i internacional, controlada per un comitè d'accés, qui s'encarrega d'assignar temps de còmput en funció de la vàlua dels projectes.\nEl MareNostrum s’ha anat ampliant notablement, tot substituint processadors originals per processadors mes potents, primer duplicant el nombre i més tard canviant-los per processadors Intel. En total s’hi ha instal.lat quatre versions del supercomputador fins arribar a una capacitat de càlcul de 13,9 PFLOP la qual cosa ha obligat també la instal.laciò de dipòsits d’aigua desionitzada (per evitar incrustacions calcáreas a les canonades) de major capacitat amb sistemes de refredament que porta l’aigua freda a les canonades que acaben a la part posterior dels armaris per poder refredar i dissipar l’escalfó que produeixen els milers de processadors, i d’altres que refreden els generadors d’energia eléctrica que fa que el sistema funcioni.\nPerò com totes les coses en aquest mon, la rapidesa creixent en que apareixen nous processadors cada vegada més potents, una vegada més ha obligat als responsables del MareNostrum a buscar una alternativa a l’ampliació del MareNostrum ja que l’espai útil de la capella ja no dona més de si, per el MareNostrum 5.\nEl Ministerio de Educación y Ciencia I el Departament de Industria i Energía de la Generalitat de Catalunya ha sol.licitat ja de la Comissió Europea els fons FEDER (Fons Europeu de Desenvolupament Regional) per poder dur a terme aquesta ampliació. Aquest projecte estratègic tindrà un cost de 225 M€ que inclou l’adquisició dels equips, la instal·lació i la operativa durant 5 anys.\nMareNostrum no dona servei a empreses privades. El centre, amb un pressupost anual de 34,3 M€ está finançat per un consorci format per el Gobierno, la Generalitat, la Universitat de Barcelona i la mateixa Comissió Europea. L’objectiu es que els investigadors de tot Europa puguin utilitzar gratis l’ordinador para seguir creant ciència i l’ampliació consistiria amb un computador satèl·lit de la Torre Girona que prepararia les dades que desprès enviaría mitjançant un cable de fibra òptica (FO) amb conectors LC i Mt-Array que s'utilitzen en transmissions d’alta densitat de dades, al MareNostrum per que allà es realitzessin els càlculs pertinents.\nDoncs be, gràcies a l’esforç mancomunat de les Entitats de Nou Barris esmentades, envers les més altes autoritats del país i nombroses videoconferències, s’ha considerat bo i oportú per part del Ministeri i Generalitat, amb el vist i plau dels Estats que donen suport a la proposta, fer una recerca dels possibles llocs per l’emplaçament d’aquesta ampliació i s’ha arribat a la conclusió que un bon lloc un cop fetes les quantioses obres de rehabilitació i adaptació necessàries, seria l’antiga masia de can Pere Valent, al Districte de Nou Barris, barri de Porta.\nAquestes obres comportarien la reconstrucció dels murs perimetrals amb el tipus de maó original (actuació acurada i supervisada per l’Agencia Europea del Patrimoni, en prevenció que no tornés a succeir com la dissortada reforma que s’ha fet al Castell de Torre Baró, preservant sempre la estructura i aspecte original de la masia), construcció de dues plantes soterrades per albergar dipòsits de l’aigua refrigerant, columnes de desionització de l’aigua a base de zeolites sintètiques, equips que mantinguin l’aigua freda i bombes centrífugues de refrigeració dels equips i deixar l’espai interior completament diàfan per instal·lar els equips que subministrarà, un cop més, IBM. Això permetrà instal·lar vitralls com els de la Torre Girona que donaran aquesta serenor i llum acolorida que contrastarà amb el paisatge infinit de les llums intermitents dels LED dels processadors emmagatzemats a les peixeres de vidre que els protegeixen i que fan sentir un brunzir com de milers d’abelles tan bon punt creues la porta d’entrada.\nEvidentment també està previst el tema de la energia que necessitarà el complex per funcionar i els equips auxiliars i de prevenció i seguretat: Un transformador i generadors elèctrics auxiliars, bateries per si se’n va el corrent, sistemes de prevenció d’incendis, anàlisi d’humitat de l’aire....La despesa en electricitat del MareNostrum 4 es actualment d'1,5 M€ anuals en condicions normals però es que aquesta màquina es 300 vegades mes potent que el primer MareNostrum i fa en un dia la mateixa feina per la que el MN1 necessitava un any.\nTanc líquid tefrigerant\nL'obra civil ja està pressupostada en 1.425.876, 29 € que anirà a càrrec del Pla de Barris i que tindrà un termini d’execució de 28 mesos un cop realitzada la licitació de l’obra. I la instal.lació dels equips informàtics subministrats per IBM es faria en quatre mesos. La zona que envoltarà la reeixida masia serà totalment enjardinada, la qual cosa permetrà conservar els horts actualment existents al costat del carrer del Pintor Alsamora.\nAquesta recuperació no seria només la d'una part del malmès patrimoni històric sinó també com una inversió de futur perquè ajudaria a la descentralització, contribuiria i estimularia la regeneració urbana, revaloraria el barri de Porta, es convertiria en una icona, fomentaria la memòria històrica del territori, es conservaria una obra arquitectònica única i irrepetible, resultaria econòmicament rendible (el rendiment donat fins ara amb el MareNostrum 4 ens diu que de cada euro invertit en la recerca, se’n generen 15), contribuiria a fomentar la igualtat entre els barris i ajudaria a cohesionar-los tot establint vincles històrics, socials, científics i culturals. Nou Barris ha estat sempre un districte exemplar fins i tot a nivell internacional en la recuperació i reutilització del patrimoni com a factor de regeneració, cohesió i integració dels barris populars.\nSi el jardiner Padrós aixequés el cap...\nPublicado por Arxiu Històric de Roquetes-Nou Barris en 5:47


Sabadell commemora el Dia Internacional dels Drets Humans amb dos grafits dedicats al dret a gaudir de la ciutat | Diari Sant Quirze\nInici » a-ultimesnoticies » Sabadell commemora el Dia Internacional dels Drets Humans amb dos grafits dedicats al dret a gaudir de la ciutat\nSOCIETAT / CULTURA / ART. Aquest divendres, 10 de desembre, coincidint amb la commemoració del Dia Internacional dels Drets Humans, s’han presentat dos nous grafits, en aquest cas dedicats al dret de les persones a gaudir de la ciutat.\nEn l’acte de presentació hi ha participat la tinenta d’alcaldessa de Feminisme, Benestar Animal i Participació, Marta Morell, qui ha destacat que: “Amb aquests grafits volem mostrar el compromís clar de l’Ajuntament per defensar els drets humans. Un dels grafits amb una sola frase ens fa reflexionar. L’altre fa referència a l’àgora com a espai de participació i alhora reflecteix la diversitat de la nostra societat, reivindicant que hem de defensar els drets de totes les persones”\nEs continua així amb el projecte Pintem de Drets Sabadell, que vol deixar constància del compromís municipal amb els drets fonamentals de les persones amb murals pintats a diferents ubicacions de la ciutat. Els murals d’enguany són els desens d’aquest projecte.\nEls grafits s’han consolidat com una forma d’expressió per mostrar i reivindicar els drets humans arreu del món. No en va és l’art urbà més reconegut i estès mundialment. Per una banda perquè és el que s’ha practicat durant més temps i per l’altra, perquè és un dels més elegits per part dels artistes urbans a l’hora d’il·lustrar els seus sentiments i missatges.\nUn any més, aquesta activitat s’ha portat a terme de la mà d’Artefakto, col·lectiu d’artistes de Street Art que va néixer a Sabadell l’any 2019. Els murals inaugurats avui són obra de GerardUnerl i Adrián, dos artistes que, amb estils diferents, han pintat sobre el “Dret a gaudir de la ciutat”.\nD’una banda, el d’Adrián, amb l’estil pur i originari del grafit, “l’escriptura”, que ens omple de color i reclama el dret a l’espai públic. D’altra banda, en Gerard ha volgut centrar-se en el concepte de l’àgora de l’antiga Grècia com a espai de trobada i de convivència de la ciutadania. En Gerard ha assenyalat que: “Aquest ha estat un mural canviant, a partir del diàleg amb les persones que han passat pel parc mentre pintàvem i les seves aportacions. És un grafit amb una simbologia evident, espero que agradi”.\nPrograma de Drets Humans\nEl 10 de desembre es commemora el dia en què l’Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar la Declaració Universal dels Drets Humans, l’any 1948.\nEntorn aquesta efemèride cada any des de l’Ajuntament de Sabadell s’impulsa el Programa de Drets Humans, amb el qual es volen reivindicar aquests drets i promoure la igualtat entre persones. El Programa d’enguany, que es pot consultar en línia, consta d’una quarantena d’activitats que van començar a mitjans de novembre i que tindran lloc fins al 18 de desembre. S’inclouen diverses propostes com cinefòrums, exposicions, xerrades, espectacles infantils, etc.\nAjuntament de Sabadell dia internacional dels drets humans Diari Sant Quirze Gerard Unerl Grafitti Marta Morell News SQ Pintem de Drets Sabadell Sabadell\t2021-12-10


Teatre Kursal - Ascensors Sales\nEl Kursaal és un teatre-auditori ubicat al Passeig de Pere III de Manresa, al bell centre de la ciutat. Andreu Cabot i Puig, empresari amb una llarga experiència en la indústria cinematogràfica, va ser el promotor de la construcció de l’edifici, a primers del segle XX. Va encarregar l’elaboració dels plànols al manresà Josep Firmat i Serramalera. Aquest arquitecte va optar per dissenyar un edifici de composició clàssica, en la línia dels postulats noucentistes vigents a l’època. La seva rehabilitació va permetre reinaugurar-lo el 2007 amb una sala gran, amb més de 800 localitats, i una altra de petita, polivalent, amb capacitat per a unes 200 persones.\nEl teatre Kursaal de Manresa va ser inaugurat el 26 d’agost del 1927, amb un acte protocol·lari i l’actuació de l’orquestra Massana. L’estrena popular, però, va ser uns dies més tard, el 30 d’agost, en plena Festa Major de la ciutat, amb la representació de l’òpera Aïda per part de l’orquestra del Liceu. Va ser concebut, des d’un bon principi, com un espai escènic capaç d’acollir tota mena d’actes: teatre, òpera, sarsuela, concerts de música i, sobretot, cinema. Mut, primer, amb acompanyament musical tal com s’estilava, i sonor, a partir del 1929.\nEl Kursaal va ser escenari de moments importants de la ciutat, tant en el terreny cultural com social i polític. Va acollir, per exemple, els actes de commemoració de la proclamació de les Bases de Manresa, el 1931, amb la presència del president Francesc Macià; un concert de l’Orquestra Simfònica Catalana organitzat per la Generalitat republicana i radiat per a tot Catalunya, el 1937; la darrera actuació del baríton Marcos Redondo en el seu comiat dels escenaris fora de Barcelona, el 1957; o les celebracions del 25è i el 50è aniversaris de l’Orfeó Manresà, els anys 1927 i 1952. Cal esmentar dues actuacions musicals que il·lustren les personalitats rellevants que hi varen actuar: Pau Casals (1930) dirigint la seva orquestra i el pianista polonès Arthur Rubinstein (1931).\nEl Kursaal va perdre el seu rol d’equipament escènic principal i destacat en el context cultural manresà durant els anys 70 i 80, quan va passar a ser un cinema de segona categoria, alhora que es buidava paulatinament d’espectadors. L’any 1977 hi tingué lloc un recital de Raimon.\nVa passar a mans municipals, el 1988. L’estiu d’aquell any es va fer la darrera representació sobre el seu escenari: la revista Loco, loco music hall amb Mary Santpere i la companyia d’El Molino. Mancat d’ús i sense un manteniment bàsic, l’interior del teatre es va anar degradant per la humitat i el pas del temps. Va tancar portes però Manresa no va voler deixar-lo escapar com a referent cultural. Així, el pati d’accés i els porxos van continuar essent utilitzats per a tota mena d’activitats: teatre, dansa, cinema o música. Sempre a l’aire lliure, tot aprofitant la seva centralitat i l’encant d’una façana que en recordava temps millors.\nEl teatre Kursaal va tornar a obrir les portes set anys després, el 24 de desembre del 1995. L’associació cultural El Galliner va escollir aquest espai per presentar-se públicament a la ciutat de Manresa, tot fent-hi una visita guiada. L’acció pretenia posar en evidència l’estat de deixadesa en què es trobava l’equipament i constatar la pertinença d’un dels seus objectius fundacionals: treballar per la recuperació del Kursaal com a equipament cultural i tornar-lo a posar en funcionament abans del 2006. Si bé amb un any de retard, el treball d’El Galliner va convertir la reivindicació iniciada el 1995 en una realitat. L’estrena del nou teatre rehabilitat es va fer el 20 de febrer del 2007, la vigília de la festa que commemora el Miracle de la llum a Manresa. El 23 de febrer del 2007, s’hi va estrenar l’espectacle Inauguraal, del qual se’n van fer cinc representacions que van veure més de 4.000 persones.\nLa reinauguració del teatre Kursaal de Manresa va iniciar una segona etapa en la vida d’aquest equipament, que ha permès consolidar una programació atractiva, de qualitat i diversa, gràcies a la versatilitat que ofereix el fet de disposar de dues sales, amb aforaments i formats ben diferents. Un total de 78.571 espectadors, 170 funcions, 122 espectacles i una ocupació mitjana per sobre del 74,63% són algunes xifres que donen compte de la vitalitat d’aquest teatre, durant el 2011. Cal afegir-hi, a més, que són unes dades que han seguit una tendència al creixement des de la seva reinauguració la qual cosa situa el teatre Kursaal de Manresa com un pol de referència en la difusió de les arts escèniques d’àmbit nacional.\nAquí vam instal·lar ascensor i un muntacàrregues. Un pel públic i serveis i l’altre un muntacàrregues per pujar materials de les obres de teatre. El Miguel que et doni les característiques.


L’Agència d’Habitatge de Catalunya cedeix dos pisos a l’Ajuntament de la Seu d’Urgell per a lloguer social — Ajuntament de la Seu d'Urgell\nSou a: Inici Notícies L’Agència d’Habitatge de Catalunya cedeix dos pisos a l’Ajuntament de la Seu d’Urgell per a lloguer social\nAquests dos habitatges se sumen als tres conveniats el passat mes de desembre amb el mateix objectiu.\nEl lliurament d’aquestes claus ha anat a càrrec de Montse Segura, gestora de Proximitat a Lleida de l’Agència d’Habitatge de Catalunya, que les ha donat a l’alcalde de la Seu d’Urgell, Jordi Fàbrega, després de signar el conveni que recull la cessió de la gestió de l’ús d’aquests dos habitatge de titularitat pública administrats per l’Agència per tal de gestionar-los directament per la societat municipal Habitatge i Urbanisme la Seu, SLU. En aquest acte també hi han pres part el regidor d’Urbanisme, Joan Gurrera, i la regidora de Serveis Socials, Marian Lamolla.\nAquests dos habitatges, totalment moblats i equipats, se sumen els tres habitatges conveniats el passat mes de desembre amb l’Agència d’Habitatge, adreçats també a lloguer social que ja tenen adjudicataris. Amb aquests altres dos pisos, els Serveis Socials municipals podrà reallotjar a aquelles famílies vulnerables que necessiten un habitatge de lloguer social.\nAl respecte, l’alcalde de la Seu Jordi Fàbrega ha manifestat que “fins ara teníem tres pisos conveniats amb l’Agència d’Habitatge i a partir d’avui passen a ser cinc pisos, fet que ens satisfà l’increment de quasi un 40% dels pisos cedits per l’Agència, agraïm molt la seva col·laboració”. L’alcalde urgellenc ha remarcat la importància de poder disposar de més habitatges cedits perquè “cada vegada hi ha més dificultats per adquirir aquest dret bàsic com és l’habitatge, però que es treballa coordinadament entre les Regidories d’Habitatge i de Serveis Socials per donar respostes a aquesta problemàtica al nostre municipi”.\nD’altra banda, 419 famílies de la Seu d’Urgell i comarca han tramitat durant el 2020 una subvenció per al pagament al lloguer o subvenció COVID-19 o prestació econòmica especial urgència. L’Oficina Local d’Habitatge ha estat, un any més, l’encarregada de tramitar les sol·licituds per a les persones que volen optar a aquest ajut que contempla subvencionar fins un màxim d’un 40% del pagament del lloguer mensual.\nA aquests habitatges cal sumar-hi 35 pisos que gestiona directament l’Agència d’ Habitatge de Catalunya al nostre municipi, xifra que darrerament s’ha vist incrementada per la compra d’algun pis per la via del tanteig i retracte que permet l’article 51.2 b) de la Llei del Dret a l’Habitatge.


Web gratis - mama.cat\nIn Blog by mama.cat 28 Abril, 2016\nUn altre títol podria ser “duros a quatre pessetes” , o com una bona i insistent campanya de màrqueting 2.0 fa creure que podem fer-nos un web gratis.\nUna veritat a mitges, l’ham: per l’afany creatiu de les persones.\nAquestes empreses han desenvolupat un senzill i atractiu editor basat amb el “drag and drop” que permet la tecnología HTML5, el que donen gratuïtament es la utlització d’una eina per a fer pàgines senzilles, atractives i molt visuals sense tenir ni idea de programació.\nNo dic que no sigui una bona idea el bricolatge web per a moltes persones, que volen tenir un dossier, una pàgina de cortesía, una certa presència a la xarxa, però aquestes haurien d’estar correctament informades des de l’inici del seu projecte.\nEl que no em sembla honest és el marquèting ferotge que anuncia:“és gratis”, l’etiquetatge correcte seria fer la teva pàgina web amb el nostre editor és gratis (és el teu temps, al capdavall), publicar-la al Web no.\nMirem els preus:\nSaps que val un domini el primer any? i un allotjament?\nA tall d’exemple, un .cat el primer any et pot costar uns 5 € un .com uns 10 €.\nNo conec ningú que pagui l’allotjament web per mesos, pràcticament tothom ho fa per any/s. Un any d’allotjament web, dependrà del registrador i del pla escollits, un pla per tenir un WordPress instal·lat pot estar entre 75 – 150 € /l’any iva inclòs. Divideix per 12 mesos. Més econòmic encara si comparteixes el teu allotjament amb altres persones.\nAmb un WordPress, que és programari lliure i gratuït de veritat, els centenars de persones de tot el món que hi treballen garanteixen la qualitat i la continuïtat del producte, pots tenir un control absolut dels arxius que componen el teu web i de la gestió del SEO (hem parlat d’aquest tema), sense dependre d’un tercer entre mig.


Pràctica compartida | Aracne fila i fila\nMagna celebratio AD MMXIV: Darrers preparatius\nDesprés del tret de sortida, els 59 comentaris del primer article sobre la Magna MMXIV, confirmen un nou èxit de participació, que ens ha obligat, en alguns dels torns, a redistribuir el nombre d’assistents, si més no, dels que podran vestir-se per a l’ocasió.\nEn el segon article, encara hi ha hagut incorporacions d’última hora i, a més, de la mà d’aquests legionarii tan simpàtics del vídeo promocional, hem comprovat la nostra ubicació al plànol i hem fet un repàs al munt d’activitats interessants de què podem gaudir durant aquesta edició. A partir dels vostres comentaris queda clar que us han cridat l’atenció la incorporació de noves tecnologies com instagram i també es veu confirmada la tendència de tots els anys: alguns nois esteu més expectants de cara a les exhibicions dels milites i els gladiatores, mentre que les ornatrices ocupen un lloc preferent en els gustos d’algunes discipulae. La presentació de la nova cervesa egípcia i la representació de les noces d’August també us han cridat l’atenció. Sigui com sigui, la majoria de comentaris coincideixen a destacar un increment en la quantitat i qualitat de les activitats, tallers i recreacions històriques; si més no, tot l’alumnat sembleu trobar-hi algun aspecte que desperta el vostre interès.\nNo oblidem, però, que a més d’espectadors, molts de nosaltres en serem part activa i cal que tinguem clar quin és el lloc de cadascú i què cal fer en cada moment. Els professorat us informarem del torn i el lloc que finalment us correspon, a partir dels vostres oferiments, és clar, però en línies generals, l’organització la trobareu en aquest document.\nAprofitem també per recapitular i recordar quina serà la vostra tasca a cadascun dels tallers de què ens encarreguem.\nLudus litterarius: En una taula proveïda d’estris d’escriptura (tauletes de cera i punxons; plomes, tinta, i paper pergamí i papir), ensenyarem al públic que se’ns apropi a escriure coses simples en llatí. S’enduran un tros de papir escrit que podrà servir-los de punt de llibre. Podeu portar escrites expressions llatines, el text que vau fer per al calendarium, frases com Ego sum …, Mihi nomen est…, Meus amicus ……….. est… No us compliqueu i feu-los escriure allò que vosaltres sabeu. Penseu que normalment són nens i nenes.\nLudus grammaticus: Es tracta del mateix tipus de taller, però en llengua grega. Té l’al·licient d’ensenyar un nou alfabet i, per tant, estaria bé que mentre prepareu el material, feu mostres de les lletres de l’alfabet, per tal que els assistents al taller les puguin imitar i endur-se a casa un punt de llibre amb el seu nom en caràcters grecs. També podeu incitar-los a escriure el nom d’una divinitat, la que més els agradi, a partir de les vostres explicacions.\nLudus rhetoricus: cadascú sap el paper que li correspon i l’ha de portar preparat. Ho posarem en comú un dia d’aquesta setmana, però normalment els assajos que feu el mateix dia serveixen per posar-vos d’acord entre els actors i actrius dels dos centres. Aquesta és la distribució definitiva.\nEls participants en aquest taller haureu de venir amb moltes ganes d’acompanyar en un viatge en el temps els nens i nenes que ens visiten. Heu d’aconseguir que s’oblidin per una estona dels jocs interactius i les aplicacions digitals, per tal de tornar a gaudir de divertiments més simples, però intemporals. Portarem còpies impreses del dossier de jocs que vau treballar en un article anterior, per tal de consultar dubtes, però enguany, a més, comptarem amb l’assessorament d’una membre del Grup de Reconstrucció Històrica de Badalona especialitzada en aquest tema. Quan ens confirmin amb quins jocs comptem, ja ens organitzarem per distribuir-los per l’espai corresponent, normalment distribuïts per jocs de punteria, jocs d’habilitat, jocs de taula i un espai més gran per a jocs col·lectius o més moguts.\nUna bona dosi de paciència, organització i imaginació, i de ben segur que sereu recompensats amb un somriure il·lusionat!\nludi Romani MMX [Foto: Josep Lario]\nBé, nois i noies, ara només queda esperar que la meteorologia estigui de la nostra banda i el dia ens acompanyi. De moment, això és el que augura els Servei Meteorològic de Catalunya. Estaria més tranquil·la si es tractés d’un vaticini de l’oracle de Delfos, però aquests endevins sovint també l’encerten…\nThis entry was posted in General, Grec 1r, Llatí 1r, Llatí 2n, Llatí 4t and tagged Magna celebratio, Pràctica compartida, Reconstrucció històrica on 21 abril 2014 by Teresa Devesa i Monclús.


Dilluns s'efectuarà la prova de sirenes d'avís per risc químic - Sant Esteve Sesrovires\nTaller sobre captació de fons per a entitats\nData i hora oficial 23.10.2017 | 09:52\nDilluns s'efectuarà la prova de sirenes d'avís per risc químic\nDivendres, 18 de novembre de 2016 a les 08:00\nProtecció Civil de la Generalitat ha informat que el proper dilluns dia 21 realitzarà la segona prova anual de sirenes d’avís a la població per risc químic que formen part del Pla d’Emergència Exterior del Sector Químic de Catalunya. A la nostra zona, la prova s’efectuarà a les 10.00 del matí, amb una durada d’uns 10 minuts.\nL'objectiu de la prova és comprovar el funcionament de les sirenes i fer que tots els ciutadans coneguin el so, estiguin preparats i sàpiguen què cal fer en cas d'emergència.\nPer proximitat, en algunes zones de Sant Esteve, com Can Bargalló, Pou del Merli o Ca n'Amat, és possible que s'escoltin les sirenes instal•lades de Martorell, Abrera i Esparreguera, que formen part del Sector Químic del Llobregat - Vallès Occidental i Bages.\nL’alarma consta de tres senyals d’un minut de durada separats per silencis de cinc segons. Per saber que ja ha finalitzat el risc químic la població sentirà el so final d’alerta, un senyal continu de 30 segons de durada.\nEn total sonaran 82 sirenes instal•lades a 36 municipis de Catalunya. L’activació de les sirenes és farà per sectors de risc i en diferents fases. En una emergència real, en sentir el senyal d’alarma caldria tancar-se a casa o a l’edifici més proper fins que sonés la fi d’alarma.\nDarrera actualització: 17.11.2016 | 13:17\nCONSELLS AUTOPROTECCIÓ - RISC QUÍMIC


Competició entre amics - El Periòdic d'Andorra\nCompetició entre amics\nEl Club Hípic Aldosa està mirant la possibilitat de disputar en un futur algunes proves fora d’Andorra\nAlgunes de les genets del Club Hípic Aldosa, en un entrenament al camp de la Gonarda d’Ordino. | EMILIO PRENAS\nEl Club Hípic Aldosa (CHA) és l’únic actualment a Andorra que està operatiu durant tot l’any, la qual cosa es nota per la seva gran quantitat d’activitat diària.\nDurant la temporada estival organitzen el Campionat d’Andorra en les categories de promoció i iniciació, i compta amb més de 80 inscrits al club que participen en les competicions. Aquest mateix cap de setmana, per exemple, es disputa l’últim dels tres concursos de salt que es fan al llarg de l’any. A part de les competicions en aquesta disciplina, també fan proves de cros i de doma. Els guanyadors en la categoria més alta, la de Promoció, del Campionat d’Andorra, els quals es donen a conèixer al finalitzar totes les competicions a l’octubre, obtenen la recompensa d’un estatge a França de tres dies per aprendre dels millors.\nPerò a part de les competicions i els estatges, en el CHA també es realitzen excursions segons la meteorologia del dia o l’estat dels cavalls. Fins i tot, a final del curs, abans de l’aturada de l’estiu, els genets del club fan una excursió de tres dies a cavall. Aquest any es farà del 3 de juny al 2 de juliol a Tor i Òs de Civís.\nEls mateixos genets que fan les excursions es disputen els Campionats d’Andorra i és per això que acaba sent una competició entre amics, això sí, sense oblidar el factor de la competitivitat entre ells ja que en el fons hi ha el títol de campió del país en joc. A principis d’any cada genet té assignat un cavall, els quals són la majoria propietat del Club, que compta amb una seixantena, i es forma la relació entre les dues parts. Generalment, els genets també entrenen amb els cavalls amb els qual competeixen per agafar el tacte i la confiança entre els dos.\nEl Club Hípic Aldosa està ara mirant de poder fer competicions fora d’Andorra. Els problemes de frontera i de transport dels cavalls han estat un impediment fins ara, però estan intentant solucionar aquest problema per conèixer el nivell respecte altres competicions fora del país. Malgrat tot, això és un projecte a llarg termini ja que és un tema que comporta algunes complicacions.\nClub Hípic Aldosa


JxCat serà en les accions del dia de reflexió, però no els candidats al 10-N: "No facilitarem la repressió" - CATzona\nJxCat serà en les accions del dia de reflexió, però no els candidats al 10-N: “No facilitarem la repressió”\nJunts per Catalunya participarà, a través de diputats i regidors, en les accions previstes el dia de reflexió en el marc de la protesta promoguda per Tsunami Democràtic. Ara bé, no ho faran els candidats a les eleccions de 10 de novembre per evitar sancions de la Junta Electoral. Així ho ha explicat la candidata del partit, Laura Borràs, a les espanyoles d’aquest diumenge en una roda de premsa a l’ACN, en que ha afirmat que JxCat “no facilitarà mai les coses als qui volen reprimir”. “Estem parlant de tenir intel·ligència davant l’estat espanyol. No els posarem les coses fàcils”, ha expressat Borràs en ser preguntada per aquesta qüestió.\nLa llei electoral prohibeix que es difongui propaganda electoral o es realitzin actes de campanya un cop s’acaba (el termini és aquest divendres a les dotze de la nit), tot i que afegeix que aquestes “limitacions s’estableixen sense perjudici de les activitats realitzades pels partits, coalicions i federacions en l’exercici de les seves funcions constitucionalment reconegudes i, en particular, en l’article 20 de la Constitució [sobre participació política]”. Des de JxCat s’agafen a aquest darrer fragment per incloure el dret a la manifestació en aquesta activitat habitual dels partits. A parer de Borràs, la jornada de protesta és un “senyal de normalitat democràtica”.\nSegons ha anunciat Tsunami Democràtic hi ha 300 actes previstos a tot el país, mentre que a Barcelona es faran concerts a plaça Catalunya. Tanmateix, hi pot haver novetats aquest divendres sobre aquesta qüestió : ahir el PP va presentar un recurs davant la Junta Electoral Central per prohibir aquesta convocatòria i l’ens ha de respondre abans del dia encerclat.\nAra bé, la candidata de JxCat, preguntada per si aquestes concentracions s’allarguen també el dia de la votació ha estat clara: “Demanem que la gent durant la jornada electoral surti a votar”. A parer de Borràs, s’ha de fer notar a les urnes que l’independentisme vol exercir els “principis democràtics més essencials” i “derrotar a l’Estat”. “Votar serà la nostra protesta”, ha afirmat.


Propera activitat: Al Forau d'Aigualluts\nDarrera activitat: Els estanys de Romedo\nSom a la meitat de l’any i no és precisament el millor temps per a trescar per una muntanya pre-pirinenca, però és la que hem escollit per la sortida abans de les vacances d’estiu, situada a la comarca de la Ribagorça, orientada de N. a S. i que separa les valls dels rius Isábena i Noguera/Ribagorçana,\nSegons la etimologia popular, el nom de la serra fa referencia als sis pobles que formen part d’ella : Pardinella, Beranuy, Morens, Calvera, Obis i Soperún.\nIniciem l’excursió al llogaret de Pardinella (980 m.) d'on arrenquem per un sender que puja bastant fort direcció E., la caminada, pel bell mig del bosc fa més agradable la feixuga costa, una vegetació excel·lent i no molt habitual en serralades prepirinenques, travessem el barranc de Sis i tot seguit ens plantem a l’ermita de la Verge del mateix nom. En aquesta ocasió i no és la primera, tenim caminant amb nosaltres l’escriptor pallarès Pep Coll que ens fa una detallada descripció de l’entorn, així com de la historia i llegendes del mateix, tot un luxe pels excursionistes del Cim.\nL’ermita de Sis (romànica del segle XII), és de planta rectangular amb absis canònicament orientat a est. La nau de volta de canó, però amb la peculiaritat de tindre l'arc lleugerament apuntat. Les parets son de pedres pròpies del lloc, algunes d’elles son de les dites “tobas”. L’ermita te dos finestres, una sobre la porta principal i l’altra de pedres “tobas” en el centre de l'absis semicircular. Segons el pare Faci, el temple fou obra d’un monge de Poblet dit Pere el Monge (els aragonesos l’han traduït com el Monche).\nL’ermita, donava aixopluc a una talla de la Verge de fusta policromada del segle XIV, que actualment es venera a l'església parroquial de Beranuy i te la particularitat de mostrar la Verge amb una especie de gorra en lloc de corona. La Verge de Sis fou objecte de gran devoció a la zona i el dimarts abans de l'Ascensió s'hi celebra una important romeria.\nAra, canviem de rumb i seguim el sender a N/O (1.280 m.), fins a les bordes de Beranuy (1.470 m.) aquest transita per zona humida i frondosa. Parem un moment per atansar-nos al avenc de la Verge que es troba uns metres per sota del sender, un cop visitat, retornem al camí fins arribar a les esmentades bordes. Les Bordes son un conjunt de edificis casi tots enrunats, antigament eren habitats, fins hi havia una ermita dedicada a Sant Miquel, avui ja pràcticament desapareguda.\nSeguim camí fins arribar a un trencall que trobem a la carena de la serra, seguim el de l’esquerra a ponent, fins al mirador del Mallo on la vista de la vall de Isábena es un 10. Tornem més o menys a la cruïlla per enfilar el sender cara avall fins a Beranuy, ara notem de veritat que el sol calenta de valent i sort hem tingut d'un dia mig ennuvolat, l’hora tardana en que hem arrencat a caminar encara s’hauria notat més, sense pèrdua de temps trenquem totalment a oest fins a Pardinella on acabem aquesta sortida.\nUna jornada excursionista altament aprofitable i que la tanquem com era d’esperar gaudint dels plats de la comarca de la vall de Isábena.