Notícies - Serveis a la persona i promoció econòmica, objectius d'un nou cartipàs amb un 5% d'estalvi\nL'oposició veu un cartipàs 'sobredimensionat' i amb una tria de càrrecs directius 'poc transparent' (12/jul/11)\nConesa aposta per concentrar l'organigrama municipal en tres grans àrees de gestió ( 7/jul/11)\nL'equip de govern destaca l'estalvi després de la distribució política i tècnica\nel 11/jul/11 Josep Gimeno Política PDF\nL'alcaldessa, Mercè Conesa, defensa el nou cartipàs i l'equip directiu com el més adequat per afrontar els dos principals objectius del mandat: l'atenció a les persones i la promoció empresarial. En el ple extraordinari d'aquest dilluns, el govern ha fet bandera de l'estalvi del 17% que suposa la nova distribució de responsabilitats polítiques i directives respecte la del mandat passat. En concret, el cost del cartipàs i dels càrrecs s'eleva fins al 1.780.000 euros anuals. L'organigrama s'ha aprovat amb 15 vots a favor (CiU), quatre abstencions (PP) i sis vots en contra (PSC, ICV-EUiA i CUP).\nSegons l'alcaldessa, l'equip de govern continuarà apostant pel Pla d'Alineació Estratègica (PACTE) per determinar els objectius polítics del mandat, que se centraran en l'atenció a les persones, partida que no es veuria afectada en els pressupostos, i en l'impuls empresarial per generar llocs de feina. Unes altres prioritats per al mandat són, segons Conesa, l'aplicació del nou Reglament Orgànic Municipal (ROM) i l'impuls del projecte de ciutat intel·ligent per generar estalvi.\nEn aquest sentit, Conesa ha subratllat que el nou cartipàs passa a tenir cinc tinences d'alcaldia en lloc de les set del mandat passat. A més, l'alcaldessa ha remarcat que tres d'aquests càrrecs passaran a tenir dedicació parcial. Segons Conesa, es tracta de la millor distribució de responsabilitats per afrontar els propers quatre anys.\nEls asseguro que hem buscat un cartipàs perquè la ciutat funcioni i perquè treballi amb rapidesa per a les necessitats del municipi.\nQuant a les retribucions, els sous dels tinents d'alcalde a dedicació total arriben als 60.000 euros a l'any i els de parcial, a 52.000. Els regidors a dedicació completa n'obtindran 47.000 i els de parcial, 28.000. L'excepció és el regidor Raül Grangé que en guanyarà gairebé 60.000 per acumulació de funcions. Amb aquest dibuix, segons l'equip de govern, s'aconsegueix un estalvi del 5'6%, ja que es passa del cost de 638.000 euros del darrer mandat a 602.000 aproximadament.\nPel que fa l'equip directiu, format per 19 persones amb un cost d'uns 1.180.000 euros a l'any, el govern local destaca que s'ha aconseguit un estalvi del 24%. Això es deu al fet d'apostar per la promoció interna, que permet un estalvi de 277.000 euros a les arques municipals. El tinent d'alcalde de Governació, Jordi Puigneró, ha fet un símil futbolístic per definir els nous càrrecs de confiança.\nHem fet una aposta pel planter i pels treballadors d'aquest Ajuntament.\nArran de les crítiques d'alguns partits de l'oposició, Conesa ha defensat que l'àrea d'Esports depengui directament d'alcaldia. En aquesta sessió extraordinària, les competències de Territori s'han delegat al ple municipal.\nA partir del proper ple, mitja hora abans del seu inici, hi haurà un torn específic de precs i preguntes del públic assistent a tots els membres del consistori prèviament reunits a la sala de plens.


La Festa Major de Sant Joan de Vilassar de Mar segueix la temàtica indiana | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nLa Festa Major de Sant Joan de Vilassar de Mar segueix la temàtica indiana\nLa Festa, per tercer any consecutiu, segueix la temàtica indiana en record dels avantpassats que sortien a la mar per fer les Amèriques.\nEl pregó del vilassarenc Xevi Ramon, vinculat al futbol, escriptor i estudiós de la història local, donarà el tret de sortida a la festa des del balcó de l’Ajuntament i convidarà a tothom a anar a rebre el Pigat i la Lucía, que com cada any arribaran a bord del vaixell Sant Ramon.\nEl correfoc, la penjada de l’ase Innocenci, les rutes pel patrimoni indià, la fira d’indians, els concerts joves, les activitats infantils, l’exhibició castellera, el cercavila de gegants i nans o la celebració de la festa dels Països Catalans són algunes de les activitats tradicionals que no hi faltaran.\nEnguany i com a novetat, diverses entitats: l’AE Atzavara, l’AE Intayllú, l’Esberla, els Mansuets, Hypatia, Arran, Cavall de Forques, Festa’l Burro i Festes Reivindicatives, han creat una nova proposta, La Rierada!. Consisteix en dividir el poble en tres sectors, cada sector conté una de les rieres dins del seu territori i aquests representen a un ofici tradicional del poble: els Pescadors, els Mestres d’Aixa, i la Gent Pagesa. Cada sector té una banderola i un color. Els tres sectors hauran de competir entre ells per aconseguir el màxim de punts possibles per ser el guanyador de la Festa Major, i aquell que ho aconsegueixi tindrà l’honor de decorar la façana de l’Ajuntament amb la seva banderola l’any següent (www.facebook.com/FMlaRieradaVdm).\n(Els actes també es poden consultar al web www.vilassardemar.cat i en dispositius mòbils a través de l’App “Vilassar de Mar a prop teu”)\nDivendres19 de juny\n-16.30 h Visita a La Bressoleta i la Casa Pairal, a càrrec dels Mansuets de Foc. La Bressoleta i Casa Pairal\n-17 h Acte de culminació de la festa del 20è aniversari del Tucutuc i jocs de carrer de l’Estrany viatge del Sr. Tonet, a càrrec de la Cia. Tombs Creatius. Pista Poliesportiva de la Plaça Carles Trias. A continuació, cercavila amb els Ssstrèpits de l’AVAL fins a la plaça de l’Ajuntament\n-18 h Inauguració de la XLIX Exposició Col·lectiva de VilassArt. Espai Cultural Can Bisa (C. Montserrat, 8) i Hotel d’Entitats (C. Sant Joan, 36)\n-18.30 h Masterclass de ciclo indoor. Piscina Municipal\n-18.30 h Visita guiada per la ruta del patrimoni indià (amb aforament limitat). Can Bisa (C. Montserrat, 8)\n-19.30 h Pregó de Festa Major, a càrrec de Francesc-Xavier Ramon i Pera, gran petardada i exhibició de les colles de l’AVAL. Plaça de l’Ajuntament\n-20 h Acte del Centre d’Estudis Vilassarencs. Sala Cultural Maria Roser Carrau (C. Montserrat, 8)\n-20.30 h Concentració i cercavila per anar a rebre el Sant Ramon i el Pigat i la Lucía amb les colles de l’AVAL. Plaça de l’Ajuntament\n-21 h Arribada del Sant Ramon, desembarcament del Pigat i la Lucía amb Bricbarca i Històries de mar endins, a càrrec de La Tropa Teatre. Platja de Palomares\n-21 h Botifarrada, a càrrec de Carns Montserrat i Bar Palomares. Platja de Palomares\n-22 h Nit de salsa i son cubano, a càrrec de Chacumbel’s Music Orquesta. Platja de Palomares\n-22.30 h Correfoc de Festa Major, amb els Mansuets de Foc. De la plaça Picasso a la plaça del Círcol. A continuació, cercavila per procedir a la penjada de l’ase Innocenci, a càrrec de l’AVAL. Plaça de l’Església\n-23.45 h Concert jove de Festa Major, a càrrec de Miquel del Roig, Auxili i PD Sendo. Escola Pérez Sala\n-10.30 h Visita guiada per la ruta del patrimoni indià (amb aforament limitat). Can Bisa\n-D’11 a 14 h i de 18 a 22 h Fira d’indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-11 h VI Trobada d’embarcacions de vela tradicional, a càrrec de Bricbarca. Espigó de Garbí\n-11.30 h Arribada de barques de pesca i subhasta de peix. Espigó de Garbí\n-11.30 h Pedalada popular, a càrrec de l’AV EL Barri. Plaça Carles Trias\n-11.30 h Cercavila d’inauguració de la Fira d’indians amb la locomotora i els indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-12 h Exhibició del bot de salvament de Calafell, a càrrec de Bricbarca. Espigó de Garbí\n-12 h Masterclass de Zumba. Plaça Picasso\n-12.30 h Ronda musical a la Fira d’indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-13 h Animació de carrer, amb l’arribada dels banyistes a la Fira d’indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-13.30 h Funció de circ modernista a la Fira d’indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-14 h Ronda musical a la Fira d’indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-17 h Partides simultànies d’escacs. Plaça del Comú de les Noies (C. d’en Saura)\n-17 h Ballada de sardanes amb la Cobla Iluro. Casal de Curació i Casa Pairal\n-17 h Ronda musical a la Fira d’indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-17.30 h Plantada de gegants. C. Sant Artur\n-18 h Masterclass de body pumb, zumba i sh’bam. Plaça Picasso\n-18 h Inauguració de l’exposició del Centre Cívic de Lluís Jover. Centre Cívic de Lluís Jover (C. Lluís Jover, 22)\n-18 h Animació de carrer, amb l’arribada dels periodistes a la Fira d’indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-18 h Actuació infantil, amb Trastorn emocional, a càrrec del Petit Nagual. Aparcament del Patronat Parroquial\n-19 h Ronda musical a la Fira d’indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-19 h Audició de gralla, a càrrec de Sons. C. Sant Artur\n-19.30 h Funció de circ modernista a la Fira d’indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-19.30 h Cercavila de gegants i nans. Del carrer Sant Artur fins a la plaça Picasso\n-19.30 h Festa Cubana amb orquestra i animacions, a càrrec de l’escola de ball La Clave. Plaça de l´Ajuntament.\n-20 h Concert de Festa Major amb la Coral Calandina i la Coral Englantina. Ateneu Vilassanès\n-20.30 h Ronda musical a la Fira d’indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-21 h Cercavila amb la locomotora i els indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-21 h Sopar i concert amb Zarigüeya, Rumb al Bar i PD Selecta. Aparcament del Patronat Parroquial\n-22.30 h Ball de Festa Major, a càrrec de Los Sírex i actuació del DJ Albert Malla amb el seu “Cocodrilo Club”. Escola Pérez Sala\n-9 h XVI Cursa infantil 2015 “Memorial David Cruces Pizarro”. Av. Eduard Ferrés\n-11 h Xeringada i escuma, a càrrec dels Agrupaments Escolta Atzavara i Intayllú. Plaça Picasso\n-11.30 h Cercavila amb la locomotora i els indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-12 h Exhibició castellera amb els Capgrossos de Mataró. Plaça de l’Ajuntament\n-12 h Vine a conèixer i provar els gegants, els nans i el drac, amb vermut musicat. Plaça Pau Vila\n-13 h Inauguració de l’exposició 44 anys després, una visió retrospectiva de dibuixos i pintures, de Carlos Anglarill. Museu Enric Monjo\n-17 h Campionat d’Scalèxtric de Festa Major. Sala Mn. Galbany (C. Sant Roc, 2)\n-19 h Proclamació de guanyadors i lliurament de premis del concurs artístic El comerç de Vilassar de Mar, a càrrec de Vilassar Comerç i Vilassart. Hotel d’Entitats (C. Sant Joan, 36)\n-20 h Espectacle de dansa, sopar i concert de Morena. Aparcament del Patronat Parroquial\n-21 h Cercavila de cloenda amb la locomotora i els indians. C. Sant Joan i Anselm Clavé\n-21 h Contes eròtics per a adults: Las Ruleteras, historias de buenas mujeres de moral distraída, a càrrec de Martha Escudero, narradora oral mexicana. Jardí de la Biblioteca Municipal Ernest Lluch\n-22 h Tu&Tu=Màgia, a càrrec de Màgic Grup Maresme. Plaça Picasso\n-23 h Concert de Festa Major, a càrrec del grup local Mashroom i Els Pets. Escola Pérez Sala\n-17 h Circuit de cotxes a pedals, a càrrec de Zinkers. Plaça Picasso\n-18 h Nascuts per llegir: Contes i tresors per a nadons, a càrrec d’Alma i la mar de contes (amb inscripció prèvia). Biblioteca Municipal Ernest Lluch\n-18 i 19 h Visita guiada a la casa Museu Carme Rovira (amb aforament limitat). Casa Museu Carme Rovira\n-19 h Projecció del curtmetratge Cartes d’Amèrica, del taller de cinema de la gent gran. Biblioteca Municipal Ernest Lluch\n-19.45 h Masterclass d’aqua steps. Piscina Municipal\n-19.45 h Cercavila amb la Turrunats Band. Aula de Música\n-20 h Concert de Festa Major del Cor VilasSons, els alumnes de l’Aula de Música i la Vilassar Big Band, amb motiu del 20è aniversari de l’Aula de Música. Escola Pérez Sala\n-20 h Expressar’t! Jornada artística. Aparcament del Patronat Parroquial\n-22 h La màgia d’estimar-se, taller de coaching, a càrrec de Coaches on Road. Plaça del Círcol\n-15.45 h Concentració per anar a recollir la Flama del Canigó. Plaça de l’Ajuntament\n-18 h Jocs de carrer amb Pack Menuts!, a càrrec de Gaac. Plaça del Círcol\n-20 h Celebració de la Festa dels Països Catalans, amb la col·laboració de l’AVAL i La Tropa Teatre. Plaça de l’Església. A continuació, cercavila per encendre el foc de Sant Joan, a càrrec dels Mansuets de Foc\n-23 h Concert d’Un gos Robant, Karaoke’s Band, PD Trabubu i PD Paparra. Aparcament del Patronat Parroquial\n-0.00 h Revetlla de Sant Joan amb Hotel Cochambre i punxadiscos. Escola Pérez Sala\n-4.30 h Actuació de foc. Escola Pérez Sala. Cercavila, xocolatada i melindros, a càrrec de l’AVAL. Plaça de l’Ajuntament\n-6 h Cercavila sorollosa amb les colles de l’AVAL. Tot seguit, enlairament de coets. Plaça de l’Ajuntament\n-7.30 h Matinades de gralla, a càrrec de Sons. Carrers de Vilassar de Mar\n-8.30 h Tabalada despertador amb els Ssstrèpits de l’AVAL. Carrers de Vilassar de Mar\n-De les 10 a les 21 h 29a Fira de dibuix, pintura i ceràmica de Vilassar de Mar. C. Sant Pau\n-10.30 h Acompanyament d’autoritats a la Fira de dibuix i a l’ofici, a càrrec de l’AVAL. Plaça de l’Ajuntament\n-12 h Solemne eucaristia concelebrada en memòria del naixement de sant Joan Baptista. Església Parroquial. A la sortida de l’ofici, ball de nans, ball de gegantona i gegants amb les colles de l’AVAL. Plaça de l’Església\n-19 h Teatre musical amateur amb Bar, a càrrec de La Tropa Teatre. Ateneu Vilassanès\n-20 h Concert de Festa Major amb La Principal de la Bisbal. Escola Pérez Sala\n-21 h Sopar popular i concert acústic, a càrrec de Reme Martínez i David Bonell. Passeig dels Pins\n-22 h Ballada de sardanes amb la Cobla Marinada. Plaça de l’Ajuntament\n-22.30 h Ball de Festa Major amb La Principal de la Bisbal. Escola Pérez Sala\n-17 h Tennis al carrer, a càrrec del Club de Tennis La Genera. Plaça Picasso\n-17.30 h Tarda de circ amb un taller per a infants i l’espectacle Tandarica Circus, a càrrec de la Cia. Passabarret. Plaça del Círcol. En acabar, cercavila dels Ssstrèpits. Fins a la plaça de l’Església\n-19 h Eucaristia en memòria dels Sants Màrtirs Romans. Església Parroquial\n-20 h Sardinada popular, a càrrec de l´Agrupació Socialista de Vilassar de Mar. Platja de Palomares\n-20 h Despenjada de l’ase Innocenci amb la presència del Pigat i la Lucía, a càrrec de la Tropa Teatre. Plaça de l’Església. A continuació, cercavila cap a la platja de Palomares, amb els Ssstrèpits\n-20.45 h Comiat del Pigat i la Lucía en la seva singladura amb el Sant Ramon, amb la col·laboració de Bricbarca, l’AVAL i La Tropa Teatre. Platja de Palomares\n-21 h Cantada d’havaneres amb Barcarola. Platja de Palomares\n-22.30 h Castell de focs d’artifici. Platja de Palomares


Tunísia o República de Tunísia (àrab: الجمهورية التونسية, al-Jumhūriyya at-Tūnisiyya) és un estat musulmà del nord d'Àfrica que fa frontera amb Algèria a l'oest i amb Líbia al sud-est, mentre que el mar Mediterrani banya les seves costes, al nord i a l'est del país. És el país més petit situat prop de la serralada muntanyosa de l'Atles. Aproximadament 40% d'aquesta nació està composta pel desert del Sàhara, mentre que la resta és sòl fèrtil i perfecte per a l'agricultura, a més a més, té 1.300 km de costa.\n34° N, 10° E / 34°N,10°E / 34; 10Coord.: 34° N, 10° E / 34°N,10°E / 34; 10\nChott El Gharsa (−17 m)\nEvacuation Day (en) (15 d'octubre)\n190, 198, 193 i 197 (en)\n5.2.1 Les Muntanyes de Tunísia\nEl territori de la Tunísia moderna va ser administrat gairebé tot sota el nom de la província romana d'Àfrica, i va esdevenir un dels graners de Roma. En el segle v, els vàndals al comandament de Genseric, van envair la regió. En el segle vi, Belisari va recuperar la regió per a l'Imperi Romà d'Orient. En el segle vii, va esdevenir part de la dinastia Omeia i els abbàssides, sota el nom d'Ifríqiya; durant aquesta època, es va fundar la ciutat de Kairuan. Posteriorment, els amazics nadius van arribar el poder amb el beneplàcit del califat fatimita, i es va enderrocar la dinastia aglàbida, col·locant-se en el seu lloc la dinastia dels Ziris. En el 1045, els ziris van renunciar al xiisme, i els fatimites van enviar, a Banu Hilal, una confederació de beduïns, per eliminar els ziris. D'aquesta manera, la regió va ser devastada i la pròspera indústria agrària es va arruïnar.\nAl segle v, els vàndals al comandament de Genseric van envair la regió. En el segle vi, Belisari la va recuperar per l'Imperi Romà d'Orient. En el segle vii es va convertir en part del califat omeia i abbàssida, sota el nom d'Ifríqiya. Durant aquesta època es va fundar la ciutat de Kairuan. Posteriorment els amazics natius van aconseguir el poder amb el beneplàcit del califat fatimita, i es va enderrocar la dinastia aglàbida, col·locant-se en el seu lloc la dinastia dels zírides. El 1045, els zírides van renunciar al xiïsme, i els fatimites van enviar al Banu Hilal, una confederació de beduïns, a eliminar els zírides. D'aquesta manera, la regió va ser devastada i la pròspera indústria agrària es va arruïnar.\nLa fi de la Reconquesta espanyola el 1492 va obrir les portes del nord d'Àfrica a aquest país. El 1504 el corsari barbaresc Uruj, més conegut com a Barbarroja, va establir la seva caserna general a Tunísia. Aquest famós pirata va néixer en una illa grega del mar Egeu. Una de les seves primeres gestes va ser la captura de dues galeres propietat del papa Juli II carregades de riqueses. Barbarroja va rendir tribut a l'anomenada “Sublim Porta” (Turquia), oferint-li un quart de les seves captures i declarant-se vassall del seu sultà.\nTunísia aviat es va transformar en refugi dels pirates barbarescos, enemics acèrrims dels cristians del Mediterrani. Les contínues depredacions dels tunisians van motivar el 1509 les expedicions organitzades pel cardenal Cisneros, que va avançar els fons necessaris per equipar 20.000 homes. Cisneros va entrar amb les seves tropes a la ciutat d'Orà, i Pedro Navarro va sotmetre Bugia, Alger, Tunis, Tlemcen i l'any 1511 la ciutat de Trípoli. Però en intentar sotmetre l'illa de Gelba, les forces espanyoles, esgotades, van ser escomeses pels moros. Els pocs supervivents de la batalla van ser reembarcats pel general Navarro, podent escapar de la mort.\nEl 1573 Tunísia torna a caure en mans dels turcs, sent objecte d'una nova expedició espanyola. L'1 d'octubre Joan d'Habsburg i Blomberg, després de la victòria de Lepant, es va dirigir a la Goleta amb 104 naus i 20.000 homes i va conquerir Tunísia. Però un any després Tunísia va caure una altra vegada en poder dels turcs, convertint-se en un vilayat administrat per un governador. Sota el dilatat govern otomà, el país va conèixer un període de relativa estabilitat fins a l'any 1881. L'administració imperial va ser desenvolupada per administradors natius, coneguts com a beys. El primer d'ells, al-Husayn ibn Ali (1705-1740) va fundar la dinastia dels Husain, sota el govern del qual el país va aconseguir un relatiu grau d'autonomia i una gran prosperitat. La pirateria barbaresca ser una activitat que va aconseguir gran florida sota els auspicis de la dinastia dels Husain. A la fi del segle xvii i principis del xviii, un gran nombre d'Estats mediterranis pagaven tributs de forma regular al govern tunisià per protegir de possibles atacs a les seves flotes. Aquesta situació va canviar al començament del segle xix, quan l'acció conjunta de diversos països occidentals va acabar amb les bases corsàries de Tunísia i altres situades al llarg de l'anomenada costa de Barbaria, al nord d'Àfrica. Com a resultat de la pèrdua dels ingressos procedents dels actes de pirateria, el govern de Tunísia es va veure embolicat en enormes deutes, als quals van contribuir les incontrolades extravagàncies personals dels beys i les despeses per sufocar les freqüents revoltes internes.\nLa nova Constitució es va aprovar el 26 de gener de 2014, reconeixent com a mesura pionera al món àrab la igualtat entre sexes. L'agost de 2016 s'aconsegueix formar Govern d'unitat, sota el Primer Ministre Yusef Chahed, del partit Nidá-Tunis, incloent-hi personalitats d'esquerres, dones, joves i islamistes moderats entre els 26 ministeris.\nEls elefants, immortalitzats per Aníbal en usar-los en les seves batalles, s'han extingit a Tunísia. Els lleons també van desaparèixer fa segles, utilitzats pels romans en els seus espectacles. Els colons francesos gairebé van dur a l'extinció el cérvol de Barbaria i algunes espècies de gaseles. Al nord, es poden trobar en els boscos senglars, mangostes, porcs espins i genetes. Els estruços, cabres salvatges i antílops són protegits en el Parc Nacional de Bou Hedma. En el desert, es pot trobar el ràpid fennec, així com escorpins i escurçons cornuts. Una espècie de varà també habita al desert. El Parc Nacional d'Ichkeul és un refugi de vida silvestre proper a la capital, on habiten aus aquàtiques. Les aus migratòries, falcons, cigonyes i àguiles, arriben a la primavera i tardor.\nLa frontera amb Líbia està marcada principalment pels altiplans de la regió libia de Tripolitania. Es pot observar que totes les fronteres naturals de Tunísia venen delimitades per altiplans i muntanyes, la qual cosa és a causa que a Tunísia els rius són gairebé inexistents.\nEl relleu tunisià es basa en l'Atles Tell en el nord i la serralada de l'Atles al centre del país. En el sud de Tunísia s'estén una estepa semidesèrtica per després convertir-se en el desert del Sahara.\nEl punt més alt del país, el Djebel Chambi, es troba al seu centre, en la serralada de l'Atles, i mesura 1544 msnm d'altura. Al voltant d'aquest puig s'estén el parc natural de Jebel Chambi. Al seu torn el punt menys elevat és el Shatt Al Gharsah, en el sud-oest del país, a la frontera amb Algèria, i està a 17 m per sota del nivell del mar. Molt prop d'aquest shatt està el shatt El Jerid, el més gran de Tunísia.\nEn el sud s'estén el Gran Erg Oriental, on destaca la planura del terreny pel fet de ser un desert. Destaquen les poblacions de Tozeur, Douz i Medenin. En aquesta regió la biodiversitat és escassa i la població en la seva majoria és d'origen bereber, en l'antiguitat nòmada, però actualment, la majoria estan assentats i han fundat ciutats i pobles com Matmata. També habiten en aquesta zona els tuaregs, encara que en la seva majoria han desaparegut. En aquesta zona escassegen les ciutats i les vies de comunicació.\nLes Muntanyes de TunísiaModifica\nLes muntanyes de Tunísia estan dividides en quatre grans grups:\nKhumayr-Mogods, al nord del país, a la part nord del riu Medjerda\nAlt Tell, al sud del riu Medjerda\nDorsal tunisià, entre la frontera algeriana a Kasserine i el golf de Tunis.\nAltres grups menors entre els quals destaquen les muntanyes de la frontera algeriana a la governació de Tozeur (Djebel en Negueb principalment), el massís de Matmata a la governació de Médenine, i a la part sud-oriental les muntanyes dels Ksour a la governació de Tataouine, més destacades per estar plenes dels ksur (plural de ksar, cases-magatzem-fortalesa dels nòmades) que per la seva altura que no arriba a 700 metres.\nNo hi ha grans altures. El punt més alt del país és el Djebel Chaambi amb 1544 metres; el segueix el Djebel Serj amb 1347 metres i el Djebel Semama amb 1314 metres. El Djebel Zaghouan, el més conegut, no arriba als 1300 metres (1295 metres).\nEls tunisians actuals són descendents dels indígenes amazics i dels nombrosos pobles i civilitzacions que han envaït, emigrat i han estat assimilats en la població a través dels mil·lennis, entre els quals es compten els fenicis, romans i vàndals.\n↑ cita web|títol=EUA designa a Tunísia com a important aliat no pertanyent a l'OTAN|url=http://spanish.china.org.cn/international/txt/2015-07/11/content_36034843.htm%7Cdata=10[Enllaç no actiu] de juliol de 2015|dataaccés=11 de juliol de 2015\nCIA World Factbook Arxivat 2012-10-16 at WebCite\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tunísia&oldid=30231368»


Josep Maria Argimon serà el nou secretari de Salut Pública | NacióDigital\nEl departament elegeix el relleu de Joan Guix dos mesos després de la seva renúncia\nper Joan Serra Carné / Irene Ramentol , 18 de juliol de 2020 a les 11:06 |\nJosep Maria Argimon i el seu antecessor, Joan Guix, en una imate d'arxiu | ACN\nEl gerent de l'Institut Català de la Salut (ICS), Josep Maria Argimon, serà el nou secretari de Salut Pública de la Generalitat, segons ha pogut confirmar NacióDigital. El relleu arriba dos mesos després de la renúncia de Joan Guix per motius personals i en plena crisi pels rebrots a Catalunya que han obligat a ampliar les restriccions per contenir el virus.\nLa decisió s'ha pres en una reunió entre el president de la Generalitat, Quim Torra, el vicepresident del Govern i conseller d’Economia i Hisenda, Pere Aragonès, i la consellera de Salut, Alba Vergés. Argimon compatibilitzarà el nou càrrec amb les seves responsabilitats a l'ICS. El nomenament serà efectiu dimarts vinent al consell executiu.\nLa figura del secretari de Salut Pública és una peça clau en aquests moments de crisi per la pandèmia, i el fet que hagi permanescut vacant durant setmanes ha estat una de les principals crítiques que ha rebut del departament que sumat dues baixes recents: la del director de l'Angència de Qualitat i Avaluació Sanitàries, César Velasco, i la del cap del gabinet tècnic, Josep Ramon Morera. La plaça de Velasco es cobrirà a través d'un concurs públic, segons el departament.\nLa setmana passada, la consellera Vergés també va anunciar la creació de la unitat de seguiment de la Covid-19, dirigida per l'especialista en medicina predictiva i salut pública de l'Institut Català de la Salut (ICS) Jacobo Mendioroz.\nA l'estructura de Salut des de fa temps\nArgimon va ser nomenat director gerent de l'ICS el juny del 2018, i ha desenvolupat diferents responsabilitats al Sistema de Salut de Catalunya. Entre setembre 2012 i fins al gener del 2016 va ser el director de l’Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS). Des de febrer del 2016 i fins al juny de 2018 va ser subdirector del CatSalut.\nJosep Maria Argimon és epidemiòleg, llicenciat en medicina i doctor per la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), especialista en medicina preventiva i salut pública per l’Hospital Universitari de Bellvitge (HUB); diplomat en epidemiologia i estadística per la Universitat Pierre et Marie Curie París IV; màster en atenció sanitària basada en l’evidència per la Universitat d’Oxford i màster en epidemiologia i planificació sanitària per la Universitat de Gal·les.\nTambé ha estat consultor internacional a l’Amèrica Llatina per a la Unió Europea i l’Agència Alemanya de Cooperació. És autor de llibres i articles sobre epidemiologia clínica, planificació sanitària i salut pública.\nSocietat, nova normalitat, pandèmia, coronavirus, salut, Covid-19, Salut, Alba Vergés, conselleria, gabinet tècnic


La pel·lícula mostra l’expedició Magallanes en termes, únicament, de l’antagonisme entre els bons espanyols i els malvats portuguesos. La dolenteria dels portuguesos serveix, a la trama, per justificar els espanyols, com els bons de la història. La baralla hispano-portuguesa pel control de la ruta de les espècies és naturalitzada i les ànsies hegemòniques de les dues potències no són en cap moment qüestionades. I les societats que els expedicionaris es troben pel camí són sistemàticament infantilitzades (se’ls presenta, ben paternalment, com uns « salvatges » ingenus) i, en conseqüència, menyspreades. De fet, el guió es basa en els textos de Pigafetta, el cronista oficial de l’expedició, i fa seus els raonaments d’aquest. L’únic que fa el director Ángel Alonso és actualitzar el discurs imperialista de Pigafetta, suavitzar-lo, adequar-lo als nous temps, i passar-lo a l’animació.\nAmor per les « indígenes »\nLa pel·lícula distorsiona absolutament la realitat de les relacions entre els occidentals i altres societats i amaga l’existència de l’esclavatge tot presentant a un originari de les Moluques, el « fidel Enrique » com a home de confiança de Magallanes (un prodigi de fidelitat i servilisme). En realitat, « Enrique de Malaca » o « Enrique el Negro » va existir, i va ser en realitat el primer home en donar la volta al món, però era un esclau, comprat per Magallanes en una estada anterior a les Moluques que l’almirall va endur-se a la seva expedició de circumvalació del món per usar-lo com a intèrpret. Magallanes no el va tenir com a home de confiança; de fet, ni el va manumetre. Tot just li va prometre la llibertat quan ell es morís (si hagués estat lliure, probablement Enrique no s’hagués embarcat). Però un cop mort la resta dels expedicionaris es van negar a oferir a Enrique la manumissió promesa i sembla ser que Enrique va acabar conspirant contra els espanyols. A la pel·lícula tampoc s’hi inclou el fet que durant l’expedició en alguna ocasió es va segrestar a gent de les societats que es trobaven: Pigafetta explica la captura d’un patagó, que hauria mort embarcat alguns dies després, « no sense abans ser batejat amb el nom de Pablo », afegeix pietosament.\nEl menyspreu dels expedicionaris per les societats que van trobar era continu. Quan van arribar a Guam, van batejar les illes Marianes com « illes dels Lladres » (perquè van ser incapaços d’entendre el sistema de reprocitat dels autòctons). Tenien molt clar que calia convertir als « salvatges » al cristianisme (un element que no apareix a la pel·lícula), perquè n’estaven segurs de la superioritat de la seva religió i de que ells tenien l’únic déu veritable. De fet, la batalla de l’illa de Mactan, on va morir Magallanes, va ser provocada per l’interès de l’almirall de convertir a les poblacions de la zona. Els espanyols, recordem-ho, sentien una gran animadversió per tots els musulmans, ja que el seu objectiu era evitar el control que tenia l’Islam de la ruta terrestre de les espècies, que les encaria extraordinàriament. Això va dur als expedicionaris a posicions molt hostils envers les poblacions musulmanes d’Àsia.


'God is a Woman in Love': la imatge de la dona en el món d'avui a Chez Xefo | Barcelona Cultura\nDe dimarts a divendres, de 18 a 21 h\n'God is a Woman in Love': la imatge de la dona en el món d'avui a Chez Xefo\nQuina és la imatge de la dona que projecta la societat en la qual vivim? Exploren les respostes a aquesta pregunta els dos artistes que signen aquesta mostra multidisciplinària. La podreu veure fins al 27 de juliol, a Chez Xefo.\nChez Xefo és un centre d'art del Poblenou gestionat per l'activista cultural Xefo Guasch. És el responsable d'un espai que té la forma d'una galeria d'art encara que sembli, ben bé, la sala d'estar d'un domicili particular. Allà es projecten també films i se'n parla després, en un seguit de cinefòrums (l'últim de la temporada va ser a finals de juny), habitualment conduïts pel crític Carlos Mir.\nAra, però, Chez Xefo acull una mostra que combina els talents de Claire James Dupain i Hamilton Becerra. Ella és una artista plàstica i creadora musical i, ell, un fotògraf. Becerra s'ha dedicat a captar imatges a partir del lema que va fixar Dupain: Déu és una dona. I, a més, és una dona enamorada, amb tot el poder espiritual i esotèric que ens mostren aquestes imatges.\nSon fotografies sobre les quals ha intervingut Claire James Dupain, afegint unes notes de color que representen l'essència més sagrada de la feminitat. Es tracta, com diu la mateixa artista, "que la meva obra contribueixi a restaurar, a la seva manera, l'honor del femení sagrat per seguir defensant, més que mai, els drets de les dones".\nSi voleu saber més sobre l'exposició, veniu-la a veure però, abans, consulteu el Facebook de Chez Xefo.\nData de publicació: Dilluns, 09 juliol 2018\nLa Barcelona més desigual a ‘Setze barris, mil ciutats’\nEl Borsí recull fotografies de diferents artistes que retraten les realitats de les diferents parts de la...\n‘De pell dura i esperit transparent’ i ‘Mirall retrovisor’ al Pati Llimona\nDues exposicions, una física i l’altra digital, de dues fotògrafes


citizenM Paris Gare de Lyon, París – Preus actualitzats 2020\nOfertes al citizenM Paris Gare de Lyon (Hotel), París (França)\nComentaris de clients (10.549)\nComparteix citizenM Paris Gare de Lyon\nAquest barri és una opció fantàstica per als viatgers que els interessa visitar catedrals, la història i l'arquitectura – Comprova la ubicació 8 Rue Van Gogh, 12è districte, 75012 París, França – Aquest barri és una opció fantàstica per als viatgers que els interessa visitar catedrals, la història i l'arquitectura – Comprova la ubicació Bona situació! Mostra el mapa – A prop del metro\nAssegura't un bon preu al citizenM Paris Gare de Lyon - els clients que s'hi han allotjat fa poc li han posat un 8,7.\nEstació de tren de Gare de Lyon: a només 3 minuts a peu! (201 m)\nEstació de tren de Gare d'Austerlitz: a només 6 minuts a peu! (470 m)\nEstació de metro de Quai de la Rapée: a només 6 minuts a peu! (477 m)\nEstació de metro de Gare d'Austerlitz: a només 6 minuts a peu! (469 m)\nEl personal es el millor del hotel. La seva amabilitat ens ha fet sentir com a casa especialmenti la Victòria i el Sergio.\nEl personal. El Luís de Costa Rica ha estat amabilíssim i ens ha ajudat molt. Gràcies Luís 😘\nPetit i acollidor, llit confortable, bona dutxa i bona vista\nL'acolliment i la bona disposició del personal, sempre amb un somriure a la cara. La situació, prop de gare SNCF, RER i M. La neteja El confort La dutxa\nLa innovació tecnològica. L'ubicació. La insonorització de les habitacions. La rapidesa del check in/out. L'esforç del personal per fer l'estada agradable.\nMolt bona situació. Hotel nou, modern i net. Habitacions comodes i amb películes per murar a escollir i diferents idiomes. Esmorzar buffet excel.lent.\nel personal, la netej a, l'esmorçar, la insonorització. tornaria a l'Hotel un altre vegada. es trova ben comunicat per dos estaciones, autobuses metro i taxis.\nTot molt bó,café de qualitat per esmorzar, personal molt amable, tot molt funcional ,molt cosmopolita i tema eco també molt bé.\nHotel molt confortable i amb una atenció al client molt bona. L'habitació va complir les nostras espectatives i qualitat d'acats i molt confortable. L'esmorzar molt correcte.\nEns ha agradat molt. Ens ha SORPRÈS favorablement. Repetiríem sens dubte!!!\n"El personal es el millor del hotel. La seva amabilitat ens ha fet sentir com a casa especialmenti la Victòria i el Sergio."\n"El personal. El Luís de Costa Rica ha estat amabilíssim i ens ha ajudat molt. Gràcies Luís 😘"\n"Petit i acollidor, llit confortable, bona dutxa i bona vista"\n"L'acolliment i la bona disposició del personal, sempre amb un somriure a la cara. La situació, prop de gare SNCF, RER i M. La neteja El confort La dutxa"\n"La innovació tecnològica. L'ubicació. La insonorització de les habitacions. La rapidesa del check in/out. L'esforç del personal per fer l'estada agradable."\n"Molt bona situació. Hotel nou, modern i net. Habitacions comodes i amb películes per murar a escollir i diferents idiomes. Esmorzar buffet excel.lent."\n"el personal, la netej a, l'esmorçar, la insonorització. tornaria a l'Hotel un altre vegada. es trova ben comunicat per dos estaciones, autobuses metro i taxis."\n"Tot molt bó,café de qualitat per esmorzar, personal molt amable, tot molt funcional ,molt cosmopolita i tema eco també molt bé."\n"Hotel molt confortable i amb una atenció al client molt bona. L'habitació va complir les nostras espectatives i qualitat d'acats i molt confortable. L'esmorzar molt correcte."\n"Ens ha agradat molt. Ens ha SORPRÈS favorablement. Repetiríem sens dubte!!!"\nUn dels nostres preferits a ParísEl citizenM Paris Gare de Lyon està situat al districte 12 de París, a prop de l'estació de tren de Gare de Lyon, i ofereix unes vistes impressionants al Sena.\nLes habitacions tenen llits grans, dutxa d'hidromassatge efecte pluja, pel·lícules gratuïtes i iPad per controlar l'habitació. També inclouen nevera petita, assecador i serveis personalitzats. A més, totes les instal·lacions disposen de WiFi gratuïta.\nA l'establiment hi ha recepció oberta les 24 hores i la cantennM, una zona de menjar i begudes on podreu gaudir de cervesa de barril, cafès elaborats per baristes experts i els millors còctels de la ciutat. A més, el bar del terrat té vistes a la ciutat.\nL'establiment es troba a 900 m de l'òpera Bastille i a 1,3 km de la catedral de Notre Dame. L'aeroport més proper és l'aeroport de París-Orly, ubicat a 13 km. L'aeroport Charles de Gaulle està situat a 30 minuts amb el tren directe RER B des de Chatelet.\ncitizenM Paris Gare de Lyon treballa amb Booking.com des del 9 de maig de 2017.\nCadena hotelera o marca: CitizenM\n뀐 Aquest hotel té una puntuació de la ubicació excel·lent (8,9): està situat a la zona més ben valorada de París!\nL'han desat a 29011 llistes\nQuan vols allotjar-te a citizenM Paris Gare de Lyon?\nHabitació amb Llit Extragran - Vistes Icòniques\n5 raons per triar citizenM Paris Gare de Lyon\nEstació de metro de Gare d'Austerlitz\nInstal·lacions de citizenM Paris Gare de Lyon Bones instal·lacions! Puntuació: 8,8\nLlegeix-ho citizenM Paris Gare de Lyon accepta peticions especials, que pots escriure al pas següent.\nEl citizenM Paris Gare de Lyon accepta aquestes targetes i es reserva el dret de fer una retenció temporal a la teva targeta abans de l'arribada.\nEn les tarifes no reemborsables, es requereix el pagament en les 48 hores posteriors a la confirmació. En un període de 24 hores, l'hotel us enviarà un enllaç segur per efectuar el pagament.\nEl citizenM no accepta pagaments en efectiu. Només s'admeten les principals targetes de crèdit i dèbit. També podreu fer el pagament per avançat de la reserva abans de l'arribada, de manera gratuïta.\nCal efectuar el registre d'entrada i de sortida a través d'un terminal d'autoservei.\nEs permet efectuar el registre de sortida de les 11:00 a les 16:00 per un suplement de 29 EUR i segons disponibilitat.\nAl citizenM està prohibit fumar qualsevol tipus de cigarreta i cigarretes electròniques.\nPreguntes freqüents sobre citizenM Paris Gare de Lyon\nTé restaurant citizenM Paris Gare de Lyon?\ncitizenM Paris Gare de Lyon té 1 restaurant:\nHi ha aparcament a citizenM Paris Gare de Lyon?\ncitizenM Paris Gare de Lyon ofereix les opcions d'aparcament següents (segons disponibilitat):\nQuina és l'hora d'entrada i de sortida de citizenM Paris Gare de Lyon?\nPots fer el check-in a citizenM Paris Gare de Lyon a partir de les 14:00 i el check-out fins a les 11:00.\nQuins tipus d'habitació puc reservar a citizenM Paris Gare de Lyon?\nA citizenM Paris Gare de Lyon trobaràs:\nCom arribo a citizenM Paris Gare de Lyon des de l'aeroport que hi ha més a prop?\nPots arribar a citizenM Paris Gare de Lyon des de l'aeroport que hi ha més a prop amb:\nQuina mena d'esmorzar se serveix a citizenM Paris Gare de Lyon?\nEls clients que s'allotgen a citizenM Paris Gare de Lyon poden gaudir d'un esmorzar amb molt bona nota (puntuació dels clients: 8.1).\nQuant costa allotjar-se a citizenM Paris Gare de Lyon?\nEls preus de citizenM Paris Gare de Lyon poden variar segons l'estada (p. ex. depenent de les dates seleccionades, les condicions de l'hotel, etc.). Indica les dates per veure els preus.\n8,7 Fabulós 10.549 comentaris\nTots els enquestats Famílies (1389) Parelles (5177) Grups d'amics (335) Persones que viatgen soles (2770) Persones en viatge de negocis (2523)\nTotes les puntuacions Fantàstic: 9+ (5809) Força bé: 7 – 9 (3750) Bé: 5 – 7 (782) Malament: 3 – 5 (167) Molt malament: 1 – 3 (41)\nCom arribar al citizenM Paris Gare de Lyon des de Aeroport de París - Orly\n"El personal es el millor del hotel. La seva amabilitat ens ha fet sentir com a casa especialmenti la Victòria i el Sergio. "\n"Molt bona situació. Hotel nou, modern i net. Habitacions comodes i amb películes per murar a escollir i diferents idiomes. Esmorzar buffet excel.lent. "\n"el personal, la netej a, l'esmorçar, la insonorització. tornaria a l'Hotel un altre vegada. es trova ben comunicat per dos estaciones, autobuses metro i taxis. "\nMostra tots els comentaris del citizenM Paris Gare de Lyon\nÚltims comentaris del citizenM Paris Gare de Lyon\nEscrit el 1 de des. de 2019\nNomés pots pujar al llit per una banda.\n"Un excelent hotel a París"\nModern i bon esmorzar\n"Sensors i automatismes per les llums, la climatització i la TV."\nFaltava un llençol o una manta fina per cobrir-se al llit\nLa zona on està, molt propera a una estació, amb els voltants de l'estació molt bruts. Però per altra banda també és pràctic. El llit gran però totalment empotrat, per passar a l'altra banda has de passar per sobre la parella.\nUn hotel molt modern, molt apropiat per millenials. Molt bona relació qualitat-preu. Bona qualitat de l'esmorzar. A l'habitació tot controlat amb un ipad. Smart-room.\nNo hi ha possibilitat d'obrir finestres. La ventilació és mecànica. El WC no queda acústicament aïllat de la resta de l'habitació. Això crea una mica d'incomoditat.\nEscrit el 18 de maig de 2019\n"Un descobriment totalment recomanable"\nL’habitació és una Mica justa i recorda l’estil càpsula japonesa. Malgrat tot còmoda.\nEls espais comuns, la zona del bar i l’esmorçar\n"Bé per dormir i esmorzar, malament per sopar."\nEl sopar al restaurant de l'hotel. Precuinat, servit fred després d'una llarga espera. Sorprén negativament donada la bona qualitat i quantitat de l'esmorzar.\nPer fer el check-in vam tenir problemes però el personal va ser molt atent i amable, especialment la Miriam. Faltaria posar crema hidratant com a amenities.\n"Si tornem a Paris possiblement repetirem d'hotel."\nNo hi ha hagut res que no m'hagi agradat. Potser a l'esmorzar hauria afegit alguna cosa.\nEl llit era super comode.\nl"anomalia incidencia mecánica que hi havia per baixar de recepció a la planta baix a per sortir al carrer. crec que era una.incidencia temporal\nEscrit el 6 de des. de 2018\nel disseny, la originalitat, tot\n"experiencia divertida en noves tecnologies"\nNomés un detalll potser caldria posar unes torradores ó pa torrat al buffet lliure de l'esmorzar ,encara que els croisants i el pa eren boníssims.\nEscrit el 14 de nov. de 2018\n"Un hotel molt modern i domòtic al costat Gare de Lyon"\nAmenities molt mínimes\nExcel.lent personal de recepció sobretot en Jaime. Recomano hotel.\nAeroport de París - Orly (ORY) 12,7 km\nAeroport de París - Charles de Gaulle (CDG) 23,2 km\nAeroport de París Beauvais-Tille (BVA) 71,1 km


27 joves agricultors reben 1,3 milions d’euros en ajudes per a posar en marxa plans empresarials\n8 maig 2019Conselleria de Medi Ambient, Agricultura i Pesca\n27 joves agricultors reben 1,3 milions d’euros en ajudes per a posar en marxa plans empresarials NNota Informativa\nEl conseller Vicenç Vidal destaca el paper de les cooperatives en la formació al sector primari\nEl Fons de Garantia Agrària i Pesquera de les Illes Balears (FOGAIBA) ha concedit ajudes per valor d’1.369.600,00 € a 27 persones en el marc del programa de subvencions per a la creació d’empreses de joves agricultors. Aquesta finalitat és una de les submesures que inclou el Pla de Desenvolupament Rural de les Illes Balears 2014-20.\nEl conseller de Medi ambient, Agricultura i Pesca, Vicenç Vidal, ha posat en valor aquestes dades com una mostra del «gran esforç que hem fet per a garantir el relleu generacional al sector primari». Amb tot, ha afegit, «cal posar en valor el paper que juguen les cooperatives en la formació perquè un cop incorporats els joves puguin consolidar els seus projectes».\nVidal ha assistit a la clausura del curs de joves agricultors de Cooperatives Agro-Alimentàries Illes Balears, on ha destacat que, aquesta legislatura, s’han incorporat 375 joves al sector, una xifra que ha superat les expectatives. A més, a partir de les sol·licituds ja rebudes, es pot calcular que, a finals d'any, aquesta xifra pot arribar als 450 joves incorporats al camp.\nEl conseller considera, en aquest sentit, que aquesta xifra pot augmentar els propers mesos si es consoliden projectes com el del primer Parc Agrari de Palma, presentat aquesta setmana, i que serà una realitat gràcies a les reformes introduïdes, aquesta legislatura, a la Llei Agrària. Una norma, ha recordat Vidal, que aquesta mateixa setmana ha estat lloada pel ministre d’Agricultura, Luis Planas, en la seva visita oficial a Mallorca.\nPropiciar la incorporació de joves al camps és una prioritat una vegada s’ha constatat un grau important d’envelliment de la població dedicada a l’activitat agrària. Aquesta línia d'ajudes propicia l'accés amb la titularitat de les explotacions agràries ubicades a les Illes Balears, de manera individual o associativa, la qual cosa comportarà una millora estructural i una modernització en el moment que s’hi instal·lin i també posteriorment. Les ajudes permeten, a més, als joves afrontar les inversions i despeses necessàries per a la instal·lació.\nEls beneficiaris d'aquestes ajudes concedides pel FOGAIBA hauran de posar en marxa el pla empresarial, com a màxim, durant els nou mesos següents de la data de concessió de l’ajuda.


'Mames de dansa': per què JoJo Siwa no sent que és hora d'envellir-se - Entreteniment | Juny 2021\n'Mames de dansa': per què JoJo Siwa no sent que ja és hora de 'envellir'\nAl món adult, JoJo Siwa no és res més que un enigma. Amb només 16 anys, la intèrpret va arribar a ser un nom de la llar després de la seva interpretació a l'èxit del programa Lifetime, Mames de ball. Des que va abandonar la sèrie en la seva sisena temporada, Siwa s’ha convertit en una marca multi-milionària i en una marca a cops complets. Si es va associar amb Nickelodeon, Siwa va construir un imperi per a ella mateixa i recorre el món per actuar amb milions de fans.\nJoJo Siwa | Foto de Michael Tullberg / Getty Images\nUn model de paper de nova era\nTot i que Siwa gairebé no té suport de Gen Z, és possible que la gent gran tingui dificultats per comprendre veritablement la seva marca. Siwa és dràsticament diferent de la majoria de les persones que té la seva edat. Si bé molts dels seus companys fan tot el possible per combinar-se amb aspectes més sofisticats i més sofisticats, Siwa és tot el contrari. El cantant és tan atrevit com el llautó. Amb una veu en auge, només porta el vestit més sorprenent i vistós. Els arcs gegants esportius que semblen desafiar la gravetat i una cara plena de purpurina, a molts els costa creure que té 16 anys.\nTot i que el vestit de Siwa pot llegir una mica infantil, la seva personalitat sovint es desvia completament d’això. Estimeu-la o odieu-la, no podeu acusar Siwa de no ser conscient de si mateix. Siwa, que arriba a l’era d’Internet, Siwa no és aliena a la dura crítica que s’obté constantment. D'alguna manera, la intèrpret sembla treure's tot el pas, centrant-se només en les persones que l'estimen per res més o menys que exactament qui és.\nVoleu encantar la nova pel·lícula de DORA i The Lost City of Gold !!!!!  És hilarant !!!! Em vaig divertir molt veient-ho amb tots els meus amics !!!! Serà a les sales de divendres !!! Assegureu-vos que aneu a veure-ho amb tots els vostres amics !!! Moltes gràcies a @nickelodeon i @paramountmovies i, per descomptat, a @doramovie per haver donat als meus amics i jo a la vista !!! #ad\nUna publicació compartida per JoJo Siwa (@itsjojosiwa) el 7 d'agost de 2019 a les 11:22 am PDT\nUn tipus diferent de 16 anys\nSiwa va mostrar recentment el seu agraïment als seguidors d’Instagram per acceptar-la tal com és. “Gràcies a tothom qui m’accepta per qui sóc! Confia en mi, sé que sóc diferent de la majoria dels més grans de 16 anys, sé que em veig diferent, sé que faig diferents, sé que les persones de la meva edat no solen viure la vida com visc la meva, però faig el que jo estimo les 24 hores del dia i m’inspira a la propera generació de nens en coses tan importants i increïbles com és ser amable, estar segurs i divertir-se! T'estimo, nois! ” Mames de ball alum compartit.\nPerò, malgrat la comoditat de Siwa amb qui és, pot ser difícil que altres persones la puguin tenir en valor nominal. Siwa va confessar que hi ha hagut moltes vegades que la gent creu que la seva personalitat és una actuació. Això fins i tot es va produir quan estava explorant la seva col·laboració amb Nickelodeon. En una reunió, Siwa va haver de convèncer Pam Kaufman (la presidenta dels productes de consum global Viacom Nickelodeon) que no participava en cap acte.\nEstic tan contenta que @niasioux i @kendallvertes m'importen veure el meu espectacle a Pittsburgh l'altra nit !!! M'encanten molt aquests 2! Serem amics TOTS! Ja et trobo a faltar!\nUna publicació compartida per JoJo Siwa (@itsjojosiwa) el 2 d'agost de 2019 a les 8:55 am PDT\nJoJo amb els arcs\n'La tercera vegada que em vaig reunir amb Pam, va dir:' Ja ho sabeu, no heu de venir a totes aquestes reunionsJoJo. Només pots arribar a la normalitat. ”I vaig dir:“ Pam, hem de parlar, perquè necessito que sàpigues que aquesta és la meva normalitat. Aquesta és la meva vida. No hi ha cap altre secret. No hi ha cap altra persona. Jo, literalment, sóc JoJo. Jo porto la roba brillant cada dia. Jo porto els llaços de pèl brillant. Jo porto les sabates altes. Canto la música divertida. Parlo molt fort. Parlo ràpid, i parlo molt. És qui sóc ”, va confessar Siwa en una recent entrevista a TIME.\nLa seva marca sobreviurà?\nSegurament és qui de moment és Siwa, però els crítics de 16 anys estan preocupats per qui pot arribar a ser en el futur. Lluiten per entendre com la seva marca (que és extremadament juvenil de moltes maneres) pot envellir amb ella. No es tracta que Siwa no tingui coneixement, però admet que ara mateix no té una resposta clara.\n'Què vol que la gent faci? Porteu negre tots els dies? ' Moltes gràcies TEMPS per aquesta increïble entrevista i article (enllaç al meu bio)! I gràcies a tothom que m’accepta per qui sóc! Confia en mi, sé que sóc diferent de la majoria dels més grans de 16 anys, sé que em veig diferent, sé que faig diferents, sé que les persones de la meva edat no solen viure la vida com visc la meva, però faig el que jo estimo les 24 hores del dia i m’inspira a la propera generació de nens en coses tan importants i increïbles com és ser amable, estar segurs i divertir-se! Us estimo nois!\nUna publicació compartida per JoJo Siwa (@itsjojosiwa) el 22 d'agost de 2019 a les 9:41 am PDT\nUna cosa que Siwa sap amb certesa és que vol que el procés de 'envelliment' tingui lloc de la forma més natural i orgànica possible. A mesura que va creant la seva marca al llarg de la seva vida, sembla que les coses canviaran simplement quan ho faci. Mentrestant, però, es complau en continuar fent el que estima. 'Hi haurà un moment quan envelleixi. Tots creixen. Crec que creuaré aquest pont quan hi arribi. Però, vull dir, què vol que la gent faci? Porteu negre tots els dies? '\nEspecificacions del s20 ultra\nnsync seré jo\nHe vist coses que la gent no es creuria


La defensa del Barça, en escac\nSergi Pedrosa | dilluns, 4 de desembre de 2017\nEls problemes s'amunteguen a la defensa blaugrana\nEl Barça està sorprenent a tothom aquesta temporada. No ha perdut un sol partit en cap de les tres competicions. Està líder a la Lliga, classificat com a primer a la Champions ia vuitens de Copa del Rei.\nValverde no juga sempre bonic, però és efectiu com ningú. Literalment, no perd. I això que el club ve d'un dels estius més convulsos de la història recent amb la sortida de Neymar i els dubtosos fitxatges crispant a l'afició.\nTot i això, les temporades són molt llargues i, tot i que Paulinho sigui titular reiteradament, Alcácer estigui a bon nivell i Denis Suárez comenci a florir, la defensa segueix sent el punt més fluix de l'equip, i ara més.\nEl francès està en un moment escandalós de forma, en la conversa dels millors centrals del món ara mateix. Tanmateix, en la jugada més desafortunada del cap de setmana, es va lesionar mentre perseguia Aspas en el partit davant el Celta, deixant-lo inevitablement sol i propiciant l'empat a 2.\nLa lesió de Umtiti deixa el Barça amb Piqué i Vermaelen com dos únics centrals, ja que Mascherano encara segueix lesionat. En aquest sentit, Valverde ha deixat clar que no vol fitxar ningú per la saga aquest hivern.\nL'argentí, quart capità del FC Barcelona, està en la seva temporada menys productiva. Es va lesionar fa un mes, aproximadament, i amb prou feines ha jugat estones en partits assenyalats, acusant els seus 33 anys.\nÉs per això que el 'jefecito' no ha dubtat a posar-se en contacte amb el club i informar-li que vol abandonar el Barça al gener. Això encara deixa a la defensa més delicada, ja que Umtiti té per a dos mesos.\nDes del club asseguren que la petició de Mascherano es va produir dies abans de la lesió del gal, de manera que la principal missió del FCB és fer que l'argentí reconsideri la seva marxa, ja que gaudiria de bons minuts fins a mitjans de febrer.\nDe fet, és totalment injust que s'hagi qüestionat la qualitat d'un jugador que, simplement, no ha tingut temps de demostrar res. L'únic problema del belga és la seva propensió a les lesions: és per això pel que ha estat enterrat a la banqueta blaugrana i ha sortit fins i tot cedit.\nNo obstant això, la situació ha forçat a Valverde a posar-ho titular en partits tan importants com el de Mestalla, i estan tots molt contents amb el seu rendiment.\nL'esquerrà sempre ha tingut molta tècnica, no li crema la pilota als peus i, a més, és molt correcte tàcticament. Això sí, ha d'estar al 100% físicament.\nEl Barça té un precontracte amb Yerry Mina, la promesa sud-americana de Palmeiras. Pel que sembla, falta la confirmació oficial per posar data a la incorporació del central cafeter.\nEl 'Txingurri' ja ha dit que no va a fitxar a ningú perquè no vol que es d'un nou "cas Bartra", és a dir, un central jove molest per no tenir minuts que acaba anant-se.\nPer això, tot i ser una de les promeses sud-americanes i ser elegit en l'onze ideal de la passada temporada del futbol brasiler, el portentós futbolista de gairebé 2 metres haurà d'esperar.


Ha començat el judici pels presumptes assassins d’un taxista a Lloret.\nEls dos acusats per l’assassinat del taxista de Lloret de Mar Paulino Cobo, els jutgen, des d’ahir i fins al 29 d’aquest mes, a l’Audiència de Girona. Segons la investigació, el taxista va morir d’un tret al cap la matinada del primer de juliol del 2002, després de portar un client, fins a l’entrada de la urbanització Cala Canyelles, als afores de Lloret de Mar.\nTot i que des d’un primer moment es va considerar que es tractava d’un crim fet per encàrrec, mai s’ha aclarit qui n’hauria estat l’instigador.\nEls dos acusats, s’enfronten amb unes peticions de pena que van dels 21 als 27 anys de presó per un delicte d’assassinat amb traïdoria i un altre per tinença il·lícita d’armes.\nA la banqueta dels acusats, també s’hi asseuen la companya sentimental i el germà d’un d’ells. A aquests dos acusats, els demanen un any de presó en considerar-los encobridors del crim. En la sessió d’ahir els presumptes còmplices van explicar que sabien els fets però es pensaven que era una broma.\nArticle anteriorLa instal·lació d’aparcaments al barri de St. Lluís obliga a tallar un carrer dos mesos i mig.\nArticle següentEl proper cap de setmana torna la cursa de BTT de St. Genís.


CONCLUSIONS DEL I CONGRÉS DE LA MASIA | NotICEA\n—3.1 – CONCLUSIONS I CONGRÉS DE LA MASIA\nCONCLUSIONS DEL I CONGRÉS DE LA MASIA\n« III TARDA DE JARDINS I JARDINERS\nLA SECCIÓ DE PAISATGISME I JARDINERIA »\nAra ja a finals del curs i passat un temps de la celebració del congrés, és un bon moment per fer-ne una valoració. La possibilitat de refrescar la memòria a través de la gravació que podem fer dels tres dies del congrés, permet tenir una visió general sempre actualitzada. És així que ens adrecem a tots vosaltres per agrair-vos la bona disposició que heu mostrat.\nAquest interès per a la gent del territori, les seves inquietuds, la seva realitat, on estem i on anem és el que ha marcat el contingut del congrés, centrat en la unitat organitzativa més propera , com és la masia.Podem dir que hem tocat tots els temes, entenent que molts d’ells s’interrelacionen i no es poden comprendre sense aquests lligams. I comprendre aquesta realitat, tenint el compte els problemes i presentant elements de reflexió de cara a un futur, n’ha estat l’objectiu essencial.\nFent un repàs en cada un dels apartats, podem sentir-nos molt agraïts per la presència i exposició de reflexions del Conseller del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM) de la Generalitat de Catalunya Sr. Josep M. Pelegrí que inaugurà el congrés. Entre els molts aspectes que va presentar podem destacar tres reflexions: 1.Necessitat imperiosa de generar una societat autosuficient i sostenible; 2. Promocionar la producció de proximitat amb un apuntalament en les noves tecnologies i 3. Revitalització del món rural des de l’administració.\nLa conferència inaugural, a càrrec de Jordi Sala, Director General de Desenvolupament Rural, incidí en la nova direcció que està prenent la Unió Europea (UE) potenciant la pluridisciplinarietat en els diversos sectors i ajudes per tal de que interactuïn els diferents departaments en els quals hi participen.\nEl Bloc 1.1. fou presentat per Xosé A. Armesto qui va posar l’èmfasi en la nova ruralitat en contraposició al que s’esperava fins ara. El que actualment se’n espera és equilibri territorial; control mediambiental ; paisatge atractiu i ser respectuosos amb el canvi climàtic, punt del que se’n fa bandera però no es trasllueix en la realitat.\nLes diferents comunicacions permeteren incorporar les experiències concretes de problemes per part d’autors actius com el presentat per Anna Albó qui destacà com l’organització actual del territori destrueix el món rural entre polígons i infraestructures, a partir del model de Figueres. Igualment Pere Vidal, considerà que s’està urbanitzant el món rural, segons copsa en la Catalunya Central. Per la seva part, Joan Closa, cap del Servei de Patrimoni Arquitectònic Local de la Diputació de Barcelona, va considerar un element de desenvolupament rural la revalorització del patrimoni construït. Laura Dalmau, com a subdirectora del departament de Desenvolupament rural, va exposar en detall les polítiques de desenvolupament rural econòmic amb fons de la UE. Montserrat Lligades, d’Unió de Pagesos, va fer una interessant reflexió del que passa amb els nous usos que pot tenir el mas i la masia. El debat reivindicà Polítiques més reflexives amb més participació, més dinàmiques (Eva Garcia, Directora de l’Avaluació a Posteriori del PDR de Catalunya 2007-2013, GAP Recursos, SL); potenciar l’ús tradicional de la masia i el seu terreny (Josep Montasell ,Tècnic del territori. Àrea de territori i sostenibilitat de la Diputació de Barcelona) i l’eficàcia dels ajuts europeus (Jordi Vilalta,Gerent del Consorci per al Desenvolupament de la Catalunya Central).\nBloc 1.2 La conferència d’Enric Tello, Catedràtic d’Història Econòmica de la UB i especialitzat en història ambiental dels paisatges agraris de la Mediterrània presentà les últimes tendències a nivell mundial (La Fao, Convenció Europea del Paisatge, entre altres) d’una visió biocultural de la matriu global del territori, entenent que coincideixen persones i paisatges vius. Pel seu funcionament calen els sabers vius i la conservació de la natura amb factors pertorbadors que no la destrueixen. Valora l’ecologia a Catalunya i el paper que hi juga la masia.\nLa presentació del bloc la va realitzar Neus Monllor que centrà el tema en la nova pagesia entenent que ara les explotacions familiars ja no es traspassen únicament de pares a fills sinó que també es compta amb la incorporació de pagesia nouvinguda que aporta, juntament amb la local, elements nous d’innovació així com mirades alternatives al sistema agrari tradicional.\nLes comunicacions, si bé es poden agrupar en temàtiques diferenciades com ara el tema de la masia com a element tant constructiu com familiar i inherent al poblament (tractat per Xabier Eizaguirre i Carles Crosas i també per Montserrat Cucurella i Francesc Valls) o la qüestió dels canvis socioeconòmics que es produeixen amb la introducció de la maquinària que canvia el model de producció familiar (comunicacions de Francesc Reguant, Albert Esteve i Miquel Valls i Neus Monllor), cada una de elles presentà particularitats pròpies de la zona de treball o de les temàtiques treballades. Els mateixos autors Montserrat Cucurella i Francesc Valls presentaren com el procés d’especialització vitivinícola del Penedès impulsat des de les masies va comportar un creixement demogràfic molt significatiu durant la llarga fase d’expansió de la viticultura (ss. XVIII-XIX). Continuant en l’anàlisi del passat per entendre el present, Albert Esteve i Miquel Valls presentaren una comunicació en la qual elaboren un mapa de l’àrea d’influència territorial de les masies a Catalunya a l’any 1860 realitzat a partir del Nomenclàtor del Cens de Població d’aquell any.\nJa avançant en el període estudiat, Emma Llach i Joan Llinàs mostren com la vall de Querós, a les Guilleries, està deshabitada des de fa mig segle. Un estudi històric, arqueològic, documental i etnològic de la vall ha permès reconstruir l’evolució i les característiques i quina fou la vida dels seus darrers habitants.\nPassant ja a una reflexió des de l’actualitat trobem la comunicació de Xabier Eizaguirre i Carles Crosas, que reflexiona sobre quin és el present i el passat del model territorial de la masia. Algunes investigacions realitzades des del Laboratori d’Urbanisme (LUB) s’han centrat en l’anàlisi de les modificacions que han experimentat alguns territoris catalans amb forta presència de la masia, i molt especialment, l’entorn de la Plana de Vic.\nEspecial pel marc geogràfic fou la de Joan Peytaví qui reflexiona sobre el Vallespir el qual considera com un territori de frontera històrica on el mas constitueix des de fa molts segles l’hàbitat tradicional majoritari i encara avui representa l’element paisatgístic més emblemàtic, circumstància única a la Catalunya del Nord.\nSi en les comunicacions anteriors s’exposen les migracions internes de Catalunya i l’abandonament de zones, en la Francesc Reguant, es presenta unes gràfiques i estadístiques on es mostra aquest fenomen a Catalunya en general i busca l’explicació de les diferents causes entre les quals hi ha el regadiu o els mitjans de comunicació.\nFinalment Joan Tort analitza la pervivència de la nomenclatura antiga de masos i masies en la toponímia actual, tant en els noms de les ciutats, viles i pobles com en els veïnats, barris i urbanitzacions. Un treball fet des de la metodologia de la geografia.\nEn la Fila zero hi intervingueren Antonio Enjuanes, Subdirector General d’Infraestructures Rurals del DAAM, qui va reclamar que es compaginin les relacions i interessos entre la nova pagesia i els que s’hi mantenen. Per la seva part Llorenç Baró (Aficionat al món de la Masia) feu dues aportacions vitals per al manteniment del món pagès: l’arribada de l’electricitat a totes les masies i fomentar l’arrendament o les segregacions de part dels terrenys d’una masia que es troba dins un terreny més ampli o en procés d’abandonament. Marina Vilaseca, de la Cooperativa L’Arada (Projecte Territori de Masies), considera que el món rural està en un bon camí segons ha pogut apreciar per les comunicacions i intervencions ja que s’aposta per l’agroecologia, que considera que és el futur. Finalment Montserrat Mercadé (Societat Catalana d’Ordenació del Territori –SCOT-) reflexiona la incorporació d’aquesta nova pagesia i la seva pervivència amb el relleu generacional. El debat amb el públic ha estat molt intens sobre temes com la segregació horitzontal (Vall d’en Bas); la problemàtica actual d’accés a la terra o la creació d’un banc de terres, amb el suport de l’administració; no es pot pensar en resoldre els problemes actuals sense un planejament de futur. La crisi general també ha afectat al món rural amb la incorporació de fills, molt preparats, en finques de la família. Enfront de l’opinió de que la filosofia de la nova pagesia no és sostenible ja que ara com ara no és suficient per viure s’hi ha contraposat la preparació de la joventut per encarar aquesta activitat de cara a un mercat i beneficis suficients, tot i que tot just s’està en els inicis.\nBloc 1.3. La presentació del bloc va ser a càrrec de Júlia Trias, Responsable d’Aplicació de les Polítiques de Paisatge, Departament de Territori i Sostenibilitat que va explicar l’aposta de la Llei d’Urbanisme feta a l’any 2002 en crear la figura del Catàleg de masies com a instrument per a la recuperació del ric patrimoni català, la seva funció al llarg dels anys i quina és la situació actual.\nComunicacions com la de Mònica Alcindor qui considera que hi ha una dicotomia entre la tradició i la modernitat en les rehabilitacions de masies de tal manera que la normativa dels catàlegs són massa estrictes i immobilistes. Núria Camps, tècnica de l’Ajuntament de la Vall d’en Bas que va presentar l’evolució del catàleg des del punt de vista jurídic, tant en els aspectes positius com els que caldria millorar. Un cas particular és el de l’horta de Lleida, presentat per Daniel Paul, que ho és tant per la forma constructiva com per l’aspecte agrari ja que abasta un espai molt ampli de l’entorn de la ciutat.\nFila zero amb la participació de Joan Maluquer (Fundació Mas i Terra) qui ha participat activament en l’elaboració de catàlegs i destaca que la normativa que contenen no es feu desprès d’una reflexió i es nota en la falta d’organització. Raquel Lacuesta (Dra. en Història de l’Art i fins l’any 2014, Cap de la Secció Tècnica d’Investigació, Catalogació i Difusió del Servei de Patrimoni Arquitectònic Local) recorda tot el treball que es feu en anys anteriors de recollida de material d’edificis rurals entre els quals de masies i va estar d’acord en considerar que la masia és un monument ja que representa els nostres valors culturals i com a tal s’ha de tractar. Finalment considera que és més viable fer projectes per a cada edifici que no complir una normativa general. Robert Juvé (Arquitecte i tresorer de l’Agrupació d’Arquitectes Urbanistes de Catalunya – AAUC-; agrupació depenent del COAC) defensà la viabilitat dels catàlegs inclòs en la nova llei d’urbanisme ja que representa una normativa que permet la recuperació i protecció d’aquests edificis. Demanà canviar la terminologia d’espai no urbanitzat per espai obert. El públic intervingué donant veu als sense recursos que no poden millorar ni encetar una nova modalitat per fer rendible la masia, entre els quals hi ha avis.\nBloc 2. El bloc de la recerca i noves tecnologies en les qüestions agroalimentàries tenia la intenció d’apropar a la població tota una temàtica molt desconeguda i, per aquesta raó mal compresa, quan la realitat és d’una gran rellevància per al futur d’aquest sector. Per aquesta raó es demanà la intervenció de persones coneixedores del tema que en fes una semblança prou entenedora i que fos una eina de pedagogia. En aquesta línia començà amb la conferència de Josep M. Monfort, Director General de l’Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA) qui presentà la situació tant important que viu el sector agroalimentari a Catalunya, tant a nivell de producció com de recerca. Un moment en que el sector és un puntal en la sortida de la crisi mentre que en la recerca es pot concloure que té les bases per esdevenir un territori intel·ligent en agroalimentació europea.\nTant l’estat de la qüestió de la matèria com les comunicacions presentaren casos concrets molt adaptables al món de la pagesia. Així la presentació del bloc anà a càrrec de Joan Simó Fundació Miquel Agustí. Escola Superior d’Agricultura de Barcelona (ESAB, UPC), qui es centrà en l’evolució, des de l’inici, de l’estudi de varietats vegetals i com s’anaren incorporant, per acabar amb els estudis actuals.\nEl grup format per Ignasi Iglesias, Laura Torguet, InésSantoro i Xavier Farré presentà una comunicació en que explicaren com la incorporació del conreu de pomes de muntanya com a producte de proximitat amb valor afegit ajudava també a potenciar es zones. Semblant a aquesta fou la presentada pel grup format per Anna Puig, Carme Domingo, Marc Sans i Salvador Puig, centrada en aquesta ocasió en la viticultura buscant varietats del passat. Per la seva banda Jordi Garcia, tot explicant com funciona la recerca en l’IRTA, es centrà en els arbres fruiters i hortalisses per mostrar com es pot aconseguir una millora genètica de fruiters i d’espècies hortícoles, per aconseguir varietats més productives i millor adaptades al medi. La tècnica emprada es coneix com el genoma que com diu El genoma no reemplaça la millora genètica però és una bona eina.\nEn relació la ramaderia el grup format per Joel González, Elsa Lloret, Marta Gil, Joan Parareda, Pilar Rovira, Marina Gispert, Jacint Arnau, M. Àngels Oliver i Valeri Salgot presentà un exemple concret de la selecció genètica porcina més adequada per producció ecològica feta per encàrrec de l’empresa Salgot i quins paràmetres es tenien en compte. D’altra banda, en Pere Muñoz exposà la conveniència de fer una valoració de l’impacte ambiental del nostre sistema productiu en totes les seqüencies i presentà la tècnica del ACV, la qual avalua tot el cicle de vida d’un producte.També en l’ objectiu de la producció de qualitat fou la comunicació del grup format per Judit Arno, Rosa Gabarra i Jordi Riudavets que presentaren el control integrat de plagues com la millor forma de controlar- les ja que es considera que és l’ eina que suposa un baix impacte mediambiental i econòmicament viable.\nEl grup format per Carme Biel, Robert Savé, Pere Muñoz, Àlex Bach, M. Terres, M. Calderer i L. Llenas, presentà dos projectes europeus sobre l’ús de l’aigua en el conreu i la ramaderia en una casa de pagès, analitzant la despesa, la qualitat, el que es coneix com a Cicle de l’aigua. Finalment es presentà el treball centrat en l’adob per part del grup composat per Francesc Domingo, Eva González i Carles Mallo de la Fundació Mas Badia. Intervingueren com a fila zero per al debat Abel Mariné (Dr., catedràtic emèrit del Departament de Nutrició i Bromatologia. Campus de l’Alimentació de Torribera, UB) i Buenaventura Guamis (CEO Parc de Recerca UAB) els quals expressaren la necessitat de que la recerca estigui encarada a millorar la vida de les persones i més en el moment actual.\nL’apartat de les noves tecnologies anà a càrrec de Carles Folch qui donà el missatge de que Les TIC no són una fórmula màgica, són eines. Milloren la vida de tots els habitants del planeta. Ajuden al desenvolupament i a propagar el coneixement.\nForen quatre les comunicacions presentades. La primera, a càrrec de Josep M. Masses i Jaume Sió, presentà el projecte de la Generalitat RuralCat, la comunitat virtual agroalimentària i rural concebut com un portal temàtic implantat al territori per a donar servei a les necessitats dels professionals . La segona, presentada per Guillem Miralles exposà el projecte de la Diputació de Barcelona en la dinamització del territori a través de l’enfortiment del teixit empresarial de productes alimentaris locals i de qualitat. D’altra banda, Ramon Roca presentà l’experiència d’un grup de pagesos que fundaren la Fundació guifi.net, la qual considera que la infraestructura de telecomunicacions és un bé comú, sense aprofitament econòmic i a cost just. D’altra banda Emilio Gil parlà sobre l’agricultura de precisió i les noves tecnologies en les petites i mitjanes explotacions, les quals tenen majors dificultats per implementar-les.\nBloc 3. La presentació d’aquest bloc, destinat a la visió social de la masia, anà a càrrec de F. Xavier Roigé, Catedràtic d’Antropologia social i degà de la Facultat de Geografia i Història de la UB qui va centrar la seva conferència en dos blocs, l’un analitzant la realitat de la vida familiar en la masia en el passat rebatent molts tòpics i l’altre basat en la realitat actual, amb tots els canvis, centrat en el territori del Montseny.\nL’estat de la qüestió el presentaren . Ferran Estrada i Santi Ponce els quals plantejaren les seves reflexions a través de dos punts: 1. la necessitat d’abordar l’estudi del mas com una institució social amb múltiples dimensions: l’arquitectònica, la familiar i demogràfica, l’econòmica, la social, la jurídica i la simbòlica. 2. la necessitat d’estudiar i tenir en compte les diferències, fugir de visions homogeneïtzadores tant de les masies com de les persones.\nLes comunicacions les varen agrupar segons el contingut. Així el primer contingut estigué dedicat a la masoveria en el seu aspecte històrico-polític com les causes i conseqüències de les col·lectivitzacions en la primer terç del s. XX per part de Guillem Puig o el Sindicalisme antifranquista que presentà en Cristian Ferrer. Tres comunicacions tingueren un punt en comú com la història de les masies com la presentada per Margarida Genera sobre l’evolució històrica amb imatges i material de Can Poi del bosc de La Garriga. M. Àngels Sanlley s’estengué en “çò de Pèirponin d’Arròs”, una casa forta aranesa dels ss. XVIII-XX i els germans Cau Aner que desenvoluparen tasques més socials i culturals a part del conreu. El grup format per Eduard Milan, Arantxa Morán, Sònia Rosa Guisado i Jordi Petit, centrat en la masia de Can Riera del barri de la Verneda de Barcelona, no solament mostraren el recorregut històric i contractual de la masia sinó que platejaren un projecte de recuperació patrimonial com a centre cultural pel barri.\nUn segon tema es centrà en la presentació d’iniciatives d’estudi de la masia de principis de segle. Si bé podria haver estat un tema presentat com a nostàlgia d’uns valors, les dues comunicacions exposaren la mentalitat i interessos polítics de l’època. Josep M. Garcia es centrà en Montserrat, entesa com la masia de tots els catalans, i Montserrat Solà, sobre el grup, motius i metodologia de “L’estudi de la masia”. Finalment enquadrat sobre la dimensió patrimonial i en el marc dels nous usos de la masia, es presentà la comunicació de l’ecomuseu del blat per part de Jacint Torrents i Santi Ponce.\nDel debat promogut per la fila zero, en Joan Casanovas, propietari de tres masies a més d’ermites i esglésies privades, demanà la preservació de la documentació privada d’aquestes masies així com denunciar la confiscació, en el passat d’aquestes esglésies privades per part dels bisbats.\nEl bloc 4, dedicat a l’economia de la masia-empresa, tingué un format diferent i compaginà l’exposició de la comunicació amb reflexions sobre el tema exposat. Fou presentat per Lourdes Viladomiu i Jordi Rossell. Especial rellevància tingué la intervenció d’Andreu Ferrer (Unió de Pagesos) qui exposà la situació actual de la Política Agrària Comunitària (PAC). Neus Monllor concretà la seva intervenció sobre el seu treball de la nova pagesia que ja s’havia parlat en el bloc que ella mateixa havia presentat de demografia.\nEsther Loaisa i Joan Molla van presentar el cas del poble de Calonge, al Baix Empordà, que amb els anys ha aconseguit que els mateixos pagesos (22 juntament amb altres persones i l’ajuntament constituïts en Fundació) puguin produir i comercialitzar al detall, en mercats, el vi propi del poble. Un altre el presentà Maria Aulinas per la Vall d’en Bas que va experimentar una transformació cap els anys 70 (concentració parcel·lària) que permeté als 7 pobles que constitueixen el municipi organitzar-se com a cooperativa amb una producció intensiva en agricultura i ramaderia aconseguint també una denominació de Rebost de terra. En sentit contrari és el cas presentat per Àngels Travé i qui exposà la pèrdua del mas de les Garrigues de Sant Cugat Sesgarrigues (Alt Penedès) en el què hi havien estat treballat els masovers al llarg de varies generacions i el seu lloc actualment l’ocupen diverses d’empreses. Esteve Cabré I Albert Alegret, van presentar una proposta per tal de que la masia pugui canviar d’ús sense que això li suposi cap detriment de tal forma que si el nou ús no funcionés es pogués recuperar l’estat inicial i començar de nou.\nA la fila zero hi intervingueren Jordi Rovira (Família Rovira de Sagàs), Berguedà, va explicar com els 5 germans viuen tots del sector, produint i consumint incloses la transformació dels productes i la comercialització a restaurants, hotelets rurals. Andreu Ferrer, Coordinador tècnic d’Unió de Pagesos de Catalunya, presentà propostes del sindicat per afavorir la pagesia com per exemple demanar diferent pressió fiscal pels que viuen allunyats i no gaudeixen de tots els serveis bàsics; parlà també dels conflictes per les infraestructures que envaeixen el territori i sobre la retallada econòmica que ha fet el govern de l’Estat dels ajuts que es reben de la UE. D’altra banda, CristinaTous de la Fundació agroterritori, situada a Girona va explicar que donaven suport no solament a la pagesia en recerca per fer front als nous reptes sinó també a empreses i cooperatives tant a Catalunya com fora. Finalment Isabel Salamaña, Doctora en Geografia, professora de la UdG, va demanar que hi hagi més contacte entre la pagesia i el sector de la recerca per tal de fer-la conèixer.\nEl Bloc 4. 2, dedicat a les Alternatives: producció de proximitat, ecològica i agricultura social, va ser presentat per Laura Ibanyez, la qual va donar explicacions i definicions per entendre i diferenciar les produccions de proximitat, (no només producció local), producció ecològica i agricultura social com a formes alternatives cap al canvi de paradigma que s’està donant, totes elles incloses en el concepte de multifuncionalitat, tant present en l’economia agrària si es vol fer viable i sostenible.\nLa primera comunicació fou presentada pel grup format per Antoni F.Tulla, Carles Guirado, Anna Badia, Ana Vera i Natàlia Valldeperas els quals van presentar el marc de l’agricultura social amb tots els projectes de recerca que hi estan treballant. L’ Agricultura Social (Social Farming) està cada vegada més representada a Europa, tot i que a Catalunya encara és molt incipient. Es dediquen a col·lectius d’exclusió social i són una alternativa a l’agricultura tradicional que busquen la sostenibilitat ambiental, social i econòmica. Pau Moragas, de la cooperativa de L’Olivera, presentà el projecte. Fundada l’any 1974 a Vallbona de les Monges, treballen l’agricultura de secà i vins i olis. Jordi Pietx presentà l’emprenedoria social relacionada amb la masia i el que volen és aconseguir ser rendibles i exposà 10 projectes concrets a Menorca (casa de lloc), diferents indrets del territori català i també a Europa. S’estructuren en el camp de la conservació del paisatge; habitatge social per a persones en l’àmbit local; agroturisme; accés i transmissió de la terra. La darrera comunicació continua amb el tema d’emprenedoria i la presentà Joan Muntané en relació el “viver d’agricultors de Rufea”, que pertany a l’horta de Lleida i esta potenciada per part del mateix ajuntament.\nBloc 4.3 Turisme rural presentat per Ramon Serrat qui feu un repàs dels orígens, causes i beneficis que comportà. Segueix una reflexió sobre el que cal revisar després de 30 anys de la seva implantació. Les comunicacions també mostraren aquesta necessitat tot i exemples concrets de funcionament. Montserrat Coberó com a Directora dels Serveis Tècnics de TURALCAT feu una exposició global del que representa el turisme rural. Dedicada a les barraques del delta de l’Ebre per part de M Teresa Bartual i Xavier Abril explicaren la metodologia que van utilitzar per inventariar-les i donar-les-hi un nou ús, com ara el turisme rural, com a forma de conservar i potenciar el territori. Victòria Bassa, com a tècnica de Monumenta, exposà què aquesta associació defensa el patrimoni privat. Presentà el cas concret de la masia de cal Gener (Baix Penedès), soci de Monumenta, transformada en hotel de turisme rural. Empar Vaqué va presentar la transformació d’un molí com a hotel de turisme rural.\nD’altra banda, Josep Costa va presentar l’evolució de la normativa reguladora del turisme rural a Catalunya a partir dels decrets dels anys 1983,1995, 2006, 2010 i 2012. En concret tres representen els orígens (1983), l’evolució conceptual dels establiments (1995) i la consolidació conceptual de la normativa per obrir un establiment de turisme rural (2006). La comunicació de Gemma Francès també va estar dedicada a una revisió de la normativa i també a la reflexió sobre els nous turistes que demanen altres serveis.\nLa fila zero va estar formada per Jordi Balari, Gerent de la Cooperativa 2147 Mans, qui explicà qui són, com es van formar i els seus objectius i es presenta com una cooperativa d’agricultura social lligada a bon preu i amb capacitat de donar treball. Josep M Coll, pagès a Rodonyà (Alt Camp), responsable de qualitat i seguretat alimentària i d’activitats complementàries a la Comissió Permanent Nacional d’Unió de Pagesos de Catalunya, considerà que en el vessant d’agroturisme s’havia avançat massa ràpid i s’havien deixat valors que caldria recuperar com ara són la cultura, la gastronomia o la producció de proximitat que els nous turistes demanden. Josep M. Solé (President de la Confederació de Turisme de Comarques de Interior; President de Turalcat – Confederació del Turisme Rural i l’Agroturisme de Catalunya-) que representa el sector català de turisme rural, es decantà també per l’agroturisme per a les persones que s’han volgut quedar a la terra i han propiciat el manteniment de població en zones de muntanya. Igualment defensà la normativa restringida del turisme rural com una forma d’impedir l’entrada de grans empreses. Anna Torres, Dra. en Geografia i professora associada de la UB, valorà la posada al dia de la normativa a causa de les noves funcions que pot desenvolupar de cara a nous turistes així com retornar als primers objectius que impulsà l’agroturisme. El debat obert girà entorn la incidència de la crisi en l ‘agricultura social; la dissocio entre producció i consum ecològic i relleu generacional o potenciació d’emprenedors.\nEl Bloc 5 es centrà en l’edifici de la masia que es repartí en la sessió del matí centrat en la part històrico-arqueològica, entès com la necessitat de conèixer l’evolució de l’edifici des dels orígens fins a l’actualitat. La sessió de la tarda es centrà en la rehabilitació entesa com una aposta de futur\nLa conferència anà a càrrec d’Albert Pla, arquitecte i vocal de patrimoni de Rehabimet, qui donà a conèixer que Rehabimet està implantada en tot el territori i es centra en les persones de tal manera que quan cal fer una rehabilitació d’una masia, cal tenir en consideració el territori on està implantada i el sistema productiu que la sustenta. Per a aquesta exposició presentà uns quants exemples representatius del Vallès, l’Empordà i la Catalunya Central.\n5.1. L’estat de la qüestió anà a càrrec d’Assumpta Serra qui feu un repàs des del primer treball amb recopilació de dades, a principis de segle, de l’estudi de la masia i fins a aquest congrés. Una segona part es dedicà a presentar el treball de fa ja uns anys, de l’estudi de l’evolució del mas (ss. X- XX) i masia a partir del treball de camp (arqueologia) i la documentació a Catalunya.\nLes comunicacions mostraren l’interès per a aquest estudi al llarg de a geografia catalana i des de l‘arqueologia fins a la interrelació amb el paisatge. Tenint en compte aquestes temàtiques, Imma Mestres feu l’exposició dels treballs que estan portant a terme a La Masia de Can Iglésies de Sant Martí de Provençals fent incís en la part arqueològica. Diferencies constructives es pogueren observar segons la zona i ús.\nTorres de defensa que esdevingueren masos a l’Empordà com les Masies amb torres defensives a L’Escala, presentada per Lurdes Boix o al Gironès com la Torre Desvern (Celrà) que treballa el grup format per Jordi Sagrera, Lluís Palahí i Josep M. Nolla. Els masos fortificats de Tarragona foren presentats per Joan J. Menchon. Una especial atenció tingué la comunicació dedicada a aquesta tipologia, amb les seves variants a les Terres de l’Ebre que presentaren FerranTorta i Adelina Casanova.\nUn altre tema exposat fou la vida quotidiana a través d’inventaris com la de Ramon Ripoll al Gironès o l’extens treball, fruit d’una tesi, aportat per Maria del Agua Cortés centrat en la zona del Berguedà. Xavier Solà parlà de la vida quotidiana, els conreus i l’arquitectura dels masos de l’Alt Fluvià i el Brugent en el període 1580-1660. El paisatge i l’arquitectura foren reunits per Salvador Ribas centrat a la zona del Maresme. Un tema nou fou el dels mestres d’obres, en aquest cas dedicat a la saga dels Morató del segle XVII d’Osona que presentà Maria Garganté.\nLa fila zero va estar formada per Fernando Álvarez (Arquitecte. Director Màster Restauració de Monuments, ETSAB/UPC), Josep. Santesmases, President de la Coordinadora de Centres d’Estudis de Parla Catalana. Joan Serra (Propietari i representant del grup de propietaris de Torroella de Montgrí i l’Escala), Joan Montesó (pagès a Roquetes, Baix Ebre. Responsable de Medi Rural a la Comissió Permanent Nacional d’Unió de Pagesos).\nArqueologia de la masia: recerca i rehabilitació. Debat moderat per Isidre Pastor dedicat a l’arqueologia com a eina necessària per fer una rehabilitació de projecte integral i pluridisciplinar.. Es portà a terme amb els mateixos participants de la fila zero i s’hi afegiren José Luís Vives, President fundador de Monumenta –Associació de Propietaris de Castells i Edificis Catalogats de Catalunya, i Assumpta Serra, relatora i coordinadora del bloc. El debat es centrà en defensors i detractors de la necessitat que l’arqueòleg participi en els treballs pluridisciplinars. Igualment s’encetà un altre tema de debat, que s’emplaçà també a la tarda, sobre rehabilitació-restauració.\nL’inici del Bloc 5.2, de rehabilitació, va enllaçar amb les discussions posposades del bloc anterior sobre el significat de restauració i rehabilitació i es va poder copsar la dificultat que comporta acotar aquests significats ja que en alguns casos, com pot ser el de les intervencions a les masies, edificis carregats de simbolismes, els límits no apareixen clarament definits sinó que es tracta d’una frontera difusa.\nLes dues presentacions plantejaren l’actuació per transmetre una modernitat i l’actualització en aquests edificis que es poden considerar vius. En la seva presentació, Mònica Alcindor, tingué molt en compte l’antropologia i una visió social dels edificis, considerats simbòlics, i per tant en actuar-hi s’hauria de tenir en compte aquest caràcter però incorporant-li la modernitat, sobretot en els materials per fer més efectiva la rehabilitació. En el mateix sentit es pronuncià Joan Curós a l’assenyalar que, quan es realitzi una intervenció, caldria tenir respecte i sensualitat tant en els materials a aplicar com en generar una empatia entre tradició i modernitat. Coincidiren amb Mónica Alcindor en destacar la problemàtica de les normatives municipals per tal d’evitar l’obtenció d’uns resultats d’edifici fossilitzat, per acabar reclamant la disposició de l’administració municipal per tenir tècnics idonis en la redacció dels plans especials. Joan Curós acabà amb algunes imatges de les masies que s’estan construint segons els criteris del s. XX.\nLes comunicacions presentades es centren en dos territoris prou diferents: les que es situen a Catalunya i l’específica de València, presentada per Juan Miguel del Rey en base el treball que actualment està fent-hi, destacant les varietats d’edificis i centrant-se sobretot en el conegut com el Riuruas. Montserrat Caldès exposà un extens treball d’imatges i planimetria de masies del territori de Catalunya defensa la necessitat de conèixer-la abans. Santi Llagostera, del projecte Greta, centra el treball i problemàtica que trobaren en la zona situada entre el Ripollès i la Garrotxa, coneguda com Milany- Santa Magdalena-Puig Sa Calm, on el territori hi juga un paper essencial.\nA la fila zero van intervenir Josep Gómez (Dr. en arquitectura i catedràtic del Departament d’Estructures Arquitectòniques, UPC), seguint amb els plantejaments de debat anteriors considerà que no es pot viure solament del passat. L’edifici ha de tenir unes condicions d’habitabilitat millors i per tant s’ha de tenir en compte des del terreny fins als materials. Aquests materials, obtinguts segons les tècniques actuals, es poden aplicar diferentment segons si van destinats a llocs ocults o visibles tot respectant al màxim l’essència de l’edifici. Per la seva part Juan Miguel del Rey (Catedràtic del Departament de Projectes Arquitectònics UPValència), que es declarà no especialista en rehabilitació, considera que cal mantenir la particularitat de cada edifici i la intervenció ha de deixar en evidència el pas del temps. Finalment Lluís Auquer (Arquitecte, especialitzat en sòl rural i en la rehabilitació) coincidí en la necessitat de saber conjuntar tradició i modernitat i també coincidí en la problemàtica que suposen les normatives vigents i els tècnics municipals a qui demana sensibilitat i coneixement de l’edifici.\nTaula rodona. Per cloure el congrés, es convidaren 4 experts per tal de que donessin la seva visió en els 4 temes que s’exposaren i es debateren. Martí Boada, Doctor en ciències ambientals i membre del Comitè Espanyol del Programa de les Nacions Unides per al Medi Ambient (PNUMA), destacà com el paisatge que tenim s’ha anat formant al llarg del temps tenint en compte la presència humana que poc a poc ha deixat una petjada ecològica en equilibri amb el bosc, terres de correu, aus, creant una biodiversitat sostenible. Actualment tot està en un procés de canvi i que cal fer tenint en compte aquests paràmetres esmentats. Caldrà buscar un altre equilibri que serà diferent perquè el paisatge és viu i s’adapta a les noves circumstàncies. Una alerta a l’administració per poder recuperar zones de conreu o formes tradicionals d’economia o societat.\nPer la seva part, Oriol Nel·lo, Doctor en geografia, especialitzat en estudis d’ordenació del territori, secretari per a la Planificació Territorial del Govern de la Generalitat de Catalunya (2003-2011) i membre de l’IEC, analitzà en quin moment es donà valor a la societat rural encarnada com un ideal basat en la masia que es plasmà en la iniciativa patrocinada per Patxot. Considerà que tot fou fruit d’un moment polític de Catalunya expressat per la Renaixença i amb una dicotomia entre la Catalunya ciutat per portar una forma de viure basada sobretot amb els avantatges dels serveis que ofereix la ciutat, a tot el territori o al contrari tornar a la vida rural, desprès d’una decepció de la societat urbana a causa de la Setmana Tràgica. Aquesta dicotomia actualment ha estat guanyada pel món urbà i l’espai rural ha estat ocupat amb formes urbanes, com les urbanitzacions, sense control.\nLourdes Viladomiu, Coordinadora de l’equip espanyol en diversos projectes de recerca sobre desenvolupament agrícola i explotacions agràries encarregats per la Comissió Europea i pel Ministeri d’Agricultura, amb una visió molt optimista, exposà els 4 punts que li permeten enviar aquest missatge: a partir dels anys 80 es comença a donar valor al món rural tant com a lloc productiu amb valor afegit (de proximitat, ecològic), amb diversificació d’estratègies, o com a zona residencial per la qualitat de vida quan s’hi ha incorporat molts serveis. Per mantenir aquesta dinàmica cal que l’administració hi col·labori i no posi traves.\nAntoni Vilanova, Arquitecte, president de l’Agrupació d’Arquitectes per a la Defensa i la Intervenció en el Patrimoni Arquitectònic (AADIPA) i redactor de Catàlegs de Béns i de Masies, es destacà pel seu missatge positiu en defensa dels Catàlegs de masies incidint en els canvis que ha experimentat el paisatge rural quan ha esdevingut un espai de lleure i segones residències per a les famílies dedicades al treball industrial. Igualment els espais rurals d’alta muntanya poden fer canvis que no han de ser negatius si no tot al contrari coma la Vall Fosca.\nPòsters. Igualment van contribuir a donar la visió general de l’actualitat del nostre territori a l’entorn de la masia, els pòsters que van estar exposats tots els dies. Es poden agrupar en tres temes destacats: 1.Potenciar el territori amb polítiques de desenvolupament rural: a través de projectes associatius, com el de la cooperativa l’Arada, presentat per Marina Vilaseca (Solsonès), o en la variant de turisme rural d’Osona, presentat per Aurora Montserrat (Gestió turística i cultural). Un cas concret és la rehabilitació d’un molí com a hotel a l’Empordà, treballat per Empar Vaqué. Masies + sostenibles, és un projecte que porta anys de treball global i Jordi Vilalta (Consorci per al Desenvolupament de la Catalunya Central) i Pere Báscones (Espai Nòmada) són uns dels promotors. 2. Coneixement de la historia de masies com el dedicat a la Torre Forçosa de l’Empordà presentada per Joaquim Tremoleda i Mariona Font. Un treball de molts anys fou exposat per Sònia Loewe, Marc Sanabra i Jordi Xiques (Taller de Patrimoni de la UPC. Departaments de Construccions Arquitectòniques II i d’Expressió Gràfica II. UPC), de masies del Collsacabra i del Montseny. Inclòs en aquesta temàtica Carme Bosch s’inclinà pels Potencials i límits dels catàlegs de masies. Una menció especial es deu al treball fet a Vallfogona de Ripollès per Perfecte Costa, Miquel Saña i M Carme Freixa.\nA la cloenda participaren Carme Sabrí i Puig, Directora de Negoci Agrari de Caixabank Carlos Duarte i Montserrat, Director General de la Fundació Lluís Carulla com a representació dels respectius promotors\nDe tot el que s’ha exposat resumidament podem destacar que\nMolts temes són pluridisciplinars en tant que s’han repetit en varis blocs, com ara el tractament del paisatge entès com un element viu que condiciona i cal tenir-lo en compte.\nNecessitat de que l’administració s’impliqui i impulsi l’emprenedoria.\nRevisió de les normatives, tant en els catàlegs de masies com en l’àmbit turístic\nS’està encetant un nou cicle tant a nivell agroalimentari com de forma de vida al món rural\nParticipa del moment actual tant en la crisi com en la sensibilització social.\nLa nova pagesia o l’impuls de sustentació de la població.\nModernització d’aquesta nova forma de vida i no anquilosar-se en normatives o manteniment del passat.\nL’edifici, tot i mantenint-li el respecte pot adaptar-se als nous materials i la millora del nivell de vida.\nEl seu coneixement de forma integral afavoreix les intervencions que responguin a la sensibilitat i necessitats actuals, com a habitatges o en els nous usos.\nCoordinadora del I Congrés del Món de la Masia\nInstitució Catalana d’Estudis Agraris (ICEA) Institut d’Estudis Catalans (IEC)\nBarcelona 30 de juliol del 2015\n Aquestes conclusions s’han fet tenint en compte també les reflexions aportades per la majoria dels responsables de les presentacions dels blocs: X. Armesto, N. Monllo, J. Trias, C. Folc, L. Viladomiu, R. Serrat, F. Estrada, S. Ponce, M. Alcindor i J. Curós. També s’ha pogut comptar amb les aportacions d’alguns membres de la fila zero com M. Mercadé, J. Serra, R. La Cuesta, R. Juvé i M. del Rey. Ha fet una revisió M. Mercadé.\nPublicat dins de 3.1 - CONCLUSIONS I CONGRÉS DE LA MASIA


Divendres 31 de maig Dia mundial sense tabac...i amb molta xocolata! - La Unió\nDel 29/05/2013 al 31/05/2013\nCom cada any, sota el lema "Endolça't la vida, no fumis" oferirem una xocolatada per a usuaris i professionals tant a l'Hospital com als CAPs i enguany també a Palamós Gent Gran i als centres d'atenció a la dependència de Sant Feliu i Palafrugell. Per a dimecres 29 hi ha programada una caminada a Torroella i per al 31 també a Palamós. La xocolata ens la subministrarà com a col.laboració en la diada, l'empresa Emporhotel.\nEl Dia mundial sense tabac se celebra en tot el món el 31 de maig de cada any. Aquesta celebració anual informa el públic sobre els perills que suposa el consum del tabac, les pràctiques comercials de les empreses tabacaleres, les activitats de l'OMS per lluitar contra l'epidèmia de tabaquisme, i del que les persones de tot el món poden fer per reivindicar el seu dret a la salut i a una vida sana, i protegir les futures generacions.\nLa campanya, a la nostra entitat\nA tal fi, a les admissions centrals de l'Hospital de Palamós, el mateix divendres 31 a partir de les 10 del matí, s'hi servirà una xocolatada per a tothom, tant professionals del centre com usuaris de l'Hospital, així com a tots els Centres d'atenció Primària (Palafrugell, La Bisbal, Torroella de Montgrí i Palamós). La novetat d'enguany, és que als centres d'atenció a la dependència de Palamós Gent Gran, Sant Feliu Gran i Asil Surís, i Palafrugell, també s'hi servirà la xocolatada, sota el mateix lema. Igualment, es podran trobar taules informatives amb diferent material i fullets explicatius dels efectes del tabac i com deixar de fumar; i hi haurà projecció de programes divulgatius a les pantalles instal.lades especialment a la sala d'espera de consultes externes de l'Hospital i del CAP de Palamós.\nCal agrair molt especialment a l'empresa Emporhotel la seva col.laboració en aquest esdeveniment, ja que col.labora amb l'elaboració i servei de les més de 500 racions de xocolata i melindros que se serviran.\nPer al mateix divendres 31, i ha programada una caminada saludable am punt de sortida del CAP de Palamós, i per a dimecres 29, tindrà lloc la de Torroella. (vegeu imatges adjuntes amb els itineraris). Us hi esperem!!!\nPodeu ampliar la informació en el següent enllaç.


Majoral vol tenir a punt el nou full de ruta de Naturlàndia al ju\nNoticies » Societat 13 de maig, 2020\nEl comú de Sant Julià de Lòria volia tenir enllestit el nou full de ruta de Naturlàndia abans, però l'emergència sanitària l'ha endarrerit. Amb tot espera poder anunciar-lo abans que acabi el mes de juny. La voluntat és que el parc pugui obrir l'1 de juliol, però aquest estiu l'abast del rentat de cara serà limitat. El cònsol major no descarta recuperar a la llarga el projecte de la tirolina.\nEl personal de manteniment començarà a posar les instal·lacions a punt la setmana que ve amb la voluntat que Naturlàndia pugui obrir l'1 de juliol.\nLes circumstàncies han endarrerit el pla per fixar el nou rumb de Naturlàndia, però el cònsol major de Sant Julià vol presentar-lo abans que acabi el mes de juny.\nAquest estiu no es podrà fer un rentat de cara de l'abast que s'hagués volgut perquè per prudència s'ha hagut de renunciar a inversions importants, però sí que es vol que es comenci a notar un salt qualitatiu en la gestió i l'atenció al client, afirma el cònsol major de Sant Julià de Lòria, Josep Majoral.\nEls primers canvis volen millorar l'oferta de la cota 1.600.\nPel que fa al controvertit projecte de la tirolina, s'ha descartat a curt termini, però el cònsol deixa la porta oberta a recuperar-lo més endavant perquè defensa que Naturlàndia ha de ser un projecte viu.\nLa data de la possible obertura l'1 de juliol està envoltada d'incertesa, atès que dependrà de molts factors vinculats a l'evolució de la pandèmia. Però la voluntat és que el parc pugui obrir tot el juliol i agost amb els protocols sanitaris i d'higiene que es marquin.