Dies de treva a Catalunya: la Covid-19 torna a estar controlada\nLa positivitat baixa del 5%\nPer primera vegada a la història de la pandèmia, els majors de 79 anys tenen la incidència del virus més baixa de totes les franges d’edat\n03 de de març del 2021. 19:23\nFa uns tres dies que el coronavirus dona una treva a la població de Catalunya, després que la setmana passada la pandèmia frenés, al territori, la baixada que venia experimentant des de finals de gener. La Covid-19 manté la seva tendència a la baixa, tot i que és lenta. Milloren tots els indicadors epidèmics i continuen baixant la pressió hospitalària i la mortalitat. Una dada molt il·lustrativa: la positivitat (el percentatge de persones que donen positiu després d’una prova diagnòstica) s’ha situat aquest dimecres en un 4,99%, baixant així del 5% fixat per l’Organització Mundial de la Salut (OMS) per considerar que l’epidèmia està sota control. La Conselleria de Salut ha notificat, en les últimes 24 hores, 1.559 nous contagis i 44 morts.\n«La situació epidemiològica sembla que a poc a poc millora lentament. I això es nota a l’hospital. Des de principis de desembre no teníem aquestes xifres d’hospitalitzats amb Covid en planta convencional: 27», assenyala el coordinador de la ‘planta Covid’ de l’Hospital de Sant Pau de Barcelona, Pere Domingo. A l’uci d’aquest centre, hi ha uns altres 17 de pacients amb el virus, cosa que representa «més de la meitat» dels ingressats en aquestes unitats. Domingo adverteix que la pressió assistencial continua sent «encara molt alta». «El virus ens està donant una treva, sí, però estem en una calma tensa». A tots els hospitals catalans hi ha aquest dimecres 1.664 pacients amb Covid-19 (33 menys que dimarts), dels quals 520 estan greus a l’uci (cinc menys que el dia anterior).\nSegons l’investigador del Grup de Biologia Computacional i Sistemes Complexos (Biocomsc) de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), Daniel López Codina, la situació al territori està «estabilitzada» i «fins i tot millorant una mica». «Creiem que ens podrem mantenir així fins a mitjans de març. Però tenim l’interrogant de cap a on anirem després», precisa. La majoria de països europeus, entre ells França i Itàlia, tan pròxims a Espanya, «estan empitjorant». «L’important ara [a Catalunya] és allargar el màxim possible aquesta tendència d’ara perquè es buidin les ucis», diu aquest investigador.\nTendència que es reflecteix, per exemple, en la velocitat de propagació (Rt), la qual s’ha situat aquest dimecres en 0,92 (dues centèsimes menys que dimarts), o en el risc de rebrot, que està en 224 punts, sis menys que la vigília. A més, la incidència acumulada de casos per cada 100.000 habitants en els últims 14 dies (IA14) ha baixat a 250,5, mig punt menys.\nEl Biocomsc destaca a Twitter, a més, una fita en aquesta pandèmia: aquest dimecres, per primera vegada a la història de l’epidèmia de Covid-19, a Catalunya els majors de 79 anys tenen una incidència del virus a una setmana més que tots els trams d’edat. De 81,9 casos per 100.000 habitants davant els 140 de la franja d’entre 15 i 29 anys. «Això són moltes vides salvades», destaca el Biocomsc. La vacunació està fent que els avis «no estiguin liderant ara aquest fenomen», diu López Codina.\nPer comarques, la que continua tenint un risc de rebrot més alt és la Vall d’Aran, amb un EPG de 1.587 –124 punts menys que ahir–, seguida de la Garrotxa (628), el Moianès (593), la Conca de Barberà (547), el Pla d’Urgell (547), Osona (528) i el Ripollès (527).\nCreix el nombre de comarques que estan per sota del llindar de 100 EPG, que és el que indica el risc alt, i ja en són nou: la Ribera d’Ebre (24), amb un EPG per sota de 30, que és el llindar de risc baix, el Priorat (31), el Pallars Sobirà (41), el Montsià (48), el Pallars Jussà (49), l’Urgell (80), el Baix Ebre (81), el Tarragonès (94) i el Berguedà (99), totes amb risc moderat –menys de 100–.\nEl Barcelonès, la comarca més densament poblada, té un risc de rebrot de 239, dos punts menys que ahir, i la velocitat de contagi del virus és de 0,94, igual que el dia anterior.\nQuant als municipis, els que tenen avui un risc de rebrot més elevat són Canet de Mar (1.121), Mollerussa (927), Manlleu (828), Olot (738) i Vic (501).\nI són nou els municipis de més de 20.000 habitants a Catalunya que estan per sota d’un EPG de 100: Sant Pere de Ribes (58), Valls (58), Sitges (68), Amposta (72), Salou (75), Sant Vicenç dels Horts (75), Cambrils (76), Martorell (81) i Tarragona (93), tots amb risc moderat.\nLa ciutat de Barcelona té avui un risc de rebrot del 230, tres punts menys que ahir, i la velocitat de propagació és del 0,95, una centèsima menys.


3ª posició per equips a la 2ª fase de la Copa Catalana de Base 6P-7P-7G-8 i Via Olímpica de GAF a Manresa - Club Esportiu INEF Barcelona\nPrèvia: INEF-L'Hospitalet vs CRAT A Corunya, Final Lliga Iberdrola 2018-2019 : INEF-L'Hospitalet disputa aquest diumenge 24 a partir de les 11h al Camp de Rugby de Las Terrazas d'Alcobendas la Final de la Lliga Iberdrola de rugby femení davant el CRAT A Corunya. Ha arr...\nCarla Rodríguez i María Losada, convocades amb la Selecció per la Final del Campionat d'Europa de Rugby : Carla Rodríguez i María Losada, jugadores de l'INEF-L'Hospitalet. han estat convocades per formar part de la Selecció Nacional Femenina de Rugby XV que disputarà el partit internac...\n3ª posició per equips a la 2ª fase de la Copa Catalana de Base 6P-7P-7G-8 i Via Olímpica de GAF a Manresa\nCopa Catalana Gimnàstica\nAquest cap de setmana va tenir lloc la 2ª fase de la Copa Catalana de Base 6P-7P-7G-8 i Via Olímpica -Individual i per Equips- de GAF a Manresa on les gimnastes del Club Esportiu INEF Barcelona van participar.\nL'equip de l'INEF Barcelona puja al podi mentre que a l'individual, jornada molt regular i bons exercicis\nA la competició individual, a Base 7P la Blanca Sabé i la Gemma Arnau van tenir una jornada força regular, no baixant mai de les 15 primeres posicions a tots els aparells per obtenir una classificació final en 7ª i una 10ª posició respectivament. L'Alba Fernández també va tenir una bona actuació, similar a les seves companyes, però una actuació a la barra fixa la va penalitzar per acabar a la 18ª plaça. En canvi, la Julia Azpeitia va fer un excel·lent exercici de barra fixa on va ser la 3ª millor; tot i això, va finalitzar en 21ª posició final a la classificació general. Jana Serra va quedar dos llocs més enllà, a la 23ª, amb un destacable exercici de terra.\nL'alegria del dia va venir al concurs individual on les gimnastes de l'INEF Barcelona van pujar al podi. Blanca Sabé, Jana Serra, Julia Azpeitia i Gemma Arnau van fer una competició molt completa a tots els aparells i van tenir a tocar la 2ª posició.\nPel que fa a Via Olímpica, la Xana Xiques va tenir una bona actuació però va quedar lluny de les primeres posicions essent 23ª a la general final.\nPROGRAMA GENERAL 2a FASE - BASE 6P-6G-7P-7G-8 - EQUIPS - GAF\nORDRE ACTUACIÓ 2a FASE - BASE 6P-6G-7P-7G-8 - EQUIPS - GAF ACTUALITZAT\nRESULTATS 2ª FASE BASE INDIVIDUALS\nRESULTATS 2ª FASE BASE EQUIPS\nPROGRAMA GENERAL 2a FASE - VIA OLÍMPICA - INDIVIDUAL - EQUIPS - GAF\nORDRE ACTUACIÓ - 2a FASE - VIA OLÍMPICA - INDIVIDUAL - EQUIPS - GAF ACTUALITZAT\nRESULTATS INDIVIDUALS 2ª FASE VO\nRESULTATS EQUIPS 2ª FASE VO\nDarrera modificació el Dimarts, 27 Març 2018 01:30\nPrèvia: INEF-L'Hospitalet vs CRAT A Corunya, Final Lliga Iberdrola 2018-2019\nGaleria: 2ª fase de la Copa Catalana de Base 4P-4M-4G-5P-5M-5G-6P-6G -Individual i per Equips- de GAF a Salt\nCarla Rodríguez i María Losada, convocades amb la Selecció per la Final del Campionat d'Europa de Rugby\nBerta Fernández, convocada amb la Selecció Emerging\nResultats 2ª fase de la Copa Catalana de Base 4P-4M-4G-5P-5M-5G-6P-6G -Individual i per Equips- de GAF a Salt\n2ª fase de la Copa Catalana de Base 4P-4M-4G-5P-5M-5G-6P-6G -Individual i per Equips- de GAF a Salt\nResultats 2ª Fase de la Copa Catalana de Base 1P-1G-2P-2G-3P-3M-3G -Individual i per Equips- de GAF a Salt\nGaleria 2ª Fase de la Copa Catalana de Base 1P-1G-2P-2G-3P-3M-3G -Individual i per Equips- de GAF a Salt\n20-03-2019 a Gimnàstica\n20-03-2019 a Rugby\nGimnàstica Estètica (161)\nActualitat Activitats Esportives (47)


ACPV presenta l'escola d'animació - Diari Valencià\nPortada » Cultura » ACPV presenta l’escola d’animació\nACPV presenta l’escola d’animació\nL’objectiu de l’Escola és oferir un espai de formació en animació i oci de qualitat, laic i en valencià.\nAmbient a les aules dels cursos Carles Salvador.\nAcció Cultural del País Valencià (ACPV) ha creat una Escola d’Animació que ja compta amb el reconeixement legal i l’acreditació de l’Institut Valencià de la Joventut-IVAJ.\nL’Escola d’Animació d’Acció Cultural del País Valencià, és una escola oficial d’animació juvenil que planteja la formació, d’acord amb els objectius d’Acció Cultural del País Valencià.\nEls principis com a Escola són:\nUna metodologia crítica, moderna i reflexiva, que tinga present les aportacions més innovadores i actuals en l’àmbit.\nL’objectiu de formar tècnics en la matèria amb coneixements teòrics i pràctics, recursos i capacitats per a oferir serveis de qualitat i amb garanties.\nUna formació orientada a l’estima a la terra i al respecte al nostre patrimoni cultural, i arrelada en el nostre entorn social i mediambiental.\nLa concepció de l’educació respectuosa i equitativa com a eina de transformació social.\nLa facilitació de recursos per a la cooperació, la participació i l’empoderament ciutadà.\nRetrats dels membres professors de l’Escola d’Animació d’ACPV: Lluci Juan, Carles Monclús, Ricard Català, Laura Pastor, Pau Vivas i Lluís Vaño.\nL’Escola d’Animació inicia el seu treball amb una primera oferta formativa de cursos. Concretament, l’Escola ofertarà el curs de Monitor d’Activitats de Temps Lliure Infantil i Juvenil (MATL), en dues modalitats, per tal de facilitar la flexibilitat horària: un curs amb sessions entre setmana (dilluns i dimecres), i un altre amb sessions de cap de setmana (dissabte). La formació teòrica serà entre febrer i abril, i a continuació s’oferirà un període de pràctiques en entitats vinculades a ACPV.\nEl període d’inscripció als cursos s’obrirà el 30 de gener i finalitzarà el 15 de febrer de 2017. La inscripció es formalitzarà a través de la plataforma web de l’Escola d’Animació http://acpv.cat/animacio/ , on es pot trobar més informació sobre l’Escola i els cursos.\nMés endavant, l’Escola té previst ofertar també el Curs de Formador/a d’Animadors i el de Director/a d’Activitats de Temps Lliure infantil i juvenil (DATL).\nAcció Cultural del País Valencià Societat\nGegants i Cabuts protagonitzaran el X Aplec de Borriana\nUna valoració provisional d’urgència – PAH Elx/Crevillent\nLa flama del Correllengua arriba als col·legis i als carrers de Vila-real


Sant Jordi és... | L'Exprés de Sant Andreu\nSant Jordi és…\n23 d'abril del 2018 Cultura L'Exprés de Sant Andreu\nAutors, escriptors, il·lustradors, entitats, veïns, veïnes… Tots plegats ens expliquen què és per a ells aquesta Diada de Sant Jordi que avui es viu a Sant Andreu\nAnna Font – il·lustradora\nUn dels dies de l’any que espero amb més il·lusió, on no pot faltar llibre i rosa per obsequiar a qui estimo. M’agrada passejar per les parades i formar part de l’ambient d’un dia tant especial. Aquest any però, serà encara més màgic perquè hi seré també com autora del meu primer conte il·lustrat “El petit país del Senyor pelut” al costat d’altres veïns i veïnes amb les seves obres. Poder signar el conte i veure la cara dels més menuts quan coneguin els meus personatges m’emociona fins a l’infinit!\nRamón Gasch – escriptor\nUna bogeria meravellosa, una pluja de lletres, un caos extraordinari de gent i llibres, llibres i gent. El dia en què els nostres amics de paper reben l’homenatge que es mereixen. Els llibres mai ens abandonaran, no els abandonem nosaltres.\nGlòria Calafell – escriptora\nNo solament una festa que abasta uns valors universals com són l’amor i l’amistat a través d’una rosa i el gust per la lectura mitjançant el regal d’un llibre, sinó que, per a mi, significa uns dels records més positius de la meva infantesa. Va ser quan, en un dia de Sant Jordi, el pare va venir a casa amb una rosa vermella per a la mare, i per a mi un exemplar de la novel·la Donetes de Louisa May Alcott traduïda al català. Corria l’any 1955. No sé d’on va treure aquell llibre però era de segona mà i duia una dedicatòria i una data: “Per a tu, reineta” i gairebé a peu de pàgina: “15 d’agost de 1934”. Sols he dir que aquell regal em va despertar: l’afició a la lectura i a l’escriptura en català, llengua parlada a casa; cosa que no he perdut encara! Bon Sant Jordi, 2018!\nRicard Ripoll – escriptor\nUn dia perquè aquells que mai no llegeixen perdin la vergonya i comprin un llibre que mai no llegiran, però que desaran a una prestatgeria plena dels èxits de cada Sant Jordi.\nDani Gómez i Carlo E. Gallucci – il·lustrador i escriptor\nCarlo: Sant Jordi és un dia d’al·lèrgia. Des que tinc memòria, el dia de Sant Jordi ha presentat gairebé cada any uns nivells de pol·len bestials, per motius que no arribo a comprendre. Potser són les parades amb roses? Les espigues? Els arbres, que estan enamorats? Ni idea, però el cas és que així, Sant Jordi és un dia per, seguint l’esperit de la llegenda, sortir al carrer amb valentia i enfrontar-se al nas mocós, als esternuts atordidors, als ulls llagrimosos i a la respiració dificultosa per tal d’aconseguir una penyora d’amor, en forma de llibre i de rosa, per regalar a les persones estimades. D’acord, no és exactament com enfrontar-se a un drac d’alenades flamígeres, però tot i així…\nDani: Sant Jordi és el 23 d’Abril. No sé, pregunteu al Carlo, jo sóc el dibuixant.\nFrancisco Gonzalo Prinetti – escriptor\nUna festa de primavera, de doblegar i deixar al racó l’abric i la manta. Temps de passejar entre el verd que la natura ens desplega després de tenir-ho ben guardat tot l’hivern a l’armari.\nLa primavera trenca perquè és adolescent, interrogant, innovadora, Sant Jordi és primavera és el llibre, llibre més que rosa, llibre adolescent que ens fa somniar, llibre adolescent que ens interroga i fins i tot ens fa veure la vida d’un color diferent.\nMaria i Punto – il·lustradora\nUn dia en el qual els nostres grans amics… els llibres, aquests que ens acompanyen en els dies bons i en els dolents, estan de festa. Avui són els protagonistes per sobre de totes les coses. Un dia on, a més a més, conviuen els últims best-sellers amb contes de cavallers i princeses i canalla somiant amb com seria lluitar amb un drac.\nJoaquim Corral – escriptor\nUn any més Catalunya demostra el seu tarannà. Primer l’amor, després la cultura, el binomi perfecte, la recepta màgica que enlluerna el món, i que vol dir ser català o bé catalana. El llibre i la rosa, es relliguen per donar sentit als més íntims sentiments humans. Quelcom el pintor que tria el millor paisatge per plasmar en la seva tela, i fer la seva obra, universal.\nLaia Ortiz – regidora del Districte de Sant Andreu\nColor i cultura, tendresa i coratge, somriures i alegria, trobades i passejades, ciutat, barris i poble. Places i carrers, llibreries i casals, floristes i cafès, diàlegs i abraçades. Gaudim de la cultura que ens fa més lliures i de les roses que enforteixen vincles i teixeixen fraternitat.\nJoan Pallarès-Personat – escriptor\nEl màxim exponent, la mostra més exacta, de la naturalesa de la cultura i el caràcter del poble català. Novetats i tradició, ambient de compartir tots plegats els carrers i les places, sumar de manera que tothom pugui fer-se seva la festa i mesurar la força del país utilitzat com a unitat no convertible, el nombre de llibres o el de roses.\nGemma Domingo – directora de la Biblioteca Ignasi Iglésias – Can Fabra\nSant Jordi és primavera, és carrer, és gent, és amor, és Catalunya, però sobretot, és llibres i és cultura. I com a bibliotecària, és el meu dia favorit de l’any. Aquest dia, animo a la gent que no s’acosti a la biblioteca, que la tenen tot l’any oberta i a la seva disposició. Animo a la gent que passegi pels carrers i que visiti les llibreries. És per això que la Biblioteca Ignasi Iglésias-Can Fabra, també surt fora, i s’acompanya dels autors i autores del districte de Sant Andreu. Bona diada!\nDavid Uriach – escriptor\nAquell dia en què els carrers es desperten tenyits amb el vermell de les roses clòniques, totes embolicades amb un paper de cel·lofana i acompanyades d’una espiga. Un intens color vermell només esquitxat per les tonalitats que aporten els centenars de cobertes dels llibres que esperen, exposats damunt de taulells improvisats, a canviar de propietari. A cada cantonada et topes amb un lloc de venda, amb el que tots intenten fer el seu petit, o gran, negoci. Les grans avingudes i els petits carrerons es col·lapsen de senyors amb les mans plenes de roses per regalar a les seves esposes, germanes, mares, amants o simplement amigues. Una munió d’homes i dones comprant compulsivament llibres com si estiguessin temorosos de què s’esgotessin les edicions. Un gran dia per les floristes, els editors i els escriptors novells que gaudiran d’una oportunitat per despuntar.\nSílvia S. Clapés – escriptora\nDia de colors i olors de rosa. Els colors dels llibres damunt les paradetes al carrer. Fragants roses vermelles i grogues, els colors del nostre cor. Cada paradeta em fa volar la imaginació, cada cantonada em perfuma els sentits. Dia de Sant Jordi, dia de passeig. De petita agafada de la mà de la meva mare i ara, de gran, agafada de la mà dels meus petits. A gaudir tots de la lectura, que ens enamora i ens obre horitzons. Bona diada de Sant Jordi per tothom!\nOriol Canals – escriptor\nEstimar la cultura i estimar a qui t’estima. Arreu del món, per celebrar la festivitat del patró, llencen tomàquets fins a envermellir, beuen cervesa fins a rebentar i corren davant un toro fins a ensopegar. Aquí, regalem cultura amb un llibre i diem “t’estimo” amb una rosa a la mà. I ben orgullosos que n’hem d’estar. Feliç diada, andreuencs!\nEster Corbera i Hosta – bibliotecària\nVisc envoltada de llibres a casa i a la feina. M’agrada llegir. Estimo la meva llengua, el meu país. Sant Jordi m’enamora.\nJosep Maria Basté Framis – escriptor\nLa llum en una flor, el sospir en una paraula, la vida en la primavera que sempre neix per primera vegada. Sant Jordi és el carrer ple de gent, la paradeta, el llibre, la rosa… Sant Jordi és una crida a ser, cada vegada més, nosaltres mateixos. Sant Jordi és la vida que batega intensament, dins meu i al meu costat. Sant Jordi és un moment per sentir la vida de debò.\nSant Jordi és festa, il·lusió, història de la nostra terra i patró.\nSant Jordi és un llibre, mil roses, boniques ofrenes d’amor i una cançó.\nSant Jordi és cor i vida, dansa, sang i un dolç ressò.\nSant Jordi és cavalleria, dracs, princeses, el conte de la infantesa, un tendre somni i un bon record!\nLa Lírica de Sant Andreu us desitja una càlida diada de Sant Jordi!\nMaria Pilar Ibern – escriptora\nSant Jordi és més que un dia on compartim l’AMOR per la CULTURA. És un dia on ens sentim catalans, on sentim l’Amor per la terra que ens acull, i ens agrada ofrenar als qui estimem amb ROSES aquest any ben GROGUES! i vermelles per recordar i agrair a tots els que fan possible la nostre llengua i la nostra cultura. Aquest any presento llibre nou veganitzat, ” las 101 recetas veganas más saludables para vivir y sonreir” ed diversa. Regalo SALUT des de la cuina amb ingredients plens de VIDA!\nMontserrat Bayego S. – escriptora\nUna Diada lluminosa. Plena de cultura als carrers. Dia d’estimar-se regalant roses i llibres. Dia de recordar a qui regalàvem o ens regalaven i ja no hi són. En qualsevol cas, jornada alegre per compartir passejades i rialles. Per fullejar llibres anunciats i coneguts i per descobrir-ne d’altres que ens sorprendran. I, és per tot això, que a plaça Orfila serà un bon dia per mostrar el meu conte N’Ousmane, el pagès, i en Nyam” a veïnes i veïns, nenes i nens de Sant Andreu. Us hi espero!\nJanet Recasens – escriptora\nSant Jordi són històries màgiques per llegir, per explicar, per somiar, per viure, per gaudir. Sant Jordi és la màgia de les paraules i les imatges, de l’olor de les roses, de mirades captivades per la llum, els colors, les olors i també pels carrers i les places, les parades, els llibres i les roses.\nÒmnium Sant Andreu\nEl dia en què volem que la llibertat deixi de ser una llegenda! Aquesta Diada no és com qualsevol altra: hi ha presos polítics i exiliats a Europa. És per això que la volem tenyir no només de vermell, sinó també de groc, el símbol de la llibertat. Per Sant Jordi hi seran presents la rosa vermella per tradició i una altra de groga per denunciar la repressió, afegint-hi també un record ple de tendresa en el 43è aniversari d’en Jordi Cuixart.\nSanti Serra, president de l’AVV de Sant Andreu de Palomar\nSant Jordi és cultura, reivindicació, colors, olors, flors i la rosa el nostre simbol d’amor.\nTags: llibresSant Jordi\nDoncs, això, la meva biblioteca no existeix. O més ben dit, no tinc una biblioteca pròpia.\nNotícia anterior Notícia anterior: Així serà la Diada de Sant Jordi a Sant Andreu\nNotícia següent Notícia següent: Les roses i els llibres inunden Sant Andreu


IB3 | La febre de l’hort\nPortada > societat > La febre de l’hort\nEs dispara la venda de planter d'hort per segon anys consecutiu. Alguns vivers despatxen un 60% més que 2019.\nAmb el confinament, la primavera passada, molta gent s’animà per primer cop a cultivar hortalissa i les vendes de planter d’alguns vivers a Mallorca pujaren fins a un 60%. Enguany, la tendència continua.\nLa primavera passada, vivers com Can Juanito a Son Ferriol es posaren a servir el planter a domicili per no perdre clients i el resultat fou sorprenent. Despatxaren moltíssim. El client nou és sobretot gent jove que mai no havia fet hort abans i s’engresca a cultivar les seves pròpies hortalisses, sobretot de varietats locals fins i tot en espais molt reduïts: els anomenats “cossiolhort“.\nEnguany, en lloc de desinflar-se, les vendes tornen a pujar.\nA vivers can Nicolau de Sant Joan incrementaren les vendes de planter l’any passat i enguany continuen per amunt, gràcies al client jove, que demanda un producte més acabat, la planta més crescuda. A més, aquesta temporada han detectat clients que exploren l’agricultura com a sortida laboral arran de problemes laborals.\nBaixada de l´IVA de la llum: Tots els detalls\nEl Govern de Sánchez aprova avui els indults als líders del Procés


Baixos dúplex de 3 habitacions amb jardí en edifici d'obra nova | Monapart\nHomeHabitatges a BarcelonaBaixos dúplex de 3 habitacions amb jardí en edifici d'obra nova\nBaixos dúplex de 3 habitacions amb jardí en edifici d'obra nova\n200m23 habitacions2 banys\nObra nova, vida nova\nAntigament la roba s'estrenava únicament en dates assenyalades, però ja no ens cal esperar tant per lluir un jersei nou. I, no obstant això, segueix fent il·lusió posar-se una peça per primera vegada, encara que sigui pels comentaris de "Que bé et queda!". Doncs imagina't el que és estrenar un pis nou en un edifici nou. Aquesta il·lusió de posar-ho al teu gust a poc a poc, d'anar coneixent els veïns i descobrir el teu nou barri. I aquest moment en què els teus familiars i amistats vinguin a visitar-te per primera vegada i diguin: "Et queda genial, sembla fet a mida!".\nBaixos dúplex de 161 m2 construïts en edifici d'obra nova amb ascensor.\nL'edifici té data de lliurament al febrer de 2021, és un edifici d'un disseny molt actual, amb façana a la Ronda Guinardó i a pati d'illa.\nS'accedeix al pis per planta baixa, té un espai de vestíbul amb un armari i un bany complet.\nCap al pati d'illa tenim el saló-menjador, espai lluminós i assolellat per la seva orientació, amb sortida directa al jardí de 76 m2.\nLa cuina és independent també amb sortida al jardí, de línies rectes, moblada i amb electrodomèstics panelats (nevera i rentavaixelles), taulell de Silestone Zeus / white i placa d'inducció, forn i microones.\nDes del vestíbul, cap al carrer, trobem un espai ampli amb doble alçada.\nA la planta superior trobem un gran distribuïdor amb tres habitacions dobles, una d'elles en suite amb bany i vestidor i un espai obert on es veu l'estudi de la planta baixa.\nLes altres dues habitacions donen a pati d'illa i les dues comparteixen un bany complet amb dutxa (sanitaris Roca).\nEls perfils exteriors són d'alumini, color fosc, trencament de pont tèrmic, doble vidre amb càmera i persianes motoritzades. Les portes interiors, practicables o corredisses, són de fusta lacada en color blanc.\nPaviment de gres porcelànic a tot el pis.\nSistema de climatització per aerotèrmia per a ACS, calefacció i refrigeració mitjançant conducte.\nLa qualitat i l'interès del seu disseny.\nLa Ronda Guinardó ha estat reformada en els últims anys, voreres amples i vegetació.\nA 5 minuts caminant del mercat del Guinardó (reformat), guarderies, restaurants i comerç de barri.


Animals del Maresme: Campanya "Sóc responsable", preus reduïts per identificar i esterilitzar el teu pelut\nNovament, arriba la campanya d’identificació i esterilització de gossos, gats i/o fures a preus promocionals. De l'5 de febrer fins el 5 de maig podràs inscriure els teus animals al formulari que trobaràs al web sóc responsable. No t'ho pensis més, identifica i esterilitza el teu pelut a preus reduïts amb la campanya 2018 de FAADA.\nPer què identificar? És obligatori per llei i trobaràs a qui tan estimes més fàcilment si es perd.\nPer què esterilitzar? T'estalviaràs molèsties i diners en el futur, milloraràs la salut física i psicològica del teu pelut, ajudaràs a disminuir l’entrada d’animals als refugis i centres d’acollida, col•laboraràs amb el control de la població canina i felina prevenint la superpoblació,...\nSi ja t'has decidit i ets del Maresme, aquí trobaràs la relació de centres i clíniques veterinàries (CV) de la comarca que s'han sumat a la iniciativa:\nCV Arenys de Mar (c/Andreu Guri, 18 - 630802737)\nCV Calella (rierany dels Frares, 25 - 937661196/655848585)\nCV Dosrius (glorieta de Catalunya, 3 - 937919389)\nCV Maricel (Av. Joan XXIII, 110 Local 2A - 935554972)\nCav.veterinaris (Avda. Costa Brava, 17 Local 2 - 675471950/ 937657963)\nCV Zoologica (Tribala, 55-59 - 937627524)\nCV Rosvet (C/La Noguera, 1 Local 11 - 937670454)\nCV Premià (Gran Via Lluis Companys, 196-198 - 937517701)\nDoc's (Gran Via 223-227 - 617575003)\nCV Tres viles (c/Closens, 1-3 - 937927353)\nCV Tordera (crta. de Fogars, 25 - 937642257)\nHospital Veterinari Vilassar (c/xinesca, 53 local 1 - 937591570)\nCV Sant Joan (C/ Lluis Jover, 76 - 937502290)\nPublicat per Animals del Maresme a 21:27\nEtiquetes de comentaris: Campanya, FAADA\nLes ganes de viure de la petita LALI, paraplègica ...


Una empresa especialitzada retira el niu de vespes asiàtiques de davant de La Farga - Tvsantcugat.cat\nUna empresa especialitzada retira el niu de vespes asiàtiques de davant de La Farga\n25/02/2019 – REDACCIÓ /\nUn veí de Sant Cugat va denunciar fa uns dies davant les càmeres de Televisió Sant Cugat la dilació de l’Ajuntament a l’hora de retirat un niu de vespes asiàtiques a un dels arbres de davant de casa seva a l’avinguda Madrid de Mira-sol i a tocar de l’escola La Farga.\nNiu de vespes asiàtiques retirat\nDos dies després que el Pere Serra ens expliqués el seu cas, la mateixa alcaldessa es va apropar a conèixer la situació i a la tarda l’empresa especialitzada Bionet va dur a terme la retirada del vesper.\nSegons Roger Vila, tècnic especialista d’aquesta empresa, aquest niu es considerava tècnicament inactiu, ja que, tot i les seves grans dimensions, només albergava tres o quatre vespes obreres actives, una desena de larves i cap reina. Si hagués estat un niu actiu podria haver tingut centenars o milers de vespes.\nLa idea inicial era treure el rusc sencer, per a poder-lo entregar al personal del Parc de Collserola i fer-ne un estudi. Quan els vespers són accessibles, simplement es talla la subjecció i s’introdueix en una bossa de plàstic, però degut a la gran alçada a que es trobava aquest, prop de 20 metres, l’operació va ser més complexa i no es va poder retirar d’una peça.\nDes de Bionet ens expliquen que hi ha molta desinformació i alarmisme al voltant de les vespes asiàtiques. El fet que aquests insectes siguin de grans dimensions no ajuda al fet que la ciutadania entengui i pugui valorar bé els riscos d’aquests insectes. Per exemple, en aquest cas, mentre l’arbre ha tingut fulles, ningú veia el niu, i era quan més actiu estava, segurament amb prop d’un miler d’obreres feinejant. En canvi, quan el niu ja era pràcticament mort i no tenia massa sentit intervenir, al caure les fulles de l’arbre i quedar el niu al descobert. Un niu que feia el tamany de dues pilotes de bàsquet, es pot crear certa alarma entre els veïns. És important saber que tot i que aquesta espècie s’hagi guanyat el qualificatiu d’assassina, la vespa asiàtica no és especialment agressiva per a les persones i només és perillosa per als al·lèrgics. Les picades d’aquesta vespa són similars a les de les vespes comunes. Poden ser una mica més doloroses perquè el fibló és més gran, però no contenen un verí més nociu. En el cas de ser al·lèrgic, s’ha d’anar amb molta més precaució, igual que es faria per la vespa comuna o per picades d’altres insectes.\nDe fet, com que fan els nius a més de 15 metres d’alçada, hi ha menys riscos de contacte accidental que no pas els vespers comuns, i per tant hi ha menys risc de picades fortuïtes. La vespa asiàtica es va detectar per primera vegada el 2013 i ha vingut per quedar-se, per tant ens haurem d’acostumar a conviure-hi.\nEn el cas d’aquest vesper a l’estar a la via pública és responsabilitat de l’ajuntament retirar-ho. Els ciutadans que detectin un niu han d’apuntar el lloc i la data i fer un avís a l’Ajuntament o al 010. Però si el niu està en un entorn privat, sigui habitatge, jardí o espais comunitaris, s’hauria de contactar amb una empresa de control de plagues especialitzada.\nUna cinquantena de persones ballen sardanes a la Plaça Octavià\nEl Carnaval 2019 arriba el 28 de febrer a Sant Cugat


Cristina Cifuentes, l'alternativa a Mariano Rajoy al PP?\nMònica Terribas 03/05/2017 - 07.50\nAtenció a Cristina Cifuentes, presidenta de la Comunitat de Madrid, que, depèn de com acabi aquesta legislatura del PP, empastifada fins al capdamunt de casos de corrupció, pot convertir-se en l'alternativa a Mariano Rajoy; i, si no, escolteu com es distancia de l'escàndol que ha sacsejat Madrid, el cas dels González i l'operació Lezo.\nReforçava el seu perfil més enllà de Madrid, perquè no només va parlar de corrupció i regeneració democràtica, sinó que ahir també va apel·lar a un front comú contra l'independentisme que amenaça la unitat d'Espanya. I té raons per estar amoïnada, perquè, si l'Estat no mou fitxa, es trobarà al davant la voluntat de milers i milers de persones per fer el referèndum, fent costat al govern i a la CUP, que l'estan organitzant. Concretament, el Pacte Nacional pel Referèndum demostra, amb 400.000 signatures, que la voluntat de fer-lo és resistent.\nPerò, passi el que passi en aquest país, surti de les urnes del referèndum un sí o un no, hi ha debats i problemes que caldrà resoldre. Ahir parlàvem de la renda garantida de ciutadania com a nou dret, i avui abordarem el model de turisme, que ocupa 400.000 persones en el sector turístic. Però com? I com volem que sigui el turisme?\nEns està alterant la identitat dels nostres espais? Està dissenyant paisatges i ciutats de cartró pedra, programades per generar beneficis i expulsant-ne la vida de barri? Aquest matí, cara a cara entre Daniel Pardo, membre de l'Assemblea de Barris per a un Turisme Sostenible, i Joan Francesc Valls, director de l'Aula Internacional d'Innovació Turística d'EsadeCreàpolis. I, fent d'àrbitre, els arguments de l'economista Miquel Puig. Perquè, aquest debat, l'hem de fer, passi el que passi. I avui el farem.\nGarbo després de la guerra\nPanoràmica de l'embassament d'Utxesa que es pot veure al web del projecte Espais Naturals de Ponent\nEl negoci de la roba genera 3 bilions de dòlars anuals i dona feina a 75 milions de persones al món\nL'escàner dels presentadors d'"Adolescents iCat"


Joan Olivares guanya el Premi Enric Valor amb 'El metge del rei' - Diari La Veu\nEscriba el número 584812\nJoan Olivares guanya el Premi Enric Valor amb 'El metge del rei'\nLa Diputació d’Alacant augmenta la dotació del premi a 20.000 euros\nJuan Bautista Roselló i Joan Olivares.\nA l’acte de presentació de l’obra guardonada ha participat, a més de l’autor, el diputat de cultura Juan Bautista Roselló, qui ha destacat que “l’increment econòmic estimula i premia els autors que escriuen en valencià”.\nD’altra banda, Joan Olivares ha assegurat que l’obra “ha suposat un repte molt interessant per la meua implicació personal i científica amb aquest personatge” i ha afegit que ha volgut “reflectir com era el Regne de València al segle xv i com la Inquisició i la persecució dels conversos jueus va ser l’inici de la decadència del regne, un dels més influents de l’època”. L’obra serà publicada per Bromera el pròxim octubre en la col·lecció “L’Eclèctica”.\nA les acaballes de la vida, el metge Lluís Alcanyís recorda la seua infantesa a Xàtiva, un temps d’amistat i aprenentatge, però també de dubtes sobre si preservar la religió jueva dels avantpassats o confirmar la fe cristiana en què l’han educat.\nDesprés d’estudiar a Nàpols, d’haver estat un dels metges més destacats de la Corona, fundador de l’Estudi General de València -la futura universitat-, escriptor, amic de prínceps, reis, bisbes, i papes... ara, les flames de la Inquisició l’amenacen perillosament.\nEscriba el número 589180


La batalla Iglesias-Errejón no cessa en el camí cap a la segona assemblea de Podem\nErrejón i els seus seguidors planten cara a Iglesias i es mobilitzen amb una recollida de firmes 'per un congrés democràtic'\nMés de 300 càrrecs públics i orgànics de Podem afins a les tesis del secretari polític, Íñigo Errejón, han llançat un manifest per demanar que la segona Assemblea Ciutadana Estatal que farà el partit previsiblement al febrer sigui ‘més democràtica’, oposant-se així al format proposat pel secretari general, Pablo Iglesias. La brega entre les dues figures principals del partit no s’atura des de fa uns mesos.\nLa iniciativa ‘Recuperar la il·lusió’ comptava amb diversos membres de l’executiva estatal, com Pablo Bustinduy, Àngela Ballester, Auxiliadora Honorato i Tania González, que s’han sumat a les 338 inicials.\nEntre els precursors hi figuren destacats dirigents i representants públics partidaris de l’estratègia política que defensa Errejón i, ara també, del format per a l’anomenat ‘Vistalegre II’, que vol el portaveu parlamentari, diferent al que proposa el secretari general, Pablo Iglesias. La portaveu de l’Ajuntament de Madrid, Rita Maestre, la responsable d’Igualtat, Clara Serra, o el responsable d’Economia del Consell Ciutadà, Alberto Montero, han estat alguns dels primers signants a favor de la línia d’Errejón.\nTambé signen el manifest el responsable estatal de xarxes, Eduardo Rubiño, el de discurs, Jorge Moruno, els dirigents autonòmics Antonio Montiel (País Valencià) i Óscar Urralburu (Múrcia) i els diputats Sergio Pascual, Tania Sánchez, Eduardo Maura, Ana Terrón, Rosana Alonso, Ángela Rodriguez, Juan Pedro Yllanes o Miguel Vila.\nLes discrepàncies entre Iglesias i Errejón tenen a veure amb la manera que s’han de debatre i votar els projectes i candidatures que es presentin per dirigir Podem en aquesta nova etapa, una vegada superada la fase de ‘màquina de guerra electoral’. Els dos màxims dirigents del partit posen en marxa amb aquesta disputa el compte enrere cap al congrés.\nMentre Iglesias aposta per fer una única votació, en què els documents polític, organitzatiu i ètic estiguin vinculats a l’equip de persones que els proposa, Errejón i els seus seguidors defensen la necessitat de separar el debat de les propostes del de les persones que dirigiran Podem, i fer dues votacions diferenciades.


Els Bordegassos de l’Alt Penedès s’enduen la desena edició del Joverd | RTVVilafranca\nEls Bordegassos de l’Alt Penedès s’enduen la desena edició del Joverd\nDissabte els Castellers de Vilafranca van celebrar la desena edició del concurs de castells per a centres de secundària de l’Alt Penedès, que va comptar amb la participació de 8 colles.\nPer tal de donar un xic més de rellevància a la celebraació del desè aniversari, els Verds van convidar el conseller d’Ensenyament de la Generalitat, Josep Bargalló. Després de visitar el remodelat local dels Castellers de Vilafranca, Bargalló comentava que estava satisfet d’haver pogut assistir a un esdeveniment que fa una dècada que és una mostra efectiva del treball de col·laboració entre l’escola, els instituts i la cultura popular.\nPer la seva banda, els president dels Verds, Joan Badell, destacava que el Joverd s’ha consolidat com a una iniciativa que ajuda a incorporar nous castellers a la colla, però sobre tot serveix per mantenir el coneixement i la tradició castellera entre les noves generacions en una població de llarga història castellera.\nEl concurs es va tornar a fer al carrer davant de Cal Figarot, després que l’any passat el canvi fos obligat per les obres. Badell comentava que han vist que en aquest espai el funcionament del concurs és molt millor.\nEn la present edició van participar-hi uns 1.400 noies i noies de vuit centres de secundària de la comarca. Pel que fa al Concurs el primer lloc va ser per els Bordegassos de l’Alt Penedès, amb 8.450 punts; seguits del la Colla Jove de Sant Elies amb 8.260 punts i els Grimpaires del Montagut amb 8.180. La resta de la classificació la van completar els Tirallongues del Pou de l’Eugeni d’Ors, els Arreplegats del Milà, els Castellers del Nou, les Xiquetes TuGrogues de l’Alt Foix i els Vailets del Sant Josep.\nJoan Badell, Josep Bargalló, JOVErd\nLes clíniques dentals es recuperen de la pandèmia amb un increment de pacients


El nombre de gent aturada augmenta un 13,9% durant el novembre\nPer contra, 186 persones van trobar feina gràcies al programa de contractació pública\nEls ministres Gallardo i Jover durant la roda de premsa celebrada ahir.\nActualitzada 17/12/2020 a les 06:01\nEl nombre de persones registrades al servei d’Ocupació, al tancament del mes de novembre, va incrementar-se en un 13% respecte a l’octubre. Així ho va exposar el ministre de la Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo, durant la roda de premsa posterior al consell de ministres celebrada ahir. El que en valor absolut significa que un total de 1.011 persones estaven en cerca activa de feina, per les 888 que hi havia durant l’octubre. No obstant això, aquestes xifres encara estan lluny del punt més elevat de desocupació, que es va produir durant la primera onada de contagis de la Covid-19, on es va arribar a les 1.873 persones demandants d’ocupació.\nA l’altre costat de la balança, el ministre va posar les 186 contractacions que va dur a terme l’administració, en el marc del programa de contractació pública. Gallardo va exposar que “172 persones s’han contractat directament des del Govern o les administracions públiques; mentre que les 14 restants han estat mitjançant les parapúbliques, altres societats de titularitat pública o entitats sense afany de lucre”. Un altre fet que va destacar el titular d’Economia és que “d’aquestes 186 contractacions fetes, 23 han deixat el programa perquè han trobat feina al sector privat”.\nDavant del bon funcionament d’aquest programa, que acaba el 31 de desembre vinent, el Govern en va aprovar ahir la pròrroga fins al 30 de juny de l’any vinent. Cal recordar que la partida que s’ha destinat per fomentar la contractació en el sector públic ascendeix a un total d’1,25 milions d’euros.\nD’altra banda, Gallardo va dir que ja s’havien tirat endavant les primeres ajudes per a aquells negocis que van haver de tancar durant la tardor a causa de la pandèmia, com ara bars, restaurants, cafeteries o oci nocturn, que ja no va obrir. Fins al moment de la compareixença, l’executiu havia rebut un total de 283 peticions, de les quals només n’hi va haver 111 que estiguessin correctament complimentades. No obstant això, el titular d’Economia va exposar que es podien corregir per tal de poder optar igualment a l’ajut, esmenant els errors.\nEl total invertit fins ara puja a 102.208,32 euros, de les bonificacions que estaven correctament presentades, i es divideixen en 96 corresponents al 25% del lloguer, i el cost és de 82.394,24 euros, 11 al 50% (11.612,21 euros) i 7 al 75% del cost del lloguer i un import de 8.201,86 euros.\nA diferència de la classe funcionarial, política, bancària i eclesiàstica, que de moment no perd plomes.\nI esperat.... només es el començament, a sobre aquest govern que es taliban de la ecologia pujan els impostos del carburant.\n#2 Segur que si Ministre\nQui es pot creure que amb tot el país aturat menys la construcció que aquest si que van sobrats sols tenim 186 aturats més? la pena és que ens prenguin per idiotes si està a reventar, fan com a la crisi d3l 2008 van tenir de marxa 10.000 persones i ells sempre diguen que tenien 1000 aturats


Musiquetes de paper guanya la 3ª Beca Innovació en Cultura Popular — Català\nMusiquetes de paper guanya la 3ª Beca Innovació en Cultura Popular La Beca té el suport de la Fira Mediterrània de Manresa, que estrenarà l’espectacle en el marc de la seva 16a edició al mes de novembre La proposta premiada està basada en els teatrets de paper, molt populars entre el públic infantil a finals del s. XIX i principis del XX https://firamediterrania.cat/ca/premsa/notes-de-premsa/musiquetes-de-paper-guanya-la-3a-beca-innovacio-en-cultura-popular https://firamediterrania.cat/@@site-logo/firamediterrania_cat.jpg\nLa Beca té el suport de la Fira Mediterrània de Manresa, que estrenarà l’espectacle en el marc de la seva 16a edició al mes de novembre\nLa proposta premiada està basada en els teatrets de paper, molt populars entre el públic infantil a finals del s. XIX i principis del XX\nEl projecte Musiquetes de paper, presentat per l’artista plàstic Joan Alfred Mengual i la banda de músics Fem sonar les musiquetes, ha estat triat com a guanyador de la tercera edició de la Beca Innovació en Cultura Popular. La Fundació Jaume Casademont està celebrant en aquests moments, al Teatre Municipal de Girona, l’acte de lliurament de les Beques Jaume Casademont, entre les quals hi ha la d’Innovació en Cultura Popular. És el tercer any consecutiu que la Fundació Jaume Casademont convoca aquest guardó amb la Fira Mediterrània de Manresa com a mercat associat, i amb el suport de l’Ajuntament de Girona i Llet Nostra. Com a espectacle guanyador de la Beca, Musiquetes de paper s’estrenarà en el marc de la propera edició de la Fira Mediterrània de Manresa, que se celebrarà del 7 al 10 de novembre.\nMusiquetes de paper és un espectacle multidisciplinari que revisa el repertori cançonístic de compositors modernistes i noucentistes adreçat a un públic infantil. Ho fa a través dels populars teatrets de paper que van fer les delícies dels infants catalans a finals del segle XIX i començaments del XX, un període de temps en què hi va haver un boom de productes culturals destinats als més menuts a resultes de la presa de consciència de les necessitats de l’infant. La iniciativa de fer aquest espectacle va néixer gràcies a la confluència de diferents artistes interessats per la infància a Catalunya a finals del segle XIX i començaments del XX: d’una banda Fem sonar les musiquetes, un grup musical que centra el seu treball en la vinculació de la música popular i tradicional catalana amb el món infantil, i de l’altra, Joan Alfred Mengual, artista plàstic interessat per la relació entre arts visuals i les escèniques. L’espectacle està concebut com un concert, on les històries que expliquen les cançons del repertori són representades mitjançant teatrins i titelles de paper.\nEls objectius del projecte són donar una nova visió i contextualització del material musical lúdic i escènic de principis del segle XX (tot treballant les obres d’autors de l’època, Narcisa Freixas, Joan Llongueras i Apel·les Mestre); crear un espectacle unitari a partir de dues formes d’entreteniment que a la seva època eren independents (les cançons i els teatrets); difondre i donar a conèixer aquests materials tan populars a la seva època i tan desconeguts actualment, i retre homenatge a la manera multidisciplinària de treballar dels creadors modernistes, entre d’altres.\nEl grup Fem Sonar Les Musiquetes treballa, des de la seva creació el 2009, per acostar els més petits el món de la música a partir del descobriment i el treball de les cançons catalanes. Aquesta formació va néixer per presentar en directe el disc Musiquetes per la bressola (PPF, 2008), un encàrrec d’amics de la Bressola per divulgar la tasca de les escoles Bressola, que fan possible l’ensenyament en català a la Catalunya Nord. Per altra banda, Joan Alfred Mengual treballa des de fa anys les interconnexions entre les arts visuals, les arts escèniques i la didàctica; per trobar el llenguatge que permet que conversin el dibuix, la construcció, la docència i la narració.\nLa beca va adreçada a la producció i exhibició d’espectacles de cultura popular. L’objectiu de la iniciativa és impulsar la creació de nous espectacles basats en la cultura popular, moderns, actuals, atractius per al públic i capaços de crear sinèrgies amb diferents llenguatges artístics, com les arts plàstiques, la música, el circ, la literatura o els museus.\nEl jurat de la beca està integrat per Bienve Moya, Premi Nacional de Cultura Popular; Natxo Morera, tècnic de Cultura Ajuntament de Girona; Manel Vilanova, codirector de Xarxateatre; Carme Jariod, gestora cultural, i David Ibáñez, director artístic de la Fira Mediterrània de Manresa. A l’hora de fer les valoracions de les 47 propostes presentades, el jurat ha tingut en compte l’interès artístic i cultural i la qualitat i viabilitat econòmica i tècnica del projecte presentat.\nLa beca està dotada amb 5.000 €. A més de ser estrenat en el marc de la Fira Mediterrània, l’espectacle guanyador serà contractat per part de l’Ajuntament de Girona, un altre dels socis del projecte, per ser representat durant el 2014.\nEl grup Fem Sonar Les Musiquetes\nL'artista plàstic Joan Alfred Mengual\nActe de lliurement de les Beques Jaume Casademont


Mont-roig inicia una campanya per fomentar l’autocompostatge | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nS’han programat dues xerrades informatives els dies 21 i 25 de juny en què es podran sol·licitar compostadors de forma gratuïta\nLes característiques territorials de Mont-roig del Camp, amb habitatges amb jardí o terreny annex i urbanitzacions, afavoreixen que l’autocompostatge sigui una via adequada per gestionar la matèria orgànica que es genera al municipi. Per aquest motiu i amb l’objectiu de reduir aquesta part dels residus municipals, l’Ajuntament de Mont-roig del Camp ha posat en marxa una campanya per fomentar l’autocompostatge. Per incentivar a la població a adherir-se a la iniciativa s’han programat dues xerrades informatives en què es donarà a conèixer el procés que cal seguir per generar el compost. Les sessions tindran lloc divendres 21 de juny, a les 19.30 h a la Casa de Cultura de Mont-roig i el 25 de juny, a les 19.30 h també al Centre Polivalent de Miami Platja.\nLes persones empadronades al municipi i les comunitats de propietaris que s’adhereixin a la iniciativa podran sol·licitar un compostador, que l’Ajuntament oferirà de forma gratuïta fins a exhaurir existències.\nL’autocompostatge constitueix per als municipis una acció de prevenció de gran valor ambiental, ja que es redueix la quantitat de residus que cal recollir, transportar i gestionar en instal·lacions de tractament. De fet, la FORM (Fracció Orgànica dels Residus Municipals) és la més inestable, a causa del seu elevat contingut en aigua (al voltant del 80% en pes) i en matèria orgànica (hidrats de carboni, proteïnes i greixos). Aquestes restes orgàniques són fàcilment degradables pels microorganismes.\nPer això, és necessari que aquesta fracció es reculli i gestioni tan ràpidament com es pugui, per tal d’evitar la generació de lixiviats i de males olors. Les restes de menjar i vegetals de mida petita poden ser recollides selectivament i són susceptibles de degradar-se biològicament. El reciclatge dels residus orgànics és un procés senzill que podem fer a la nostra llar mitjançant autocompostatge. D’aquesta forma es retornen al sòl els nutrients i es tanca i simplifica el cicle de la matèria orgànica; ja que es produeix al mateix lloc on es generen els residus orgànics.


Un grup d’infants dels Centres Oberts de VNG experimenten sobre programació, robòtica i electrònica a través de tallers sobre inclusió digital — Català\nEsteu aquí: Inici / Idees en moviment / Un grup d’infants dels Centres Oberts de VNG experimenten sobre programació, robòtica i electrònica a través de tallers sobre inclusió digital\nEl vestíbul de la incubadora Crea&Co de Neàpolis ha estat durant tota aquesta setmana l'espai dels tallers d'inclusió digital, una iniciativa de Neàpolis dins el programa Tecnokids per promoure l'extensió de les noves tecnologies a la població infantil i juvenil. Al llarg de cinc dies una quinzena de participants, nens i nenes usuaris de la xarxa de Centres Oberts de Vilanova, han fet una immersió des del joc i l'experimentació sobre els llenguatges de programació o la robòtica.\nEn els darrers tres anys aquestes activitats promogudes des de Tecnokids han arribat a gairebé 8.300 estudiants de Vilanova i la comarca. La seva proposta permet normalitzar la inclusió d'activitats vinculades a matèries com electrònica, física, robòtica, programació lligades al lleure complementant l'oferta actual obrint el ventall d'opcions a les matèries relacionades amb les ciències i la societat del coneixement.\nEn aquest sentit el programa Tecnokids, que es desenvolupa amb la col·laboració dels equips de monitors i empreses especialitzades en l'educació en el lleure, és l'instrument per a fer realitat l'extensió del coneixement tecnològic. En aquesta ocasió el taller ha estat a càrrec de Tecnolab que compta amb una llarga experiència de servei amb una oferta educativa de foment i estímul de les TIC's. Els participants d'aquests tallers han treballat en petits grups el llenguatge de programació a partir de la confecció d'escenaris sobre els quals bastien laberints que, un cop dibuixats sobre les pantalles dels ordinadors havien de provar superant el recorregut de principi a fi abans de passar a programar un nivell superior de dificultat.\nL'objectiu és que els tallers incideixin sobre els alumnes estimulant la seva creativitat així com la capacitat de treballar en equip per superar reptes i entrebancs. Un camí que recorren resseguint processos que són propis del mètode científic: identificar el problema, plantejar hipòtesis per resoldre el problema, compartir aquestes idees, arribar a consensos i assajar realment les potencials solucions plantejades, observar el seu comportament i aprendre dels possibles errors rectificant-los.


Els estudiants sèniors tornen a les aules\nArrenca la quinzena edició de l'Aula Magna amb onze sessions que s'allargaran tot el curs\n2 min. Andorra la Vella 17/10/2019 19:37\n651x366 Membres de la Confraria d’escudellaires han ofert la primera sessió de l'Aula Magna. / M. F. (ANA) Membres de la Confraria d’escudellaires han ofert la primera sessió de l'Aula Magna. / M. F. (ANA)\n651x366 El cònsol menor d'Andorra la Vella, Miquel Canturri, conversa amb membres de la Confraria d’escudellaires, moments abans del tret de sortida de l'Aula Magna. / M. F. (ANA) El cònsol menor d'Andorra la Vella, Miquel Canturri, conversa amb membres de la Confraria d’escudellaires, moments abans del tret de sortida de l'Aula Magna. / M. F. (ANA)\n651x366 La inauguració de la quinzena edició de l'Aula Magna. / M. F. (ANA) La inauguració de la quinzena edició de l'Aula Magna. / M. F. (ANA)\n651x366 Participants a l'Aula MAgna, aquest dijous a la tarda. / M. F. (ANA) Participants a l'Aula MAgna, aquest dijous a la tarda. / M. F. (ANA)\nEls estudiants sèniors tornen a les aules. Una quinzena d’inscrits han començat aquest dimecres les onze sessions que hi ha previstes aquest curs en el marc de l’ Aula Magna, el projecte educatiu intergeneracional que organitza el comú d’Andorra la Vella i la Universitat d’Andorra. La proposta vol ser un punt de trobada entre els estudiants que estan matriculats a l’UdA i les persones grans i aquest any inclou, com a novetat, que els padrins podran fer servir el campus virtual.\nTal com ha comentat la cap de l’escola d’infermeria de l’UdA, Sara Esqué, una quinzena de padrins estan inscrits en aquesta proposta, tot i que és una xifra que pot anar augmentant ja que les inscripcions resten obertes. Al llarg d’aquest curs es faran onze sessions sobre temàtiques relacionades amb l’educació, la salut, l’empresa i la tecnologia, és a dir, temàtiques que tenen a veure amb les formacions que s’imparteixen a l’UdA, ha explicat Esqué. “És un repte apostar cada any per nous temes i que tots puguem aprendre”, ha manifestat la directora de l’escola d’infermeria, afegint que aquest any la novetat és que s’incorpora com a eina de treball el campus virtual, a través del qual es vehicularan els continguts oferts. A més, “es reincorpora una visita cultural”, en aquest cas a l’ Espai Columba. Aquesta era una proposta que s’havia fet en d’altres edicions i que es recupera en aquesta.\nEl cònsol menor d’Andorra la Vella, Miquel Canturri, ha valorat molt positivament que es faci aquesta visita cultural, ja que creu que serà “un bon espai on aprendre i desenvolupar una activitat com aquesta”. També ha destacat que l'Aula Magna sigui una activitat que està “totalment consolidada” i que serveixi per a un intercanvi de coneixement mutu entre joves i sèniors. Aquest any es manté el fet que algunes de les formacions es facin a la universitat, de tal manera que joves i grans compartiran "horaris, temes i espais", segons Esqué.\nLa xerrada inaugural ha estat al voltant de la història dels escudellaires d’Andorra i ha anat a càrrec de Teo Armengol, Carolina d’Areny-Plandolit i Josep Anton Marquilló.


IB3 | El Palma Air Europa cau a la pista del Retabet Guipúscoa\nEl Palma Air Europa cau a la pista...\tPortada > > El Palma Air Europa cau a la pista del Retabet Guipúscoa El Palma Air Europa cau a la pista del Retabet Guipúscoa comparteix\nEl Palma Air Europa va jugar a ratxes i, tot i els bons moments oferits pel conjunt de Xavi Sastre, les concesions defensives el varen condemnar. Amb el partit empatat, un parcial del Guipuscoa de 7-0 abans del descans va fer molt de mal.\nAl tercer quart, la diferència a favor dels bascos va arribar a ser de 15 punts. Gràcies a l’actuació de Mockford i Víctor Serrano, amb 17 punts per hom, el Palma va arribar amb opcions de remuntada al final del partit. Però el Retabet va aguantar les darreres embestides mallorquines i se’n va dur un triomf que el situa líder provisional de la LEB Or.\nEl Palma Air Europa torna a jugar diumenge contra el Melilla. Serà al Palau d’esports de Son Moix a les sis de l’horabaixa i en directe per IB3 Televisió.


Recollim els excrements de gos, fem un Rossell més net\nObres de condicionament de cunetes de la carretara CV-100\nObres de modificacio i millora d'un tram de la xarxa de clavegueram al carrer Vinaròs\nLa brigada d'obres de l'Ajuntament de Rossell està realitzant la modificació d'un tram de la xarxa de clavegueram al carrer Vinaròs. L'objectiu és la millora de la canalització d'aquesta part de la xarxa degut als problemes que es produïen en aquesta zona quan plovia de forma intensa.\nInstal·lada barana de protecció a les Cases del Riu\nDesprés de la construcció, l'any passat, d'un mur de contenció entre el carrer del Sòl i la carretera CV-100 al seu pas per les Cases del Riu, a causa del perill de possibles esllavissades del terreny sobre la via, aquest any s'ha instal·lat una barana de protecció al carrer del Sòl i la continuació al carrer Acéquia, donant continuitat al conjunt de la zona. També com a part d'aquesta obra, s'ha aprofitat per reformar la barana del parc que confronta el riu. Les obres han estat cofinançades entre l'Ajuntament de Rossell i la Diputació de Castelló dins del Plans de Cooperació d'obres i serveis (POYS) corresponents a l'exercici 2014.\nL'aigua que fa llum: activitats industrials al riu Sénia (dissabte, 10 d'octubre)\nDins de les Jornades europees de patrimoni industrial al territori del Sénia, el pròxim 10 d'ocubre arriba el torn de la Sénia i Rossell. L'itinerari recorre instal·lacions industrials situades als dos costats del riu Sénia (als termes de la Sénia i de Rossell).\nEn vehicles particulars s'anirà al molí o central de Malany, d'allí a la fàbrica de paper de Martorell, posteriorment als molins de la Vella i d'en Guiot i a la peixera a la Tanca, que captava aigua per generar electricitat al molí de l'Hospital.\nLloc de trobada: Oficina de turisme de la Sénia (Pg. Clotada, 23-25 - La Sénia)\nInscripcions i més informació: Inscripcions\nFotos de l'excursió a la serra d'Irta - CE l'Esquetxe\nVideo de la boda rossellana (xaranga Ni cap Ni peus)


El Casal de la Gent Gran Maria Aurèlia Capmany fa 20 anys\nOrganitza desenes d'activitats per promoure l'envelliment actiu i la relació de les persones\nEl Casal de la Gent Gran Maria Aurèlia Capmany i totes les persones que formen part d'aquesta gran família estan d'enhorabona i de celebració perquè l'equipament celebra aquest mes els seus 20 anys de funcionament.\nEl casal té un ampli programa d'activitats, obert a totes les persones grans de la ciutat, que es marca com a finalitat promoure la relació de les persones, evitar l'aïllament i fomentar l'envelliment actiu.\nLa regidora de la Gent Gran de l'Ajuntament, Charo Ramírez, ha recordat que "al Casal es fa tota mena d'activitats des de les més lúdiques, com ara el ball en línia o labors, fins a classes d'informàtica o d'agilitat mental".\nD'altres activitats destacades del casal són les classes de català, d'informàtica, de dibuix i pintura, de gimnàstica i de sevillanes.\nCharo Ramírez ha subratllat que "la programació és àmplia i variada per a donar resposta a la major part de demandes dels usuaris".\nRamírez també ha destacat que "bona part de les activitats que es fan van a càrrec de persones voluntàries, que dediquen bona part del seu temps i coneixements de manera totalment altruista".


ARTICLES – Pàgina 30 – Salvador Cardús\nLa Via Catalana ha desvetllat Espanya de la migdiada estiuenca amb un sobresalt de no dir. Fins ara, la majoria dels seus analistes havien considerat que la pulsió independentista no passava de ser la maquinació d’un president embogit, emparada per uns mitjans de comunicació públics manipulats i adoctrinadors. Guiats pels vells costums de relació amb el nacionalisme -i els hàbits de les pròpies pràctiques-, estaven convençuts que l’ardit es reduïa a l’enèsima maniobra d’una autonomia malcriada per aconseguir més “privilegis”. Tot plegat, pensaven, anava d’un xantatge emocional que es desinflaria amb quatre crits amenaçadors.\n25 de setembre de 2013by Salvador Cardús


El primer de tot i més evident, va consistir en estar a l'altura de les poderosíssimes imatges que es descriuen en la cançó. Estrofes com "Menja un caramel, Gust de beixamel, Se li eriça el pèl, Des d'un gratacel " o "Quan la Violant, Menja un croissant, Sobre un elefant, Sempre va endavant" ens obrien portes meravelloses a la imaginació. Ara, havíem de trobar el concepte visual per traslladar l'esperit de tot aquest imaginari sense caure en la il.lustració literal.\nEl segon repte va ser el de no oblidar el públic potencial al que aniria dirigit el videoclip: les nenes i nens seguidors de Macedònia. Teníem, per tant, la responsabilitat de fer quelcom atractiu per a ells, però, amb una cançó diferent, no massa fàcil i allunyada dels tòpics del single amb molt ritme i tornades fàcils.\nI finalment, ens vam proposar un tercer gran repte en afegir al videoclip un contingut al.legòric referent al moment que estaven vivint les joves components del grup: el final de la seva etapa a Macedònia. Aquest era l'últim videoclip del seu últim disc. I d'alguna forma aquesta idea de canvi, de final d'una etapa i començament d'una altra també està present a la cançó. "És la tripulant, D'una nau errant, No vol fer-se gran, Tampoc demana tant".\nI és aquí, amb aquesta última frase que sumada a aquesta altra "Els gronxadors, Turboreactors, Li eixuguen els plors, Són com meteors", on van trobar l'excusa perfecta per començar a construir la idea visual i narrativa del videoclip.\nLes Macedònia viatgen en una nau espacial travessant sistemes solars i planetes. Elia, vocalista en el tema, és la capitana. La resta de noies fan diferents treballs a l'interior de la nau: càlcul de ruta, arxius, informació, comunicacions. Es preparen per aconseguir la velocitat de la llum. Salten al hiperespai en un viatge al.lucinant de paisatges psicodèlics. Finalment arriben a una altra galàxia. Estan emocionades, admirades, impressionades davant l'espectacle de l'univers que es mostra davant elles. El que han trobat és encara més bell que el que van deixar enrere. Però fins i tot, això ara ja no és important perquè el rellevant és l'amistat que encara les uneix. I es fan conscients que tot el viscut i compartit fins ara té sentit i ha valgut la pena. No es tracta del final sinó d'un nou principi. El viatge continua.\nAquesta era la història i ara tocaven les imatges. Llavors van aparèixer les referències. El salt al hiperespai havia de ser tan al·lucinant com el de l'astronauta del Discovery en “2001: A Space Odissey” en la seqüència “Jupiter and beyond the infinite”. Després vam sumar les cinc noies i els seus cinc colors. Ara la referència van ser els vestits més coloristes de la galàxia, els pertanyents a la saga Star Trek. I finalment necessitaven una nau espacial que va acabar sent una barreja del Enterprise i del Falcó Mil·lenari. Resultat: un homenatge visual al gènere de la ciència ficció i els films clàssics contemporanis amb els quals hem crescut i alimentat el nostre imaginari.\nPreparem-nos per aconseguir la velocitat de la llum. Claudia introdueix les coordenades.\nApunta bé... no es converteixi aquest en el nostre últim salt al hiperespai.\nTan ocurrent com sempre. Tu vigila de no estavellar la nau amb qualsevol meteorit.\nLaia, t'envio els paràmetres per al salt al hiperespai.\nRebuts. Pas a la fase 1 per a l'inici d'alineació en òrbita. (Es gira cap a Aida). Comencem injecció de turbines.\nTurbines carregades. Motors inicien combustió. Màxima potència en 5, 4, 3, 2, 1...\nEstem en òrbita. Fase 2 complerta.\nBerta, inicia propulsió.\nAgarreu-vos que això serà divertit. Llestes?\nA Projectes Coses de nens.


Vila-real va celebrar ahir la tradicional Nit de la Xulla congregant al carrer a milers de penyistes i veïns en general. Convertida ja en història local per l'exalcalde Baptista Carceller qui la va incloure en el programa de festes de Sant Pasqual el 1979. Des de llavors, va cobrar un significat més profund, honrar a través d'un sopar de costella de cordero, porc, cabrit o bou, al patró de la ciutat.\nLa Nit de la Xulla és un esdeveniment típic de les celebracions de vials i barris però a Vila-real centenars de quilos de costelles, llonganisses i botifarres congreguen tots els veïns i convidats en un dels esdeveniments més multitudinaris de les festes patronals.\nL'aroma de torrà rostida a les brases de centenars de fogueres que es repartien pels carrers de la localitat va fer la boca aigua als comensals, però el tradicional procediment de guisar la xulla consisteix a enfornar la carn, amb pebre, pinyons i canyella i alguns col·lectius festius van preferir seguir aquesta última recepta.\nAhir a la nit pràcticament en totes les places de la ciutat es veia foc, pres per les penyes, grups d'amics i familiars però també les seus de les associacions de pensionistes i jubilats van disfrutar d'aquest ritual.\nEn definitiva, la d'ahir va ser una vetllada exempta per a vegetarians, en què a més d'una bona carn, la bona companyia es va estendre per tots els racons del municipi. La Junta de Festes va donar pas al ball en diferents llocs i hores amb l'Orquestra Supermagic a la Plaça Major, la discomòbil al carrer L'exèrcit o música llatina al Recinte de la Marxa.


Jutgen l'acusat d'obligar una noia a fer-li una fel·lació davant una discoteca de Girona - El Gerió Digital\nL'home reconeix els fets, n'està "penedit" i assegura que aquella nit anava molt begut\nDimecres, 21 d'abril de 2021 11:45h\nD'esquenes, l'acusat que va obligar una noia "en estat de semiinconsciència" a fer-li una fel·lació © ACN\nL'acusen d'un delicte d'abús sexual amb accés carnal a la cavitat bucal. Al judici, a l'Audiència de Girona, el processat ha admès els fets, ha dit que té llacunes de memòria perquè anava borratxo i ha assegurat que n'està "penedit".\nUna parella d'amics que estava davant el local van veure que a la víctima "li passava alguna cosa dolenta" i la van anar a socórrer. "Ella no responia, li vaig preguntar a ell com es deia la noia i em va dir que no ho sabia", ha explicat el testimoni. Llavors, van trucar a la policia.


Rarament vist, fins i tot per elfs, el wose és un tipus de criatura de la que es sap ben poc. Els elfs són la font de la majoria del que se sap d'ells; per exemple, aquests sers no provenen dels arbres malgrat la similitud de la seva forma, i estan més lligats al món de les fades que els propis elfs, encara que d'una manera diferent. Els motius i afers de la seva raça són desconeguts, encara que la majoria postulen l'obvia idea de que els woses són guardes del món natural.\nEls woses són completament pacífics, però posseeixen una gran força. De totes maneres, no són ni ràpids ni estan habituats a moure's pel món.\nNotes especials: En terreny boscós, l'habilitat d'emboscada d'aquesta unitat deixa aquesta unitat invisible als enemics, excepte si està immediatament adjacent o no ha revelat la seua posició atacant. Aquesta unitat regenera, cosa que li permet recuperar-se com si sempre estigués en un llogaret.\nAvança de: Avança a: Wose vell\nHabilitats: emboscada, regeneració\nesclafaimpacta13 - 2melé


Els beneficis de riure cada dia - Regió7\nEls beneficis de riure cada dia\nLa risoteràpia és una tècnica psicològica per aconseguir el benestar i el desenvolupament personal i professional\nRiure proporciona beneficis físics, psicològics i socials haztúa psicología positiva\nLa risoteràpia és una tècnica psicològica que té l'objectiu de proporcionar el benestar, el desenvolupament personal i professional i canviar la percepció de la situació de les persones. La risoteràpia ens ensenya a provocar el riure quan ho desitgem i necessitem per obtenir beneficis mentals, emocionals i físics.\nMolta gent desconeix la importància i els beneficis de riure en el nostre dia a dia. L'objectiu de la risoteràpia és que siguem capaços de tenir una percepció de la vida diferent, centrant-nos en les parts positives, així com ser capaços de resoldre i afrontar-les amb un somriure i obtenir una visió de nosaltres mateixos més agradable i satisfactòria.\nJosé Elías, pioner en l'extensió de la risoteràpia a l'Estat espanyol, explica que és una tècnica psicològica per aconseguir el benestar, el desenvolupament personal i professional i per canviar la percepció de la situació de les persones. Segons ell, la risoteràpia «ens ensenya a generar el riure pla i franc en qualsevol moment que ho desitgem i necessitem per obtenir beneficis mentals, emocionals i físics».\nHi ha gent que pot pensar que la risoteràpia és una tècnica nova i innovadora. Però, en realitat, no és res més que la presa de consciència de moltes al·legacions que s'han donat a llarg de la història als grans beneficis que ens proporciona el riure. «En el taoisme, la filosofia xinesa del Tao (segle VI aC), consideraven el riure com a fonamental per tenir una bona qualitat de vida. Aristòtil (segle IV aC) va definir el riure com un exercici valuós per a la salut». També, en l'època medieval (segles V-XV) es van introduir els bufons a les corts i la seva funció era entretenir i fer riure. El filòsof Sigmund Freud, pare de la psicoanàlisi austríaca, afirma que les rialles tenen el poder d'alliberar l'energia negativa del nostre organisme», explica Eva Pomares, psicòloga de Haztúa Psicologia Positiva.\nBeneficis físics del riure\nPodem dir que el riure proporciona beneficis en tres universos paral·lels de l'ésser humà: beneficis físics, psicològics i socials.\n1. Exercitació de músculs: quan riem utilitzem aproximadament 400 músculs del nostre cos, la qual cosa produeix beneficis per a la columna vertebral en moure-la i alliberar tensions.\n2. Oxigenació: es produeix un funcionament dels pulmons el doble de ràpid del normal, per la qual cosa hi ha més oxigenació de la pell, entre altres teixits.\n3. Efecte calmant: quan riem segreguem hormones com endorfines, dopamina, serotonina i adrenalina, les quals potencien l'estat d'ànim i desencadenen un efecte calmant natural.\n4. Enforteix el sistema immunitari, ja que augmenta el nombre d'anticossos en el nostre cos.\nBeneficis psicològics del riure\n1. Disminueix l'estrès: gràcies a la segregació de les endorfines, que ens activen més i ens fan combatre l'estrès d'una manera més desperta.\n2. Disminueix diversos símptomes relacionats amb la depressió i l'ansietat, ja que ens fa ser més receptius i veure el costat positiu de les coses.\n3. Eleva l'estat d'ànim: augmenta la sensació de benestar i la confiança en un mateix. Rient eliminem barreres mentals que nosaltres mateixos ens posem per protegir-nos de noves situacions.\nBeneficis socials del riure\n1. Fa la funció d'unió entre persones sense necessitat de tenir vincles personals anteriors, pel caràcter contagiós del riure.\n2. Disminueix la vergonya: el riure ajuda a afrontar situacions incòmodes i a aconseguir transformar una situació aparentment complicada en una de més suportable, combatent la timidesa.\n3. Millora les relacions interpersonals, ja que ajuda a expressar les emocions positives i a retrocedir les negatives.


>> Editorial Claret, SLU és una institució cultural creada pels Missioners Claretians amb la voluntat de servir l’Església i la cultura, i més particularment l’Església i la cultura catalanes.\n>> Amb aquesta Editorial, que forma part d’un grup d’editorials amb seu a diversos països i continents (Claretian Publishers International), els Missioners Claretians se senten hereus i continuadors de l’esperit amb què sant Antoni M. Claret –a mitjan segle XIX (1847)– fundà a Barcelona la seva «Llibreria Religiosa».\n>> Des de l’any 1926 l’Editorial manté una activitat constant, tot i que inicialment la seva denominació va ser «Gràfiques Claret». Durant els anys del Concili Vaticà II (1961-1966) aquesta activitat –ja sota el nom d’Editorial Claret– esdevé més intensa i més regular. A principis dels anys setanta es va engegar un departament audiovisual i es va posar en marxa la Llibreria Claret, que en poc temps es va consolidar com un referent en el comerç del llibre a Barcelona i a Catalunya.\n>> En l’actualitat l’Editorial Claret disposa d’un extens catàleg de llibre religiós i d’humanitats, i en els darrers anys ha fet una aposta pel llibre escolar i pel llibre infantil. Recentment s’ha introduït en el món de la producció de sèries d’animació per a televisió. A més, l’Editorial Claret ofereix als autors i institucions que hi puguin estar interessats els seus serveis editorials i de producció audiovisual.


Passejada per descobrir les dones que donen nom als carrers | Ràdio Palafolls\nHome Política Passejada per descobrir les dones que donen nom als carrers\nMarc Ferri , febrer 25, 2017\t / 978 0\nEl grup de joves d’ERC ha planejat per demà diumenge una sortida oberta a tots els públics. Es tracta de la primera caminada que recorrerà aquells carrers del barri de Mas Carbó sota el títol “Petjades de dona”\nL’objectiu de la passejada, segons reconeix l’organització, és una forma de reivindicar la poca presència de la dona en els noms de carrer, en comparació amb el nombre de vies dedicades a un personatge masculí.\nL’excursió tindrà com a punt d’inici el Fòrum Palatiolo, a les 10:30h del matí, i es calcula que duri al voltant de dues hores. Clara Otín, una de les organitzadores, explica quina serà l’organització de l’acte:\nLlegiran textos significatius d’un total de set dones, la majoria d’elles escriptores, com ara Concepció Arenal, Mercè Rodoreda i Emilia Pardo Bazán. L’anarquista Clara Campoamor, qui va impulsar el sufragi universal a Espanya, també està inclosa a la llista.\nEl recorregut per aquests se celebrarà aquest diumenge, però commemorarà el Dia Internacional de la Dona, que se celebra el proper dimecres 8 de març. Aquest dia un grup d’obreres tèxtils van prendre les carrers de Nova York, en protesta de les condicions laborals a les quals estaven sotmeses.\nMalgrat, per la seva banda, ha organitzat una exposició on convida les dones del poble a participar. Les fotografies es mostraran a la Biblioteca la Cooperativa entre el 8 i el 14 de març. El termini de presentació finalitza el proper dimarts 28 de febrer.\nEntitats i empreses de Lloret es personaran al TSJC per defensar la C-32


/ Poblat talaiòtic de Son Fornés\nPoblat talaiòtic de Son Fornés | Descripció\nEl poblat se situa a dos kilòmetres de Montuïri, per la carretera de Pina, poc abans del creuer transversal Algaida - Sant Joan. Consta de dos talaiots, habitacions i una murada que unia els talaiots. Aquest va ser excavat entre 1975 i 1988.Els dos talaiots són de planta circular, amb mides diferents.\nEl més gran té portal de tres blocs ciclopis amb un corredor de 5 metres que arriba fins a l'estança central, de planta circular, amb una columna de 4 metres d’alçada i amb cinc blocs de pedra, destinada a sostenir una segona planta, avui desapareguda. El talaiot petit té entrada superior, amb accés per graons adossats al mur exterior i una columna central a l'interior. Hi ha un total de nou habitacions excavades, de les quals la darrera ja és d’època romana; algunes conserven restes de la llar de foc.El poblat fou ocupat des del 1250 aC fins al segle V dC.\nS'hi poden distingir tres fases d'ocupació: una primera indígena talaiòtica; una segona d'aculturació, amb contactes comercials amb l'Eivissa púnica (segles IV i III); i una tercera de romanitzada (segles II aC - IV dC).


La Renaixensa: El castell de Sant Joan de Blanes\nLa silueta del turó de Sant Joan i el seu castell és un dels trets més característics i definitoris del paisatge cultural blanenc. La magnífica vista que es pot admirar des de dalt de tot del turó, i en particular la perspectiva de la nostra vila que es pot veure a través del cèlebre forat dels murs del castell –respectat per les obres de rehabilitació de les darreries dels anys 80 pel seu caràcter simbòlic-, és un dels atractius de la visita a Sant Joan. El castell, encimbellat en el punt més elevat d’una muntanya de 173 metres d’alçada, sembla un petri i silenciós guardià de la vila que s’estén als seus peus. La blanca i amable capella construïda uns metres per sota de la torre del castell serveix de contrapunt a la rigidesa marcial d’un castell edificat, segurament, per alertar els blanencs de fa mil anys de possibles atacs pirates vinguts per mar en l’època en què les illes Balears encara estaven sota domini àrab.\nEl castell de Sant Joan, part dels dominis dels Cabrera i els seus subfeudataris, la família dels Blanes, és esmentat per primer cop amb el nom de castell de Forcadell l’any 1002, encara que des d’aleshores sempre fou anomenat castell de Blanes. En temps d’invasions i atacs pirates els habitants de Blanes fugien de llurs cases i anaven a refugiar-se al castell per un camí significativament anomenat “de la retirada”.\nLa fortalesa començà a entrar en decadència a partir de la segona meitat del segle XV, i arribà a tal punt de degradació que fins i tot, l’any 1588, els frares caputxins hi anaven a treure’n pedres per la construcció del convent. No fou fins a mitjan segle XIX, quan s’hi instal·là una estació telegràfica amb finalitats militars, que es van començar a portar a terme una sèrie de modificacions al castell, bàsicament obres de fortificació.\nEls anys 50 del segle XX l’estat de conservació del castell, i en particular de la torre, era pèssim, per la qual cosa un grup de blanencs emparats per la revista Recull decidiren iniciar una campanya per restaurar-lo, que culminà en la creació d’un Patronat municipal pro Sant Joan i en l’obertura d’una subscripció popular destinada a costejar les despeses de les obres de rehabilitació, que van començar el 25 d’agost de 1958.\nL’ermita, que en un principi era la capella del castell –documentada per primer cop el segle XIII-, és de planta rectangular i té un campanar adossat. L’any 1900 l’ermita també va ser rehabilitada i reformada segons l’estil “romànich i alarb”, diu La Costa de Llevant. Després d’una subscripció oberta entre els blanencs residents a l’Havana (Cuba) la restauració va finalitzar el mes de desembre d’aquell any. Com a curiositat diem també que en aquelles obres es va instal·lar a sobre el fris davanter de la capella, com a base d’una imatge de la Puríssima, una granada de ferro que era un romanent de les que va disparar l’exèrcit espanyol durant el setge al qual va sotmetre Blanes l’any 1652.\nLa façana principal i el cantó de tramuntana de l’ermita estan arrebossats i pintats de blanc, color que li dóna un càlid aire mediterrani, mentre que la resta és amb fàbrica de pedra vista. A l’interior hi ha una fornícula amb la imatge de Sant Joan Baptista, al qual està dedicada la capella, i a la paret del fons del presbiteri hi trobem unes pintures de motius mariners, confeccionades a finals de la dècada de 1950 per Maria Teresa Bedós, en el context de les obres de rehabilitació del conjunt de Sant Joan.\nL’accés a Sant Joan a peu o en cotxe és fàcil, i s’hi pot arribar pel carrer Vidal i Barraquer, una via serpentejant que culmina al cim del turó. També s’hi pot arribar, això sí, a peu, des d’un camí que comença un xic més amunt i a la dreta de la font d’en Romà, al barri de Sa Carbonera. Cada 24 de juny, dia de Sant Joan, es celebra la diada amb la tradicional missa a l’ermita.\nPublicat per Fèlix a 4:45


Apartment Niko Klenovica Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKlenovica, Klenovica, Croàcia - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment Niko és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Klenovica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Apartment Niko, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartment Niko és una selecció idònia per a la vostra estada a Klenovica.\nDescompte a Apartment Niko


Orihuela - Consorcio Vegabaja Sostenible\nA Oriola es troben vestigis d’assentaments humans des del Calcolítico (segona meitat del tercer mil·lenni a. JC), passant per la cultura Argárica, Bronze Final i Ferro Antic fins a la cultura ibèrica i la romana.\nDurant l’època visigoda va ser capital d’una demarcació que abastava les actuals províncies d’Alacant i Múrcia. Al S. VIII va ser cap del ducat de Teodomiro, que va pactar la seva autonomia amb els àrabs; segons narra la llegenda, el pròcer visigot va situar en les muralles de la ciutat a dones vestides amb uniformes de guerrers, de tal manera que va forçar la negociació enfront de l’invasor. Al S. IX perd la seva independència enfront del Califat dels Omeies. Posteriorment, s’integra en diferents regnes taifes, fins que al segle XIII (17 de juliol de 1242) les tropes del llavors Infant Alfonso de Castella (més tard Alfons X el Savi) reconquisten la ciutat.\nEn 1296 Oriola ret homenatge a Jaume II d’Aragó i s’incorpora al Regne de València, com a cap de governació i amb dret a vot a les Corts.\nL’any 1564 es crea el bisbat d’Oriola, llarg anhel dels oriolans. Durant la Guerra de Successió, el governador de la ciutat, Marquès de Rafal, va recolzar al pretendent Carles d’Àustria; i amb la victòria de Felip V, la ciutat és saquejada i perd els seus furs.\nOriola ha donat homes il·lustres en el camp de les lletres, les ciències i la religió: el poeta Miguel Hernández, el pintor Joaquín Agrasot, el cardenal Desprades (primer nunci apostòlic), l’arquebisbe Loaces, etc. I ha estat font d’inspiració de Gabriel Miró en les seves magnífiques novel·les Nostre Pare Sant Daniel i El bisbe leprós.


Tres guardons als premis Alella Valora l’esport\nL’Infantil, els Veterans i el jugador del Cadet Esteve Roura són escollits pel jurat com a vencedors en tres categories diferents.\nUn Pavelló Abelardo Vera ple fins a la bandera donaria la benvinguda a totes les entitats esportives d’Alella per celebrar la tercera edició dels premis Alella Valora l’Esport. Esportistes, famílies, dirigents dels clubs i autoritats compartirien una vesprada carregada de bona sintonia i caliu.\nLa regidora d’esports Glòria Mans seria l’encarregada de donar el tret de sortida de la cerimònia, dirigint-se a tots els presents amb unes paraules de lloança cap a la pràctica esportiva. “L’esport compta amb uns valors que s’han d’intentar promoure com a valors culturals i socials. La tenacitat, el sentit de la disciplina i l’esperit de superació són elements que tots necessitem”, destacaria Mans.\n“Aquests premis suposen un reconeixement als èxits de les persones que fan esport, però també als entrenadors, als directius i a la feina de les entitats. Mai heu d’oblidar que, encara que no es pugui guanyar sempre, el millor és passar-s’ho bé fent esport”, afegiria abans d’iniciar l’entrega de premis.\nL’alcalde d’Alella, Andreu Francisco, també presidiria l’esdeveniment i pujaria a l’escenari per formular “un profund missatge d’agraïment a totes les persones que dediquen una part del seu temps a aconseguir que l’esport del poble vagi endavant”.\nEn la categoria d’èxits esportius, el CF Alella seria reconegut amb tres distincions. L’equip Infantil del club guanyaria el premi ‘Equip o col·lectiu masculí de formació’, mentre que els Veterans recollirien el guardó ‘Equip o col·lectiu masculí open’. A més, el jugador del Cadet Esteve Roura seria premiat amb el diploma ‘Esportista masculí de formació’.\nPer acabar, la resta de nominats del club – Benjamí ‘A’, Benjamí ‘C’, Marc Sisó, Xavi Alonso i Hugo Núñez – rebrien els seus respectius diplomes i podrien gaudir del caliu i l’ovació del públic assistent.


Els diaris en català, una eina de cohesió social\nEls directors dels rotatius debaten sobre el sector\nLa premsa en català ha estat un bon element per cohesionar el país, però ara s'ha de repensar. Són algunes de les conclusions del debat entre els directors de diaris catalans celebrat ahir.\nALBERT CASTELLVÍ ROCA Barcelona. 14/10/2011 00:00\n260x366 Gemma Calvet (centre) va moderar el debat entre Xevi Xirgo, Enric Juliana, Enric Hernàndez i Carles Capdevila, que va tenir lloc ahir a l'Ateneu Barcelonès. / PERE VIRGILI Gemma Calvet (centre) va moderar el debat entre Xevi Xirgo, Enric Juliana, Enric Hernàndez i Carles Capdevila, que va tenir lloc ahir a l'Ateneu Barcelonès. / PERE VIRGILI\nLa situació present i futura de la premsa en català va ser objecte de debat ahir a l'Ateneu Barcelonès en una trobada dels directors dels quatre diaris que s'editen en català per a tot el país. Tots van coincidir a apuntar el paper cohesionador que han dut a terme aquests mitjans per a la societat catalana, ja sigui perquè van néixer en un moment clau per a la llengua, com és el cas de l' Avui i El Punt , o bé perquè a través de la doble edició en català i castellà han pogut "penetrar en el territori" i "ajudar la població castellanoparlant a llegir en un català planer", com va destacar el director d' El Periódico , Enric Hernàndez, que assegura que el seu rotatiu va fer el pas de treure una edició en català "quan la situació sociolingüística ho permetia".\nEn canvi, tant el director de l'ARA, Carles Capdevila, com el d' El Punt Avui , Xevi Xirgo, van remarcar que en el seu cas "mai" es van plantejar en quina llengua havien d'estar escrites les seves publicacions. Des de La Vanguardia , el director adjunt Enric Juliana -que va excusar la presència del director, José Antich- va recordar que el rotatiu va néixer fa 130 anys, en un moment que "el castellà tenia una presència real a la societat catalana", i va afegir que actualment un 40% dels seus exemplars es llegeixen en català.\nPel que fa a la crisi del model de negoci de la premsa escrita, Capdevila va remarcar que les xarxes socials han obligat els mitjans a posar l'usuari al centre: "Els diaris fa molts anys que diuen: «Això és així, tu has de pensar així», però nosaltres hem de tractar molt bé l'usuari, l'hem d'estimar". Sobre el model que caldrà seguir a partir d'ara, assegura que voldria ser "el primer diari" que el troba, i apunta que passarà per "la digitalització i pagar pels continguts". Una línia semblant és la que va indicar Hernàndez, que considera que amb internet els rotatius han perdut "el monopoli de la prescripció", i que ara han de "posar la informació a mans del lector allà on sigui". A més, va admetre: "La caiguda de difusió dels diaris respon també als errors que nosaltres mateixos hem comès: hem habituat la gent a llegir gratis el mateix que podien comprar al quiosc".\nJuliana, en canvi, va defensar que "un diari és un diari, encara que s'expressi en molts suports", i que el fet de tenir més o menys lectors i influència depèn de la capacitat d'oferir "una estructura que el lector reconeix". A mig camí, Xirgo va admetre que els diaris "han d'anar cap al digital", tot i que creu que la immediatesa és més pròpia d'altres mitjans, i que la premsa escrita s'ha de dedicar sobretot a la "reflexió".


Les mongetes azuki: propietats, beneficis i receptes | ets el que menges\nAquí el coneixem poc, però aquest llegum que prové d'Orient té moltes propietats terapèutiques que val la pena conèixer. És important cuinar-lo bé per poder assimilar tots els seus nutrients.\n22 de maig 2011 | Actualitzat el 28 de setembre 2020 per Adam Martín\nÉs important que el vostre rebost estigui ben assortit de llegums de tota mena, des de cigrons fins a llenties. Havien estat els grans protagonistes de la cuina tradicional casolana, però ara són els grans oblidats i val la pena recuperar-los. Si us fa mandra comprar-los secs i cuinar-los també els podeu comprar cuits: el que és important és tornar-los a incorporar a la vostra dieta.\nAvui ens aturem a parlar de les propietats d’un llegum de nom curiós i exòtic: l’azuki, o aduki. Originari de l’Himàlaia, va passar després a la Xina i el segon llegum més consumit al Japó després de la soja, l’azuki és famós per les seves propietats terapèutiques i nutritives. També es fa servir per elaborar uns dolços japonesos anomenats Dorayaki.\nLes propietats nutricionals de les azuki\nLes mongetes azuki són més fàcils de digerir que altres lleguminoses. Contenen grans quantitats de fibra, vitamines del grup B (B1, B2 i B7) i minerals com ferro, manganès, magnesi, fòsfor, calci i zinc.\nA més les seves proteïnes són d’alt valor biològic, cosa que vol dir que contenen tots els aminoàcids essencials. Un d’aquests aminoàcids, la metionina, és el responsable de l’efecte relaxant que generen les azuki a l'organisme; un altre, la lisina, és important per al desenvolupament del cervell; i la histidina és fonamental per als nens.\nEls principals efectes de la azuki sobre l'organisme\nL’azuki és l’únic llegum amb efecte alcalinitzant.\nEfecte tonificant sobre el ronyó, les vies urinàries i el cor.\nÉs un bon diürètic i desintoxicant\nAllibera de forma natural l’excés de líquid de l’organisme. Per aquesta raó es fa servir terapèuticament en casos de cistitis i problemes de pròstata o uretra.\nTambé serveix per combatre els problemes d’ossos. Això és degut al seu efecte alcalinitzant, perquè combat l’acidosi. Quan la sang és massa àcida (conseqüència, per exemple, de menjar sucre o un excés de carn, s’afavoreix l’aparició de l'osteoporosi i altres problemes dels ossos.\nCanvis vitals de la azuki segons al medicinal tradicional xina\nLa medicina oriental fa servir els azukis per potenciar el funcionament correcte del ronyó i la bufeta. Aquests òrgans, sempre segons la medicina xinesa, estan relacionats amb la por i per això poden ser útils per combatre determinats problemes emocionals que hi estiguin relacionats.\nTambé contenen fitoestrògens, substàncies vegetals que poden actuar com estrògens en el cos, que tenen una acció reguladora hormonal i que també actuen de forma preventiva contra el càncer de mama.\nCom he de cuinar les azuki?\nCom tots els llegums, si no es cuina bé pot provocar flatulències i indigestió. Per evitar això, d’entrada és important:\nDeixar-los en remull tota la nit amb una tireta d’alga kombu. Ajudarà a estovar-los.\nLlenceu l’aigua del remull.\nPoseu 1 tassa d’azukis per cada 3 tasses d’aigua en una olla, juntament amb l’alga kombu.\nPorteu a ebullició. Tapeu, baixeu el foc i deixeu que es cuinin una hora i mitja aproximadament.\nNo hi afegiu sal. No hem d'afegir la sal fins que quedin uns cinc minuts de cocció, perquè del contrari no s’estovarien.\nSi els feu en una olla a pressió. El temps de cocció es redueix a 45 minuts. Combina bé amb el coriandre, el comí o el gingebre.\nCombinen bé amb el coriandre, el comí o el gingebre.\n6 originals i variades receptes amb azuki\nDescobriu com incorporar les mongetes azukis en receptes tant dolces om salades:\nGuisat d’azukis amb carbassa per Montse Vallory\nLa millor hamburguesa del món mundial per Cristina Arroyo\nSopa màgica de tomàquet i azukis amb tortillas cruixents per Cristina Arroyo\nEscudella amb pilota o “poció màgica” de Nadal per Cristina Arroyo\nGaletes de xocolata per Adriana Ortemberg


Contra el coronavirus, contra les desigualtats | Barcelona en Comú\nContra el coronavirus, contra les desigualtats\nConseller de Sant Andreu\nFa quinze dies el govern de Pedro Sánchez decretava l’estat d’alarma i el confinament de la població i a casa ens ho preníem amb una barreja de resignació i expectació per veure què suposaria. Amb un nen de 17 mesos i un pis al que ens havíem traslladat feia poques setmanes la incertesa era total.\nLa feina de conseller tècnic del Districte i la gestió de la crisi a Sant Andreu havia de combinar-se a la perfecció amb les dues paraules més de moda dels últims temps: teletreball i conciliació. Enganyaria si digués que està sent fàcil i que totes les responsabilitats estan sent prioritzades amb l’atenció que requereixen.\nPerò el més rellevant no és com el que es coneix com a càrrec de confiança, membre del Consell Plenari de Districte amb sou assegurat, viu aquesta experiència sinó com s’ho fan els centenars de famílies que d’un dia per l’altre han deixat de rebre el seu àpat principal que rebien a les escoles gràcies a les beques menjador i que la Generalitat ha trigat vora dues setmanes a atendre.\nCom es confinen famílies senceres, moltes d’elles nombroses i extenses, en pisos petits? Com la gent que comparteix habitació on no té accés a àpats calents viurà aquests dies? Com les dones que pateixen violències masclistes podran conviure aquestes setmanes amb els seus agressors? Podran tornar als llocs de feina els treballadors i treballadores del polígon de Bon Pastor, i arreu, afectats? O com els comerciants dels nostres barris podran mantenir el negoci després de tants dies tancats...\nEls contactes amb les entitats ens dibuixen un panorama desolador especialment als barris més empobrits on el fet de tancar-se a casa els fa desaparèixer del mapa mediàtic i polític durant setmanes. Què ens trobarem després?\nAquest cap de setmana coneixíem que la Trinitat Vella, al nostre districte, és un dels barris amb més casos detectats de Covid19 i molts veïns i veïnes ens preguntaven si les dades eren certes i com era això possible. Doncs, precisament, perquè les desigualtats s’expressen d’aquesta manera, amb més força quan hi ha crisis de qualsevol mena, atacant a les classes treballadores dels barris més humils, zones amb pitjor salut i dificultats per confinar-se.\nI precisament, per això, és la feina incansable per defensar els col·lectius més vulnerables el que ens fa recordar qui som i per què estem aquí. Perquè l’esperança de vida, la renda per càpita i, ara, el nombre de casos de COVID19 repartits territorialment no ens segueixin recordant que Barcelona és encara una ciutat molt desigual.\nAmb l’energia i perseverança de sempre, però amb més motius que mai, seguirem posant a les persones al centre, especialment les més vulnerables, perquè aquesta crisi no deixi enrere, sobretot, als de sempre. Caldrà reforçar eines com el Pla de barris, que ja posava i posa molt èmfasi en aquestes zones de la ciutat per lluitar contra les desigualtats. Caldrà ser imaginatius, escoltar-nos i sobretot lluitar sense defallir perquè tothom se’n pugui en sortir.


CLUB ATLETIC BERGA - Historia\nA principis dels anys vuitanta, un grup format per sis corredors van decidir formar una pinya, per després muntar un club. Estaven plens d'il·lusions, dibuixant la possible pista on algun dia entrenarien. Alhora dibuixaven el possible escut que els representaria o bé com serien els carnets d'aquest nou club... Eren altres temps.\nAcostumats a lluitar per una dutxa d'aigua calenta al Pavelló Municipal d'Esports de la ciutat, cosa que no els era possible a causa de la falta d'infraestructura.\nEren aquells bojos que corrien per parcs i carrers fent allò que més els agradava, tot i que hi havia gent que no ho considerava un esport.\nAvui tot ha canviat i molt des d’aquell inici; ara es considerat un dels esports més complets i reconeguts. Els nostres protagonistes han deixat de ser aquells bojos de la ciutat de Berga per ser un model a seguir per els més joves del club.\nD'alguna manera aquella petita aventura d'en Quevedo, el Julio, el Travé, el Vilardaga, el David Barniol, el Pepe Labrador i molts d'altres que gràcies al seu ajut i col·laboració han fet possible curses com la Mitja Marató Ciutat de Berga, la Sant Silvestre de Berga, la Pujada i Baixada a Queralt, Crossos i d'altres Curses Populars que han marcat d'alguna manera a més d'una persona de la comarca.\nSens dubte són els culpables que més d'un surti a córrer a les set del matí o a les vuit de vespre.\nDes d’aquí incidir que els agradaria formar un grup més numerós, però que per el moment no hi ha motiu de queixa, ja que tampoc es disposa ni de més temps ni d’infraestructures per portar-ho a terme.\nEns agrada posar el nom d'aquells que han fet i fan possible que tot això continuï, que ens deixarem a més d'un, algú ens ha deixat, però de ben segur que també allà on sigui està fent alguna cosa per l'esport : Joan Balaguer, J. Fernández, F. Perona, N. López, i la nostra nova generació: Josep Casals, Joan Torrents, Josep Ballonga, Albert Comellas, Tomasa, i molts d’altres. De tota manera ens coneixem tots. Des d’aquí desitjar-vos a tots que continueu així o millor i per molts anys.


CAT (Col·lectiu Autònom de Treballadors) » Resum del CSSL del dia 10/12/2021\nDivendres 10 de desembre es va dur a terme la reunió de Comitè de Seguretat i Salut Laboral en la qual destaquem els següent punts tractats:\nActuacions realitzades per la Subdirecció de Prevenció de Riscos i Salut Laboral.\nDel Servei de Prevenció Tècnica de Riscos Laborals:\n* Ens passen les dades de la sinistralitat laboral i ens comenten que farem un comitè extraordinari al gener per tractar el cas de l’accident mortal del company de la Unitat de Subsòl.\n*Ens informen sobre actuacions d’activació del Protocol de la prevenció, detecció, l’actuació i la resolució de situacions d’assetjament psicològic, laboral i altres discriminacions a la feina de la PG-ME.\nDel Servei de Vigilància de la Salut:\n* Ens informen del nombre d’adaptacions del lloc de treball que s’han dut a terme; el de segona activitat i els de tècnic de suport no policial.\n* En quan als exàmens de Salut a data 26 de novembre se n’han realitzat 864.\n*Suport Psicològic: En informen del nombre persones que han atès entre casos nous, altes, emergències, seguiments, etc.\n*Se’ns ha passat tota la programació de l’activitat Preventiva del 2022 detallada.\n*Es convocarà un grup de treball per a l’anàlisi de situacions d’autolesió. Aquest grup ja va estar en funcionament al 2013 i ara es tornarà a reprendre de nou amb els nous delegats dels sindicats.\n*Covid-19: les dades de treballadors confinats o afectats per la malaltia va a la puja com és tendència a la resta de la societat. La vacunació continua evolucionant segons els criteris sanitaris generals del Departament de Salut.\n*En quan a salut mental encara no hi ha resposta del Departament de Salut per trobar un espai de referència que faci les funcions que va dur a terme el programa Espai. Encara no sabem quan hi haurà solució a aquest problema.\nMaterial. Ha arribat tot el material que s’esperava: defenses, cascs i escuts. El material es repartirà entre desembre i gener.\nProtocol de trasllats penitenciaris: encara està per revisar.\nPer qualsevol dubte o consulta podeu posar-vos en contacte amb el sindicat (934850350) o directament amb la delegada de seguretat i salut laboral del CAT (608237543).\nResum del Consell de la Policia del 09/12/2021