Què fem – Tiam\nServei de suport a qui cuida.\nTractaments no farmacològics.\nVisibilitzem les demències.\nPer accedir als serveis és necessari fer-se soci.\nSeguim totes les mesures de seguretat i sanitàries anticovid.\nUn primer contacte amb TIÁM que t’ajudarà a veure la situació des d’una altra perspectiva. La demència genera molta incertesa, no saber què passarà o com afectarà a la nostra vida ens pot crear molts dubtes i confusió.\nAl servei d’assessorament escoltem cada cas per donar una resposta més acurada i personalitzada als dubtes que poden sorgir sobre la malaltia i, si cal, suggerim els recursos més adequats. Et facilitem estratègies i recomanacions per afrontar els canvis en el dia a dia.\nEl servei és gratuït, per a tota la ciutadania i es realitza sota cita prèvia.\nTotes les persones han de poder decidir i tenir control sobre la seva pròpia vida, per això, cal anticipar-se a les situacions i planificar com volem que sigui el nostre futur. Per facilitar-ho oferim assessoria jurídica i legal gratuïta, en relació als tràmits necessaris durant el decurs de la malaltia. Servei exclusiu per a socis/es.\nSabem que la tasca de les persones cuidadores passa desapercebuda, per això hem creat un programa d’acompanyament adaptat a cada cas.\nT’aportarem estratègies per facilitar la comprensió de la malaltia, per millorar la comunicació amb el teu familiar i per reconduir situacions estressants. Reforçarem els teus propis recursos per gestionar el dia a dia i treballarem la part emocional per disminuir les alteracions de l’estat d’ànim i la sobrecàrrega.\nVolem que tinguis un espai propi, segur i de confiança, on puguis compartir sense sentir-te jutjat/da i en el que et fem costat en els moments més difícils de la malaltia.\nSessions d’una hora, la freqüència varia segons les necessitats i es poden realitzar de manera presencial o virtual.\nSessions d’una hora i mitja amb freqüència quinzenal.\nServei a domicili on s’atén paral·lelament al familiar cuidador i a la persona que pateix la malaltia. Sessions d’una hora, la freqüència varia segons les necessitats.\nEls nostres tractaments van adreçats a persones que presenten alteracions cognitives, encara que no tinguin un diagnòstic de demència.\nEn totes les modalitats es realitza una primera exploració neuropsicològica per avaluar les capacitats que la persona manté preservades i el grau d’afectació cognitiva. També es realitza una valoració de l’estat emocional i una entrevista al familiar de referència per conèixer la història de vida i el nivell d’independència per a les activitats de la vida diària.\nEls resultats d’aquesta primera valoració serveixen per crear el pla de tractament, que es realitza conjuntament amb la família. Periòdicament es duran a terme noves valoracions amb elaboració d’informes.\nTreballem per objectius, no per tasques, intervenint de manera integral i flexible amb activitats plenes de sentit més enllà del paper i llapis, que reforcen la identitat de les persones, que respecten la seva edat adulta i d’acord amb els seus interessos.\nAlguns exemples d’activitats són la teràpia d’orientació a la realitat, l’estimulació sensorial, emocional i cognitiva mitjançant jocs i exercicis orals i escrits, o les activitats per promoure l’autonomia en un context real.\nVolem crear un entorn de cura, on les persones rebin el que ara necessiten per part d’una societat en la que han contribuït amb el seu treball i experiència vital, el que permetrà descobrir, siguin quines siguin les seves circumstàncies físiques o mentals, tot el que encara ens poden ensenyar.\nBusquem maneres d’atendre que permetin envellir tal com s’ha viscut.\nL’opció més personalitzada.\nSessions d’una hora, la freqüència varia en funció de les necessitats i, si ho prefereixes, també ens podem desplaçar al teu domicili.\nCapir [kapír] (català, v.) Entendre, compendre.\nServei d’atenció integral adreçat a persones que pateixen alteracions cognitives.\nInclou tractament grupal d’estimulació cognitiva, emocional i físic funcional; valoració i seguiment neuropsicològic amb elaboració d’informes periòdics; suport i acompanyament psicològic individual; servei de fisioteràpia i assessorament jurídic.\nDimarts i dijous de 16:30 a 19h.\nLLAR [ ˈʎar ] (català, n.) Casa que hom habita amb els seus.\nFIKA [ 'fi ka ] (suec, n.) Desaccelerar per apreciar les petites alegries de la vida.\nTallers grupals de promoció de la salut cognitiva i reducció de l’aïllament social realitzats a diferents municipis. Aquest projecte es duu a terme a través de convenis amb els ajuntaments i en coordinació amb els serveis socials municipals.\nTruca’ns al 693 00 45 12\no escriu-nos a info@tiam.cat\nSegueixo sent en Richard, segueixo estant aquí, segueixo necessitant la teva amistat, segueixo necessitant el teu amor, segueixo necessitant la teva atenció, segueixo necessitant que escoltis els meus acudits dolents, i segueixo necessitant parlar amb tu.\n— Dr. Richard Taylor. Metge i pacient.\nUna de les finalitats de TIÁM és la sensibilització i la conscienciació sobre la malaltia per reduir l’estigma social i els prejudicis i per facilitar la vida de qui la pateix.\nVolem fer visible la realitat de la demència.\nDia Mundial de l’Alzheimer i altres demències\nEstem molt contentes amb la vostra feina que ens ajuda a tots al dia a dia.\nVirginia i Anna\nTIÁM ens ha aportat molta calma. Tant a la mare com a nosaltres ens feu sentir acompanyats.\nFins que no hi ha hagut un diagnòstic clar, tot han sigut pals de cec i moviments indecisos. Ara ja trepitgem ferm i, amb vosaltres, el camí és més planer\nFilla i cuidadora


VISC+: més valor a la informació de salut de Catalunya. Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS). Generalitat de Catalunya\nAgència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS) Sobre l'AQuAS\nInnovacio i suport a l'àmbit del medicament\nVISC+: més valor a la informació de salut de Catalunya\n> VISC+: més valor a la informació de salut de Catalunya\nEl projecte VISC+ té com a objectiu relacionar la informació de salut que es genera a Catalunya d'una manera totalment anonimitzada i segura per tal d'impulsar i facilitar la recerca i la innovació en medicina i les ciències de la salut.\nVISC+ està orientat als centres de recerca acreditats pel CERCA en l’àmbit de les ciències mèdiques i de la salut.\nEl valor diferencial de VISC+ respecte d'altres iniciatives existents de reutilització de dades amb finalitats de recerca, és que VISC+ disposarà de més volum i tipologies de dades anonimitzades, que tindrà més capacitats d'anàlisi estadística i que podrà proporcionar més seguretat al tractament de les dades respecte de la situació actual.\nVISC+ respon a les necessitats de la comunitat científica de disposar d'informació de salut relacionada, per continuar avançant en la recerca i la innovació, tal com queda reflectit a revistes de referència com The Journal of the American Medical Association o Nature Reviews i a les recomanacions de la Unió Europea pel que fa a la reutilització de dades de salut.\nA més, està alineat amb l'estratègia de recerca i innovació de la Unió Europea, que potencia la transferència de resultats de la recerca als sectors productius.\nEn la documentació annexa es fa una descripció més detallada del projecte VISC+ així com de les mesures de seguretat i dels criteris científico-ètics que s'implementaran per tal de garantir un ús correcte de les dades anonimitzades.\nEns pots donar la teva opinió sobre el projecte VISC+ enviant un correu electrònic a participa.visc@gencat.cat.\nSol.licitud de dades\nSol•licitud de refús a la reutilització de les dades mèdiques per a recerca\n[PDF, 116,36 KB ]\nAgència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya. Barcelona, desembre 2015. Memòria del projecte VISC+: més valor a la informació de salut de Catalunya\n[PDF, 507,56 KB ]\nAgència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya. Barcelona, gener 2015. Garanties ètiques d'ús de les dades\n[PDF, 287,44 KB ]\nAgència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya. Barcelona, gener 2015. Presentació del projecte VISC\n[PDF, 1,21 MB ]\nGener 2015. Més informació\nSalut es reunirà amb els grups parlamentaris per analitzar el projecte VISC+\nNota de premsa Departament de Salut. L'AQuAS s'adhereix al Manifest de les Dades\nEn ocasió del Dia Mundial de l'Estadística, convocat per l'ONU el 20 d'octubre de 2015. Informe sobre l'ús de les bases de dades del sistema sanitari català. Projecte VISC+\n[PDF, 824,65 KB ]\nSíndic de Greuges de Catalunya, 2015. Destacats investigadors catalans donen suport a la reutilització de les dades anonimitzades en salut per a promoure la recerca\nNota de premsa del Departament de Salut. Document de posició del COMB sobre el projecte VISC+\nJunta de Govern del Col·legi de Metges de Barcelona. El Consell d'Administració de l'AQuAS acorda la continuïtat del projecte VISC+ amb el seu disseny original i que la primera fase només inclogui recursos públics\nNota de premsa del Departament de Salut. Document sobre bioètica i Big Data de salut: explotació i comercialització de les dades dels usuaris de la sanitat pública\n[PDF, 2,05 MB ]\nObservatori de Bioètica i Dret (UB), 2015. L'AQuAS ha dut a terme una reorientació estratègica del Projecte VISC+\nNota de premsa del Departament de Salut. El projecte VISC+ rep un accèsit als premis Ortuño en innovació i bones pràctiques\n4/11/2014. El projecte VISC+ reutilitzarà dades per impulsar la recerca i la innovació sanitàries a Catalunya\nNota de premsa, juliol 2014. El Govern aprova el projecte VISC+ per posar la informació sanitària a disposició dels ciutadans, les empreses i la recerca\nNota de premsa, juny 2013. Anunci de licitació\nDiàleg Competitiu - Disseny, implantació i operació d'un model de gestió i servei per donar valor a la informació del sistema sanitari català en el marc de les polítiques públiques. Avís legal


Agropension U háje Litomysl República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNedosin 62, Litomysl, Litomysl, República Txeca - Veure al mapa\nAl visitar Litomysl, vosté es sentirà com a casa a Agropension U háje, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAgropension U háje ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, servei de despertador, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com esquí, pesca, massatge, parc infantil, esplai. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Agropension U háje.\nTots els tipus de viatgers (102) Parelles (44) Viatgers en solitari (22) Famílies amb infants petits (19) Famílies amb infants grans (7) Grups (10)


Wetherells Cottage Bedale Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nConvenientment situat a Bedale, Wetherells Cottage és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Wetherells Cottage, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix aparcament de cotxes.\nL'ambient de Wetherells Cottage es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Wetherells Cottage és una selecció idònia per a la vostra estada a Bedale.


Rutes esclavisme: La memòria “incòmoda” de Barcelona | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nUna ruta explica la història de l’esclavisme a la ciutat i dels seus noms propis\nBarcelona 8 MAR 2016 - 21:00\tCET\nLa plaça d'Antonio López -i el seu monument- és la que tanca la ruta de l'herència de l'esclavisme a Barcelona. GIANLUCA BATTISTA\nRuta del modernisme, ruta romana, ruta Gaudí, ruta Picasso, ruta d’història. Barcelona té un bon grapat de rutes, a les quals avui se n’ha sumat una de particular perquè, a diferència de la majoria, fa atenció en el que podria considerar-se una memòria incòmoda: la ruta de l’esclavisme, amb dos períodes definits, el de l’edat mitjana i el de segle XIX. La ruta l’organitza l’Associació Conèixer Història, amb el suport de l’Ajuntament de Barcelona i l’Observatori Europeu de Memòries.\nEl recorregut té dos noms propis: Joan Güell i Antonio López, dos empresaris destacats i prohoms de la societat catalana del segle XIX, àmpliament representats a la ciutat de Barcelona, amb noms de carrers, monuments i edificis que van fer construir ells mateixos i que han arribat fins als nostres dies. La primera parada de la ruta és el monument de Joan Güell, gairebé a la cruïlla de Gran Via amb Rambla de Catalunya, l’original del qual ocupava la intersecció d’aquests carrers el 1888, quan Barcelona va organitzar l’Exposició Universal i va emprendre la urbanització de l’Eixample. Destruït durant la Guerra Civil, el 1941, l’escultor Frederic Marés va fer-ne la còpia actual, i també va fer el mateix amb el monument d’Antonio López, a la plaça del mateix nom i la retirada de la Victòria a la Diagonal amb passeig de Gràcia.\n“No hi ha dades que determinin que es va enriquir amb el tràfic d’esclaus”, explicava al peu de l’estàtua de Güell Oriol López, membre de l’Associació Conèixer Història. Amb tot, va afegir que hi ha força historiadors que apunten que Güell, com altres comerciants potents i homes de negocis de l’època, intervenien en el que es va anomenar el “comerç triangular” que es va establir entre Europa, els negrers a les costes africanes —que eren els que els capturaven— i l’Amèrica del Nord, on s’utilitzaven com a esclaus a les plantacions. A Barcelona es van construir alguns vaixells negrers, tot i que Santander i Cadis eren les capitals de les drassanes amb vaixells que es llançaven a l’aigua exclusivament per traficar amb persones. Regidor de Barcelona, impulsor de la primera línia fèrria i de la transformació del port i una de les fortunes acumulades pel comerç colonial, a Güell —pare d’Eusebi Güell, el mecenes de Gaudí— els autors de la ruta el vinculen a la incòmoda memòria de l’esclavitud com a “finançador” d’algunes de les expedicions.\nLa segona parada és a la plaça de Catalunya, perquè aquí es van organitzar algunes manifestacions abolicionistes de l’esclavitud al segle XIX, tot i que aquest moviment tenia el centre neuràlgic a Anglaterra. Hi ha constància d’una manifestació que va sortir d’aquesta plaça el 1872, en què es va involucrar un altre personatge singular: Clotilde Cerdà, filla de l’arquitecte creador de l’Eixample, Ildefons Cerdà. L’hotel 1898 actual, a la Rambla, és la tercera parada de la ruta com a exemple de l’arquitectura colonial del que va ser la seu de la Compañía General de Tabacos de Filipinas, fundada per Antonio López, el mateix home que, quan va tornar de fer negocis a les Filipines, va construir el Palau Moja per convertir-lo en la seva residència, i una altra de les parades de la ruta.\nL’avinguda de la Catedral és la cinquena parada i serveix per recordar el passat esclavista de la ciutat a l’edat mitjana, quan es calcula que el 10% de la població eren esclaus, segons una dada que es remunta a l’any 1424. En aquesta època l’esclau estava completament “regularitzat” en la vida social i econòmica “fins al punt que es rellogaven per descarregar al port els homes i les dones, com a dides. L’autoritat municipal en certificava les vendes i existia una assegurança de les eventuals fugues d’esclaus”, apuntava López durant el recorregut, que també s’atura a la plaça de Sant Jaume i la del Rei. Un altre punt destacat a la ruta, com a mostra de l’arquitectura colonial, és l’actual hotel BHC Hotel Colonial de la Via Laietana, que va ser la seu del Banco Hispano Colonial el 1876 per impuls d’Antonio López. Molt a prop de la plaça i l’estàtua que la ciutat va dedicar al que va ser un dels prohoms del segle XIX i negrer, conegut amb el sobrenom del Negro Domingo. Com Güell, va néixer en una família humil i va travessar l’Atlàntic per provar fortuna. I ho va aconseguir: va fundar la companyia Transatlántica —en alguns dels vaixells s’amuntegaven els esclaus que sortien de les costes africanes cap a Amèrica—, la companyia Tabacos de Filipinas i el banc esmentat, i va ser reconegut com a marquès de Comillas el 1878.\nImmersa en la plena revisió del nomenclàtor i els monuments a l’espai públic, a Barcelona se li podria plantejar també què ha de fer amb aquesta memòria incòmoda del passat colonial relacionat amb el tràfic de persones. “A totes les ciutats hi ha traços de la història. Els edificis que ens arriben d’altres èpoques tenen ara altres vides. I això és interessant. Entenc que no s’ha d’eliminar la memòria d’aquells temps perquè seria el mateix que esborrar la memòria de les ciutats. El que cal fer és complementar-ho amb informació que aporti més dades”, explicava el professor Julian Bonder al final del recorregut, precisament a la plaça d’Antonio López, en què l’Ajuntament s’ha proposat actuar i contextualitzar la figura del Negro Domingo.


La Pegatina i Itaca Band, al II Esgarrifa't Night Festival de Juneda\nper Redacció - Fotografia: Diputació de Lleida 24/06/2015 00:00h\nLa Pegatina i Itaca Band, al II Esgarrifa't Night Festival de Juneda| Redacció - Fotografia: Diputació de Lleida\nJuneda celebrarà el proper dissabte 27 de juny la segona edició de l'Esgarrifa't Night Festival, la festa del rock català que comptarà amb les actuacions de La Pegatina, 7D Rock, Miquel del Roig i Itaca Band.\nLa presentació d'aquesta segona edició s'ha celebrat a la Diputació de Lleida. L'acte ha comptat amb la participació del diputat i alcalde de Juneda, Antoni Villas; del regidor de l'Ajuntament, Aibert Garriga; del president de l'Associació Jovent Junedenc, Ismael Pinós, i del productor del festival, Enric Subirós. Sobre els grups que intervindran, aquest últim, ha destacat, al marge dels més coneguts com La Pegatina, el carisma i la connexió amb el públic que aporta Miquel del Roig; Itaca Band, que és "el grup revelació d'enguany i que està trencant totes les previsions", i 7D Rock, que "tancarà la nit en clau de festa". A tots ells els ha volgut agrair el fet que s'hagin "adaptat" a la filosofia d'un festival que és una "barreja de concert i de festa", amb la qual cosa s'ha configurat "un cartell de qualitat i a uns preus molt populars".\nEn la seva intervenció, Antoni Villas ha destacat que es tracta "d'un dels festivals més importants de l'estiu que es fan a les comarques de Lleida", i que és així gràcies "a la unió d'esforços entre la iniciativa pública i privada", motiu pel qual ha volgut agrair molt especialment la tasca feta per Jovent Junedenc i Enric Subirós en la producció. L'alcalde de Juneda ha volgut remarcar que és un concert "obert a tothom, a públics de totes les edats" i que servirà per acostar la música que "s'està fent en l'actualitat".\nUn motorista perd la vida a la C-14, a Basella


Genís Montolio es converteix en el segon fitxatge d’hivern de la Unió Esportiva Olot – elgarrotxi.cat\nGenís Montolio es converteix en el segon fitxatge d’hivern de la Unió Esportiva Olot\nGenís Montolio es converteix en el segon fitxatge d’hivern de la Unió Esportiva Olot després de Samu Pinto.\nCentral barceloní de 24 anys i bona planta que cobrirà la plaça d’Aspar i que té cert bagatge a la categoria en filials com els del Villareal, Levante UD i recentment Alavés. Montolio, que signa fins a final de temporada, ja estarà disponible per aquest diumenge en l’estrena de Gabri Garciai a la banqueta.\nGenís Montolio Lafuente (23-07-1996, Barcelona) es va formar en les categories inferiors de l’Espanyol, també va passar per la base de la UE Cornellà abans d’aterrar al filial del Villarreal, en el qual va militar dues temporades a Segona B (12 partits disputats). En el seu currículum també hi consta un partit d’Europa League amb el primer equip durant la temporada 2017-18. Després d’un pas breu per l’Espanyol B, el curs següent va firmar per l’Atlético Levante, on va tenir molta continuïtat amb 30 partits disputats, 28 com a titular. Aquí també es va estrenar amb el primer equip granota en un duel de Copa del Rei. I la temporada anterior la va disputar a l’Alavés B, equip on també va gaudir de màxim protagonisme amb 21 partits (tots com a titular) abans de l’aturada de la pandèmia. Actualment estava sense equip.\nDes de la direcció esportiva es considera Genís Montolio com un perfil de jugador jove (24 anys), corpulent i poderós en joc aeri (1’83) i que s’adapta a la idea futbolística del club per cobrir el buit deixat per Lluís Aspar, traspassat recentment al Sevilla FC. Montolio, que avui ja s’ha entrenat amb la plantilla, firma fins a final de temporada i ja podria debutar en el partit d’aquest diumenge contra el Nàstic de Tarragona.\nLa Unió Esportiva Olot ha arribat a un acord amb Moha Chabboura per a la rescissió del seu contracte. Arribat just ara fa un any en el mercat d’hivern, el davanter de l’Armentera ha disputat 15 partits amb la samarreta vermella i ha marcat dos gols. Chabboura, que per cert avui és el seu aniversari, es desvincula després de no haver tingut la continuïtat desitjada i buscarà minuts en un nou destí.


El Club Tennis Vic treballa per vetllar per la seguretat de tots els usuaris\nEl passat divendres van entrar en vigor les mesures aprovades pel Procicat referents a l’activitat esportiva i que tenen una vigència de 15 dies. D’aquesta manera, el Club Tennis Vic ha hagut d’aplicar diverses mesures davant la situació d’emergència i alhora treballa per vetllar per la seguretat de tots els seus usuaris, mantenint les instal·lacions obertes amb les garanties necessàries per poder practicar les diferents modalitats esportives.…\n127 parelles disputen un trofeu mercat del Ram de pàdel marcat per la seguretat\nLa setmana passada es va disputar a les instal·lacions del CT Vic la 10a edició del Trofeu Mercat del Ram – Intersport Everest de pàdel. Les finals es van disputar el diumenge en un campionat que va comptar amb un total de 127 parelles repartides entre les categories masculines (63), les femenines (45) i les mixtes (19). A banda de l’àmbit més esportiu, el torneig va complir…\nEl CT Vic aposta per les energies renovables instal·lant plaques solars\nEl Club Tennis Vic reafirma el compromís amb la sostenibilitat i aposta per les energies renovables. Aquests dies s’estan enllestint els treballs per instal·lar plaques solars fotovoltàiques en diferents espais del club amb l’objectiu de dotar d’energia més sostenible el CT Vic. Es tracta d’un recurs abundant, renovable i net que permetrà generar electricitat neta pel seu consum a les instal·lacions del club a cost…


La Petita Llibreria: 03/29/16\nEls més GRANS per als més PETITS\nAvui us vull presentar les tres primeres entregues de la nova col·lecció “Els més GRANS per als més PETITS” de la mà de Cossetània Edicions.\nUna col·lecció dedicada als menuts de la casa, on aprendran de manera divertida la vida i curiositats de personatges de la nostra historia, el text breu i concís, clar i entenedor ens ve signat per Marià Veloy i les il·lustracions són de David Maynar. Un tàndem que realment val molt la pena descobrir.\nCada llibret ens parla de la vida d’un personatge sense oblidar que els menuts els agrada fer seus els llibres i rere la part més didàctica trobaran el joc de les set diferencies, una sopa de lletres, un joc al estil de trobar Wally amb el protagonista corresponent i un joc de diferències.\nPersonalment com a docent m’han agradat molt. La primera entrega ens presenta en Gaudí.\nQuan estudiava arquitectura, els professors dubtaven d’aquell noi nascut a Riudoms. Era un boig o un geni? El temps ha demostrat que, endut per la imaginació, Antoni Gaudí vivia als núvols, però des d’allà va fer coses que ningú altre ha aconseguit. Construir parcs custodiats per un drac, terrats vigilats pels elms de cavallers i una catedral que sembla un bosc de fades… Voleu conèixer els secrets de l’arquitecte català més universal? Aquí en teniu un tastet.\nLa segona entrega es centra en Jaume I.\nFa molt i molt de temps… Catalunya vivia temps difícils. Necessitava algú amb valentia i determinació, i un home va acudir al seu rescat. Aquest home era un rei, Dom Jaume, a qui avui el coneixem com Jaume I el Conqueridor. Gràcies a les seves polítiques, no només va allunyar els enemics del país, sinó que també en va eixamplar les fronteres. Va portar el català a Mallorca i València, i va fer que al Mediterrani hi onegés la senyera. Durant segles, els catalans n’han explicat les gestes generació rere generació, i ara arribat el moment que les expliquem als més petits.\nI la tercera ens presenta en Dalí.\nCada matí, quan es llevava, Salvador Dalí es feia la mateixa pregunta: «Quines coses meravelloses aconseguirà avui aquest Salvador Dalí?». I tot i que hi havia qui el prenia per boig, la veritat és que va fer moltes coses meravelloses. No només va pintar quadres que avui s’exposen als museus de tot el món: a més, va tenir una vida d’allò més intensa. Es va enamorar perdudament, va tenir amics que van revolucionar l’art… i va triomfar a Hollywood. En voleu saber més? També en tenim un tastet per obrir boca.\nEtiquetes de comentaris: col·lecció, Cossetània, Didàctic, Històrica, il·lustrat, Infantil\n▼ de març 29 (1)


El Servei de Joventut de l'Ajuntament d'Abrera obre les inscripcions per les activitats programades durant el mes de novembre al Casal de Joves\nDes de la Regidoria de Joventut s'han obert les inscripcions per les activitats que es duran a terme al Casal de Joves (pl. del Rebato, 1) durant el mes de novembre. Es tracta de diverses activitats gratuïtes per tots els gustos i edats, que es duen a terme amb totes les mesures de prevenció de la Covid-19.\nHi ha tallers trimestrals estrella, com manga i còmic i hip hop, i hi ha una oferta més amplia de nous tallers de 2 h o 1 h de temes d’interès juvenil per a tots els gustos i edats.\nAlguns s'escullen amb criteri tècnic i altres a través d’un procés participatiu (Digues la teva), que són propostes que surten directament dels i les joves. Tenim una pissarra al Casal de joves i en posarem una altra a l’Institut Voltrera per tal de recopilar totes les inquietuds juvenils i tenir una capacitat de resposta a les seves demandes més eficaç i ràpida.\nTOTS ELS DILLUNS, DIMECRES I DIJOUS\nHORA: 18.30 h – 20.30 h/ 20-21h/18.30-19.30 h\nTALLER DE HIP-HOP I, II, III I IV\nTaller d’introducció i perfeccionament a la dansa Hip-Hop. Aprèn i descobreix les noves coreografies.\nHORA: 18.00 h - 20.00 h\nTALLER DE MANGA I CÒMIC\nTaller de manga i còmic per a tots els joves i joves amb ànima de dibuixants!\nHORA: 17 h -19 h\nTaller que consisteix en la pràctica de dibuix manual de diferents tipografies amb l’objectiu de: desenvolupar arts gràfiques manuals, descobrir el Lettering, oferir un espai per compartir la pràctica d’aquesta art, seguir desenvolupant la psicomotricitat fina, desenvolupament de l’art estètic.\nRecomanat a joves d'entre 14 i 35 anys. Podeu fer la vostra inscripció fent clic aquí.\nHORA: 18.00 h – 20.00 h\nTaller de graffiti on les i les joves poden aprendre i posar en pràctica l’aprés al Taller de lettering, amb l’objectiu de fomentar les arts creatives, donar un espai de creació artística, preparar als joves per a la posterior decoració del Racó Artístic del Casal. Es durà terme a l'amfiteatre del Casal de Joves. Destinat a joves d'entre 12 i 35 anys. Podeu fer la vostra inscripció fent clic aquí.\nAUTODEFENSA: LLIURES I SENSE POR\n(Grup de 12 a 17 anys i grup de 18 a 35)\nTaller amb l’objectiu de donar poder a les persones envers la seva capacitat d’autodefensa davant d’una agressió física, fomentar l’exercici físic, descobrir secrets de les arts marcials, fomentar la seguretat personal. Es durà a teme al Gimnàs de l'Escola Ernest Lluch.\nPodeu fer la vostra inscripció pel grup de 12 a 17 anys fent clic aquí\nPodeu fer la vostra inscripció pel grup de 18 a 35 anys fent clic aquí\nHORA: 18.00 h – 19.30 h\nDECORA LA TEVA TOTE BAG FEMINISTA\nDecorarem bosses de roba amb motiu del Dia internacional per a l’erradicació de les violències vers les dones (25 N) amb missatge antiviolència masclista, feminista o de motivació lliure. L'activitat es farà el dimecres 24 de novembre al passeig de l'Estació, el dijous 25 de novembre al Casal de Joves (pl. del Rebato) i el divendres 26 de novembre al parc de l'Skate (ps. de l'Església).\nFarem xapes amb missatge d’antiviolència masclista, i farem un mural de lliure expressió i recordatori del significat i la necessitat del 25 N. L’objectiu d’aquesta activitat és oferir un canal d’expressió creativa a la veu d’antiviolència masclista de les i els joves i de la ciutadania. Farem servir pintures, roba, plantilles, pinzells, cartons, màquina de fer xapes i paper mural.\nHORA: 17.00 h – 20.00 h\nRacó artístic: atrapa-somnis\nÉs un espai estàtic al qual poden venir els i les joves quan vulguin a dur a terme projectes creatius amb material. Aquest mes serà atrapa-somnis (es comprarà material per a poder-los crear). Cada mes tindrà nou material i es realitzaran tallers de la temàtica del mes anterior. Material: llana, filferro, fil macramé, plomes de colors, boletes de colors.\nPropostes que venen de les demandes directes dels i les joves del municipi.\nDIVENDRES 12 DE NOVEMBRE:\nTALLER DE CUINA: EL SECRET D’UNA BONA TRUITA\nHORA: 17.30 h – 19.30 h\nTaller pensat principalment per posar en contacte a adolescents (potser per primer cop) amb el món de la cuina, donar idees creatives individualitzades segons gust personal en la realització d’una truita, compartir un espai de trobada al casal. Es farà a la cuina del Casal de Joves. Podeu fer la vostra inscripció fent clic aquí.\nHORA: 17 h - 20 h\nPodeu fer la vostra inscripció fent clic aquí.\nHORA: 17.00 h a 19.00 h\nXERRADA: RELACIONS SALUDABLES A LES XARXES\nVivim un moment marcat per un canvi en les maneres de relacionar-nos, que cada cop estan més condicionades per les xarxes socials i el món digital. Sens dubte, aquest nou paradigma ens ha ajudat a mantenir més connexions amb més persones i a fer més petites les distàncies, però també cal un procés de reflexió profund i crític que permeti construir aquestes relacions de la manera més saludable possible. S’utilitza la metodologia interactiva i vivencial, és a dir, la metodologia VRT (vivència, reflexió i transferència), en què, a partir de dinàmiques i jocs, es presenten els diferents continguts teòrics i s’ofereixen eines per a la reflexió i la transferència fora del context formatiu.\nLa identitat digital: el que vull mostrar vs. qui soc. Autoestima i reconeixement.\nRelacions saludables: actituds que sumen o que resten.\nHORA: 10 h a 13 h\nCONCURS DE PUZLES\nOrganitzat per l'Associació de comerciants d’Abrera i amb la col·laboració de la Regidoria de Joventut de l'Ajuntament. Concurs per a parelles.\nLes inscripcions s'han de fer a Papereria Abrera i tenen un cost de 10€.\nACTIVITATS DEL CONSELL COMARCAL DEL BAIX LLOBREGAT AL CASAL DE JOVES\nHORA: 16.30 h – 19.30 h\nREFERENT D'OCUPACIÓ JUVENIL DEL CONSELL COMARCAL\nCada dos dimarts (quinzenalment) rebem l’Anna, la referent d’ocupació del Baix Llobregat Nord, al Casal de Joves d’Abrera per ajudar els i les joves a decidir-se en qüestions sobre el futur laboral i/o educatiu. Actualment el format és online. Cal demanar cita prèvia al Casal de Joves.\nLes activitats de Joventut, a Ràdio Abrera\nPer repassar totes les activitats programades per al mes de novembre des del Servei de Joventut també podeu escoltar L'Entrevista del Dia de Ràdio Abrera del 02/11/21 fent clic aquí i a l'enllaç que trobareu a la inferior d'aquesta pàgina.\nContacteu amb el Servei de Joventut!\nPodeu contactar amb el departament de Joventut a través de diversos canals:\nPIJ La Garsa a l'email pij.abrera@abrera.cat o al telèfon T.686 253 157\nAl Casal de Joves, a la pl.del Rebato 1, de dilluns a divendres de 16 a 20 h, trucant al telèfon T.93 770 43 34 i a l'email joventut@abrera.cat.\nA l'Instagram del Casal de Joves d'Abrera: @casaldejovesabrera\nInscripcions pel Taller de Diversitats Sexuals i de Gènere\nInscripcions tallers i cursos Casal de Joves d'Abrera 2021-22\nEscolta L'Entrevista del Dia de Ràdio Abrera del 02/11/21 amb la tècnica de Joventut, Irina Pardo, on repassa les activitats programades pel jovent abrerenc durant el mes de novembre de 2021


Qui Som | AMPA Saltells\nQui és l’AMPA de l’Escola Saltells?\nTota persona que paga la quota d’AMPA, automàticament és converteix en soci. Per tant, adquireix uns drets i deures envers la Comunitat Educativa de l’Escola i passa a formar part de l’AMPA de l’escola.\nL’AMPA és la forma més efectiva que tenim els pares i mares d’agrupar-nos i organitzar-nos dins del centre educatiu. L’AMPA és una entitat sense afany de lucre, reconeguda legalment al registre d’associacions i les seves funcions estan regulades per un decret de la Generalitat de Catalunya.\nDes de l’AMPA, es pot desenvolupar la participació i reivindicació de tots els aspectes referents a l’educació, per tal d’aconseguir, juntament amb els mestres, la millor formació dels nostres fills i filles, basada en els principis propis d’una societat democràtica.\nLa Junta Directiva s’encarrega de la representació i la gestió diària de l’entitat. Està formada per un grup de pares i mares que són membres actius de l’AMPA. És a dir, pares i mares que han donat un pas qualitatiu en la seva manera d’entendre i implicar-se en l’educació dels seus fills. Això els porta a oferir una part del seu temps de lleure, dels seus esforços i dels seus recursos i habilitats personals amb l’objectiu comú de millorar el funcionament del centre i l’educació que reben el conjunt dels alumnes.\nLa Junta Directiva de l’associació té caràcter col·legiat, vol dir que els acords s’han de prendre per votació; els estatuts determinen la seva composició sempre respectant els mínims marcats per normativa. La Junta Directiva està facultada per a fer les accions necessàries per a complir les finalitats de l’associació, llevat de les que hagin de ser aprovades en assemblea general de socis. Els acords que s’aprovin en junta directiva no poden ser contraris a les normatives.\n-Vetllar pel compliment de la missió de l’entitat i pel compliment dels fins definits als estatuts.\n-Iniciar, coordinar i donar suport a les activitats que es proposin, sempre que s’ajustin als objectius de l’associació.\n-Dur a terme les decisions de l’assemblea.\n-Administrar financerament l’organització i dirigir la feina administrativa que generi l’associaci\n-Realitzar una memòria d’activitats.\n-Representar l’associació davant la opinió pública.\n-Motivar i incentivar tots els pares i mares del seu centre perquè participin en les activitats del centre i de l’associació.\nL’associació treballa amb l’escola, promovent activitats complementaries de caire social i cultural, organitzant activitats extraescolars i supervisant els serveis de menjador i acollida d’acord amb el Projecte Educatiu de l’escola.\nEls membres de la junta es reuneixen cada més i la reunió és oberta a tots els pares i mares.\nA més, la junta es reuneix sovint amb la junta directiva de l’escola i té un membre permanent dins el Consell Escolar.\nUs convidem a conèixer l’AMPA de l’escola i participar activament en l’educació dels vostres fills!\nCom funciona la junta directiva?\nLa Junta Directiva de l’Escola Saltells està formada per:\nI ens organitzem en comissions o petits grups de treball.\nUn dels principis de l’associació és la transparència, per així les reunions de la Junta Directiva, a l’Escola Saltells, són obertes per tots els socis/sòcies. Podeu assistir i participar activament: comentant algun tema, fent propostes, preguntes, crítiques constructives,…\nLes reunions es convocaran, via e-mail, amb la suficient antelació especificant dia, hora, lloc i temes a tractar, d’aquesta manera s’està facilitant l’assistència de tots els membres i s’afavoreix l’adequada preparació i recollida d’informació, si s’escau.\nEn cas de que necessitem fer una votació per decidir algun tema important, només els membres de la Junta Directiva tindran dret a vot. Tal i com s’indica als estatuts.\nCom ens comuniquem amb les famílies?\nLes principals vies de comunicació són:\n-Via e-mail per fer arribar circulars informatives de temes d’interès general\n-Via delegats de classe. Normalment, la manera més àgil és per grups de WhatsApp. Pregunteu al pare o mare delegat del vostre grup.\n-Temes relacionats amb els usuaris del menjador i/o activitats extraescolars: contacten directament amb les famílies, les empreses subcontractades per l’AMPA per tal de donar el servei.\n-Panells informatius (a la tanca de l’escola).\n-Via pàgina web de l’AMPA: www.ampasaltells.org\n-Via xarxes socials: Facebook, Twiter, Instagram.\nEls estatuts de l’AMPA Saltells es pot consultar en el següent enllaç: https://www.dropbox.com/s/7nohylew74taxzv/Estatus%20AMPA%20Saltells%20-%202010.pdf?dl=0\nAquesta entrada s'ha publicat en Qui Som el 10/09/2021 per Administrador.


Surya Beach Inn Hotel Puri Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 274 allotjaments a Puri.\nChakra Tirtha Road, Penthakata, Puri, Índia, 752002 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Surya Beach Inn Hotel?\nMés informació sobre Surya Beach Inn Hotel\nConstruit a l'any 2001, Surya Beach Inn Hotel és un extra de distinció per a Puri i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 02.05km. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nSurya Beach Inn Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Puri. Els clients de l'hotel poden gaudir de servei d'habitacions 24 hores, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport.\nEntri en una de les 26 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com televisió de pantalla plana, connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de platja privada, centre esportiu. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Puri, el Surya Beach Inn Hotel és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nDistància des del centre de la ciutat: 02.05km\nSurya beach inn ”


Llançà - Lloguer - MIMOSES XI 1-2 - L141\nApartament agradable en primera planta, situat en un tranquil residencial de Grifeu, a només 150 m. de la sorrenca platja i a 1,5 km. del centre del Port de Llançà. Disposa d’un dormitori amb dos llits individuals, menjador – sala d’estar amb sofà-llit, cuina americana, bany, terrassa assolellada equipada amb tendal. Equipat amb forn, microones, rentadora i TV amb DVD. Des de la terrassa-jardí podreu gaudir d'unes boniques vistes de la zona residencial enjardinada, de les muntanyes de l'Albera. HUTG -023858\nVista a la zona comunitària


La lliga que veurem a la televisió\nAquest no vol ser un article premonitori, ni tampoc un exercici d'endevinació, sinó més aviat, d'anàlisi del moment actual del futbol de lliga a Espanya, i del que pot ser en cosa de no més d'un any...\nL'associacionisme català està en situació d'alarma, i amb raó. Des de fa setmanes, els ajuntaments de tot el país fan reunions informatives amb els representants de les associacions i entitats sense...\nLa insistència sobre el tema és constant: la contradicció més fonamental que ens veiem obligats a afrontar en aquests moments és que per avançar democràticament hem de qüestionar les lleis vigents...\nEl 12 d'octubre de 1915, Agustí Calvet –Gaziel– emprenia viatge des de París fins a Grècia. Un viatge que va donar per acabat, a bord del vaixell Hellenía, el 19 de novembre, i del qual va deixar...\nJuanjo Navarro Arisa\nEI (Estat Islàmic d'Iraq i Síria) és el nou enemic principal d'Occident. Un enemic sofisticat, flexible i autosuficient, capaç d'ordir i executar cops que van des de l'atac a un banc a Sydney fins...\nUn desig per a Girona pel 2015\nEnmig del debat, que comparteixo i reivindico, del dret a decidir dels catalans, de si volen esdevenir un estat, considero que les euroregions i l'arc mediterrani són els àmbits més propers i amb més...\nFins quan la violència contra les dones?\nFa molt pocs dies, a Sant Pere Pescador, es va produir de nou la tràgica mort d'una dona a mans de la seva parella. La dona, de 32 anys, mare de tres fills de nou, cinc i un any, ja havia denunciat...\nOriol Tortajada Castelló\nEl Barça transita per camins errants més o menys coneguts. No se sap ben bé què li passa, a l'equip, que va començar fent patxoca i ara ha perdut el rumb. O potser només està fent una marrada.Sí...\nEl plebiscit municipal\nL'adhesió formal del món local de Catalunya a la consulta del dia 9 de novembre de 2014 s'ha d'entendre com un veritable plebiscit; una acció, per tant, que legitima el procés d'autodeterminació davant...


La Futura és una tipografia dissenyada el 1927 i encara es considera uan font moderna que transmet progrés. La veiem per tot arreu: en cotxes, mobles i, fins i tot, a la Lluna. La Futura es va utilitzar a la placa que va quedar-se a la Lluna en la missió Apol·lo 11.\n> És una tiopografia sans serif dissenayada per l’alemany Paul Renner el 1927.\n> Se la considera una font progressiva que representa l’avantguarda europea.\n> Tot i ser la tipografia més representativa de la Bauhaus, la Futura no va ser dissenyada per la famosa escola.\n> Va ser utilitzada en la placa que va quedar-se a la Lluna en la missió Apol·lo 11 el 1969.\n> La Futura segueix sent una de les tipografies de lletra més importants utilitzats avui en dia.\n> Va ser comercialitzada com “die Schrift unserer Zeit”, o en català, “la font del nostre temps” por la fundició Bauer.\nPer a dissenyar la tipografia, Paul Renner es va basar en l’estil geomètric de la Bauhaus, que va tenir el seu màxim esplendor entre els anys 1919 i 1933. La ideologia Bauhaus es basava en la geometria simple, moderna i funcional. La funció sobre la forma va donar com a resultat un tipus de lletra que no inclou elements ornamentals innecessaris. Les lletres minúscules com la ‘a’ són l’excepció en l’amplada. Els ascendents i descendents de les lletres minúscules són més altes que les majúscules. Això fa que la font es vegi elegant i es diferencii d’altres fonts geomètriques. Això també significa que en un paràgraf la font necessita més interlínia que en altres casos.\nLa Futura forma part del grup de fonts que funcionen bé en cos de text o en display. Podem veure la Futura en anuncis i en logotips, com Ikea (abans del redisseny del 2010), Absolut Vodka, Domino’s Pizza, Nike i Volkswagen. En pel·lícules s’ha utilitzat a V de Vendetta, American Beauty, 2001: Odissea a l’espai, Gravity i en moltes més.\nDesprés de més de 90 anys, la Futura segueix sent una de les fonts preferides de dissenyadors i publicistes. es tracta d’una tipografia atemporal, concisa, versàtil i pràctica.


Mor en un accident a la Granadella el primer president electe de la DO Garrigues\nActualitzada 26/06/2018 a les 09:46\nRamon Flix Farrús va morir ahir al caure amb el totterreny per un desnivell en un camí del municipi\n© El totterreny 'pick-up' que conduïa la víctima va quedar en aquest estat després de l'accident.\nRamon Flix Farrús, que va ser primer president electe de la DO Garrigues, va morir ahir al migdia en un accident de trànsit a la Granadella, la localitat on vivia. Flix, de setanta-set anys, era el conductor i únic ocupant d’un vehicle tot terreny pick-up que es va precipitar per un barranc al camí de la Vall dels Aranyons.\nEls serveis d’emergència van rebre a les 14.00 hores l’avís de l’accident però ja no van poder fer res per salvar-li la vida.\nL’ajuntament va suspendre el ple d’ahir a la tarda, ja que un regidor és fill de la víctima\nEl sinistre es va produir en un lloc de difícil accés. Van ser els familiars de Ramon Flix els que van avisar els serveis d’emergència al no tornar a casa per dinar, segons van indicar fonts solvents.\nPel que sembla, Flix es dirigia a una de les seues finques. Fins al lloc es van desplaçar tres patrulles dels Mossos d’Esquadra, cinc dotacions dels Bombers de la Generalitat i una ambulància i l’helicòpter medicalitzat del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM). Per la seua part, l’ajuntament de la Granadella va suspendre el ple previst per ahir a la tarda perquè un dels regidors, Ramon Pere Flix, és fill de la víctima mortal. “Era una persona molt coneguda i molt estimada. L’accident ha causat una enorme commoció”, va explicar l’alcalde, Carlos Gibert.\nAmb aquesta nova víctima mortal, ja són disset les persones que han mort aquest any en accidents de trànsit a les comarques de Lleida, la mateixa xifra que durant el mateix període del 2017. Aquest mes de juny s’han registrat tres víctimes mortals. El 7 de juny va morir un conductor de Barcelona de quaranta-set anys en una sortida de via a Tarroja de Segarra. Tres dies abans, el 4 de juny, va morir a l’hospital Arnau de Vilanova una motorista de nacionalitat britànica de cinquanta-set anys que al matí havia resultat greument ferida en una col·lisió a la carretera C-14 a Coll de Nargó. Del total de morts aquest 2018 en accidents de trànsit, quatre eren motoristes.\nD’altra banda, tres persones van resultar ferides de caràcter greu ahir en una col·lisió entre dos vehicles a la carretera LV-9047 a Camarasa, segons van informar els Bombers de la Gneralitat i Trànsit. El sinistre es va produir cap a les 20.00 hores. Un home de vint-i-vuit anys i dos dones de vint-i-cinc i vint-i-un anys van ser evacuats en ambulància a l’hospital Arnau de Vilanova.


Descobrint l'enllaç als problemes ocults\nXicotes Sevilla | 05-12-2021\nUna dona que escolta un home tocant un cilindre de tija que ha estat vestit amb els sucs de la planta bahupadika, la tavernamuntana coronària, el costus speciosus o bé arabicus, el pinus deodora, l'euphorbia antiquorum, la vajra i la planta kantaka, es converteix en el seu esclau. Amor proximitat, abandonar-se un mateix, rendir-se (per ell), abraçar-se (per ella). La reacció a la penetració és un resum de qui són individualment i en relació amb els altres. Per això és l'acte sexual més poderós i unificador.\nEl senyor diu: t'agrada deixar-ho a? Ok, puc fer això\nNo has de ser un cinèfil implacable per conèixer una mica però a fons aquest formidable tema, i recorda que si arribes al punt de convidar-la al cinema consultar primer si té interès en alguna pel·lícula en particular, hi ha cintes que un no s'explica qui diables la va a veure, ara ja ho saps, després de veure una pel·lícula és bon moment per fer comentaris sobre això, preferentment prenent cafè, recorda no criticar severament la pel·lícula mentre que si la va triar se sentirà agredida, gairebé totes les dones es prenen aquestes coses a títol personal.\nComença a orinar-se al llit\nUna bona fórmula és fer una llista de les possibilitats existents per solucionar el problema. Ja escrita, es pugen tots dos a una cadira, a una taula, o bé al terrat de casa seva i pensen en l'inconvenient, després, llegeixen la llista, i veuen el paisatge, i comencen a refer la llista, això els donarà més contestacions, ja que el seu panorama s'obrirà per art de màgia.\nA més d'això, com ja hem vist, de vegades el teu Calibratge t'assenyalarà que l'Objectiu està a punt de mostrar objeccions. Com que bé, si ella té objeccions, anticipa't a aquests. Fes una regla d'ensenyar sempre falses objeccions abans que ho faci ella.\nMai vaig necessitar que absolutament ningú m'expliqués de quina manera fer una palla a un oncle. Al barri, aquestes coses s'aprenien sense precisar que ningú no et digués de quina manera fer-les. Només calia obrir els ulls i mirar. Tard o d'hora veies algun oncle cascant-se-la al parc, amagat entre els arbres; o bé arribaves a casa i et trobaves el teu germà assegut a la tassa del wàter, amb els ulls en blanc, donant-li a la zambomba amb un Penthause ple de esquitxades blanques recolzat al bidet. Probablement alguna puta del barri ho va aprendre trobant-se a la meva cosina Elena, que era un parell d'anys més gran que jo, pelant-la a Juanra en una cantonada de la porteria on vivien.\nEls que van viure els vuitanta i van veure aquesta pel·lícula no poden oblidar el títol ni els protagonistes\nEl captiveri de Predicament és un altre dels preferits d'aquests tops i fons que estimen els desafiaments i els trencaclosques. A la meva classe sobre aquest tema, defineixo les escenes de situació com l'esclavitud que limita o controla la mobilitat en crear intencionalment desitjos en conflicte. Per posar un exemple, imagina el teu amant de 4 potes amb pinces als mugrons connectats a la capçalera davant seu. Alhora, els clips de llavis (o per a un home, un anell de gall) lligats a la taula del peu de llit l'empenyen suaument cara enrere. ha de trobar el lloc amb lequilibri just mentre que et mofes sensualment della tot el temps. No se sorprengui si també hi ha alguna cosa més que una mica de masoquisme.\nEl meu amic David va esmentar que ell tenia una núvia que només podria venir si Prince estava encès. Així mateix va compartir: Vaig tenir un cap amb un inconvenient de fertilitat (i el que vaig imaginar era un problema incessant). Un dia després de dinar, va tornar amb alguns CD de Luther Vandross. Jo vaig dir: 'Això ho hauria de fer!' Es va posar vermell, no sabia com era d'obvi. Deu mesos després, i la seva dona van tenir un nadó.\nNomés el teu amor em dóna vida\nL'anell de la polla dóna una mica de pressió per sostenir-ho dur i ferm (possiblement una mica més del normal), i el vibrador també li donarà un petit brunzit. Però aquests no són exactament dispositius de mans lliures; de vegades, l'anell lliscarà i possiblement s'ha d'ajupir i col·locar el vibrador a la del clítoris que li resulti més còmoda. A més, recorda que, en contrast a la vibració d'un dit o una bala, només sentiràs la vibració al teu clítoris quan estigui totalment en tu. L'estil gos és la posició menys beneficiosa per als anells de polla vibrants, al pas que la dona a la superior acostuma a ser la millor situació per al control, la col·locació i el gaudi.\nLa carrosseria sexològica s'ofereix com a ensinistrament i com a carrosseria. La carrosseria es pot reservar com a sessions individuals amb el professional apropiat; La capacitació s'ofereix als nostres dies a Suïssa i als USA.\nEls vídeos per a adults no són una operació de poca activitat als nostres dies. Aquest gènere d'entreteniment constitueix un negoci de 20 € milions als Estats Units. Cada any es generen 800 milions de lloguers de vídeos per a adults i DVD, i hi ha molt material per seleccionar, ja que cada any es produeixen 11,000 noves pel·lícules per a adults.\nDegoteig de cera calenta sobre ells\nL'examen via anal és considerat per certs mascles com una penetració, cosa que li dóna una connotació eròtica en comptes de mèdica, amb la qual cosa l'associen amb un atemptat a la seva virilitat, un desvariat precedent de l'homosexualitat.\nAmb una llanterna és la millor opció, d'aquests tipus boli. S'hi introdueix, s'encén, i una caloreta la envaeix per on llisca la punta amb la bombeta, alhora que una resplendor sembla voler sortir per la boca.


La justícia decidirà el destí de les obres d'art del Museu de Lleida que reclama l'Aragó La República\nLa justícia decidirà el destí de les obres d’art del Museu de Lleida que reclama l’Aragó\nEl magistrat del jutjat de primera instància número 4 de Lleida, Jordi Guasch, s’ha reafirmat en la decisió del seu antecessor en el càrrec, José Luís Martínez, de declarar-se competent per estudiar i dictaminar la propietat de 83 de les obres d’art que es troben al Museu de Lleida, Diocesà i Comarcal i que reclama el Bisbat de Barbastre-Montsó.\nSegons publica la premsa lleidatana, en una resolució dictada per Guasch, el jutge desestima els recursos presentats per les Diòcesis de Lleida i Barbastre en els que s’al·legava que la propietat de les obres podria pertànyer al bisbat aragonès i que. en tot cas, ha de ser un tribunal eclesiàstic el que en dictamini la propietat.\nAquesta sentència, amb la que el jutge deixa clar que no es pot recórrer segons s’afirma en la premsa lleidatana, deixa en paper mullat el pacte entre els dos bisbats del 30 de juny. En aquella data, l’anterior bisbe de Lleida, Xavier Salinas, i el de Barbastre-Montse, Alfonso Milián, van signar un acord on s’establia que les obres eren propietat del bisbat aragonès i que el Museu de Lleida havia de fer entrega de les obres a l’Aragó en un període no superior a trenta dies que després va ser ampliat a petició del Bisbat de Lleida.\nA més, el pacte entre bisbes rebutjava que la justícia civil tingués autoritat per estudiar i dictaminar la propietat de les obres en litigi.\nAra, amb la darrera resolució judicial, serà el jutjat lleidatà qui finalment acabi dictaminant la propietat de 88 de les obres d’art en litigi. Tot i el trasllat de l’anterior magistrat José Luís Martínez a un jutjat d’Osca, el nou titular, el jutge Guasch acabarà resolent el litigi per la propietat de les obres d’art per la via civil.\nLa resolució del jutge respon a la demanda presentada per l’associació Amics del Museu de Lleida en què, basant-se en el dret d’usucapió inclòs dins el Codi Civil Català o, el que és el mateix, poder demostrar la possessió de forma pacífica d’uns béns artístics durant un període superior a sis anys.\nTot i això, la demana dels Amics del Museu defensa en concret no 88 si no 83 de les peces en litigi, de les quals els advocats de l’entitat disposen de documentació per demostrar-ne que la propietat correspon al bisbat lleidatà.\nCal recordar que les obres que reclama Barbastre estan catalogades dins la col·lecció del Museu de Lleida que està protegida per la Llei de patrimoni de la Generalitat. Tot i això, el mateix conseller de Cultura, Joan Manuel Tresserras, va reconèixer que 30 del total de 113 peces en litigi que provenien de les esglésies de la Franja de Ponent i que es troben al Museu de Lleida en règim de dipòsit i són propietat Bisbat de Barbastre-Montsó, un aspecte que sempre ha reconegut el bisbat de Lleida i pel Consorci del Museu de Lleida, Diocesà i Comarcal.


Final d’infart a F2 i remuntada exemplar de Matsushita\nEl més perjudicat ha estat Callum Ilott, que ha baixat de la primera posició de sortida a la cinquena.\nLa doble aparició del cotxe de seguretat en els últims compassos ha provocat que la cursa de Fórmula 2 s’hagi convertit en una autèntica batalla. Més concretament, una última volta a l’esprint ha estat necessària per coronar a Nobuharu Matsushita (MP Motorsport). El japonès no només s’ha endut la seva primera victòria, sinó que ha remuntat 17 posicions. Robert Shwartzman (Prema Racing) i Guanyu Zhou (UNI-Virtuosi) li han acompanyat al podi.\nD’altra banda, empipament monumental de Callum Illot. El d’UNI-Virtuosi partia primer i semblava tenir controlada la prova fins a la primera parada, però els cotxes de seguretat han trastocat el transcurs de les coses. Al final, Illot s’ha hagut de conformar amb la cinquena posició.


Nora Taher, campiona d'Espanya sub-23 en triple salt\nNora Taher Martínez, al centre de la imatge. FOTO: Yolanda Martínez\nL'atleta de Sant Cugat, de 19 anys, ha aconseguit el seu millor resultat esportiu i, a més, ho ha fet amb millor marca personal\nper Àlex López Puig 11 febrer de 2018\nNora Taher Martínez ha aconseguit el millor resultat esportiu de la seva carrera. L'atleta de Sant Cugat s'ha adjudicat el 33è Campionat d'Espanya Sub-23 en Pista Coberta, aquest diumenge, 11 de febrer, a Salamanca. Ho ha fet en la prova de triple salt, i amb millor marca personal (12 metres i 79 centímetres).\nRecentment, Taher, que s'entrena a les ordres de Toni Corgos a la ZEM La Guinardera, s'ha coronat campiona de Catalunya sub-23 en les proves de triple salt (12.73) i salt de longitud (5.76, millor marca personal).\nAquesta temporada 2018, l'atleta santcugatenca, de 19 anys, debuta a la categoria sub-23 i també s'estrena com atleta del CA Igualada, després de passar pel FC Barcelona. Taher, formada en les categories de base del Club Muntanyenc Sant Cugat, ha aconseguit, fins ara, diferents podis en diferents categories en campionats de Catalunya.\nLes atletes Laia González i Nora Taher, terceres en el Campionat d'Espanya Júnior\nSetze podis locals als Campionats de Catalunya Juvenil, Júnior i Promesa d'Atletisme\nTres podis del Club Muntanyenc al Campionat de Catalunya de Cros\nÊllâ Bestué, bronze al Campionat d'Espanya Juvenil d'atletisme\nSis medalles del Club Muntanyenc als Campionats de Catalunya Juvenil i Júnior d'atletisme


Oportunitats de negoci a Cuba. ACCIÓ - Agència per la Competitivitat de l'Empresa\nPer volum de negoci, els principals sectors de l'economia cubana són la salut i els serveis sanitaris, les infraestructures i la construcció, el turisme i l’oci, l'educació, la formació i els serveis editorials. Per altra banda, els principals sectors per creixement de volum de negoci són l’agricultura, les matèries primeres i l’electrònica i el material elèctric.\nPel que fa a les importacions, Veneçuela, Xina, Espanya i Mèxic són els seus principals proveïdors i destaquen els sectors de l’energia, l’alimentació i la maquinaria i els bens d’equip.\nAquestes són algunes de les oportunitats de negoci internacional que ofereix Cuba:\nProjectes de recerca per l'obtenció de vacunes per a la COVID-19 pròpies. Centres de recerca adscrits al consorci BioCubaFarma avancen a desenvolupar, produir i comercialitzar una vacuna contra la COVID-19. Es requereixen sistemes diagnòstics, equips i serveis d'alta tecnologia.\nEquipament, accessoris i productes per al sector hoteler i restaurador. Els principals grups hotelers locals (Grupo Gaviota, Grupo Cubanacan, etc.) que lideren la generació de divises turístiques a Cuba reclamen nous productes alimentaris per incorporar-los als menús o les cartes a nivell estatal i al sector turístic.\nProjectes de cooperació en la recerca de biotecnologia. Els ingressos en divises derivats de les exportacions de la indústria biotecnològica cubana superen els 9.000 milions de dòlars anuals gràcies a un sòlid ecosistema de centres de recerca en biotecnologia, així com laboratoris farmacèutics públics.\nConsulta totes les dades sobre Cuba i les millors oportunitats que ofereix a la Nota Econòmica Cuba (document pdf).\nDescarrega la Nota Econòmica Cuba [2,44 MB ]


Més de 120 inscrits en la primera jornada de la Cá...\nLa primera Càtedra específica de bàsquet a nivell nacional, va començar dissabte passat a donar els seus primers passos. La Cátedra de Baloncesto L’Alqueria del Basket, va organitzar junt amb la Universitat de València la seua primera jornada formativa en la casa del bàsquet europeu de formació, amb més de 120 inscrits.\nRubén Pons, fisioterapeuta del Liverpool, va ser el primer a intervindre amb la seua conferència sobre la “recuperació funcional del genoll”. “És súper interessant per als que amem esta professió, per a la gent que acaba d'estudiar i vol seguir formant-se, i en un entorn com este que m'ha sorprés molt, així que és d'agrair que hi haja institucions que recolzen este tipus d'esdeveniments” deia.\nCristina Sánchez, fisioterapeuta especialista en Ecografia, va explicar com es realitza la “valoració ecogràfica del genoll”. “Açó és molt positiu, iniciatives com esta fan que la comunitat científica puga continuar avançant i m'agradaria que es prenguera este exemple com referència” explicava.\nFinalment, Pablo Martínez, fisioterapeuta de Valencia Basket, va tractar “l’abordatge d'estructures del genoll per mitjà d'electròlisis”. “Açó és molt més que un club. I L’Alqueria LAB és el cim. Amb açò, tots els que amem la ciència tenim una major motivació per a poder continuar creixent en este club ja no sols esportivament sinó científicament, que el coneixement arribe a molta més gent i així poder divulgar-ho. És un dia emocionant per a mi, poder col·laborar en esta fita que promou ciència i formació” concloïa.\nLes sensacions no van poder ser més positives en esta primera acció conjunta entre Alqueria LAB i Universitat de València que va demostrar el gran interés que s'està generant entorn del projecte.


Optimització de motors de cerca i disseny de llocs web | Isenselogic.com\nDEIXEM QUE CREIXEM LA VOSTRA WEB\nTenim la missió de construir i mantenir comunitats lleials\na verytouchpoint. Això vol dir que podeu dur a terme el vostre negoci\nobjectius a través del màrqueting digital\nREBREU ELS VOSTRES GRATIS INFORME DE SEO,\nMILLOR ANÀLISI ARA.\nCOMENÇA A FER CREAR EL TEU NEGOCI\nA través d’un millor màrqueting avui\nUna agència líder en SEO de marihuana i especialistes en màrqueting de cerques\nEl nostre objectiu és maximitzar el retorn de la vostra despesa en línia. L’empresa és reconeguda com a líder en el camp i ha creat dotzenes de llocs de comerç electrònic. L’equip de ISENSELOGGICA tots tenen una àmplia experiència pràctica en compres a distància, tant en línia com fora de línia, que permet a l’empresa proporcionar als seus clients uns nivells excel·lents d’informació i servei.\nMillorem el vostre rendiment en línia\nTreballem dur per oferir productes que obtinguin resultats per a cadascun dels nostres clients segons el que vulguin aconseguir. Però no cal que ens creieu la paraula. I fem el que fem, sempre mesurem, sempre analitzem i sempre innovem. Quan busqueu marihuana SEO empresa amb la qual podeu confiar en Isenselogic.com per lliurar nous clients a la vostra porta utilitzant el nostre costum optimització de motors de cerca procés.\nObteniu un 15% de comissions en totes les referències per a serveis d’optimització de motors de cerca o disseny de llocs web.\nFeu clic aquí per veure els resultats dels nostres clients.\nDeixeu-nos una ressenya de Google.\nPER QUÈ EL SEO ÉS IMPORTANT?\nSEO és un dels termes més incompresos i mal interpretats del món del màrqueting. La caracterització deslleial del SEO com una mena d’alquímia durant l’última dècada ha provocat que molts empresaris amb molta intel·ligència devaluessin la seva importància com a part d’un bon pla de màrqueting sòlid per a empreses petites, mitjanes i fins i tot grans.\nEns resulta extremadament lamentable perquè el SEO és un punt de venda de màrqueting molt viable que pot aportar clients potencials i clients més qualificats al vostre negoci. A més, els estudis han demostrat que el SEO pot tenir millors formes de màrqueting que les tradicionals, com ara anuncis de TV i impresos. Com qualsevol altre mètode de màrqueting, el SEO no és màgic, però proporciona visibilitat empresarial, marca, trànsit web, credibilitat i informació sobre el comportament dels clients.\nLa importància del SEO és fonamental per a qualsevol empresa. El 90% dels nous clients fan investigacions en línia abans de fer compres importants.\nLa nostra investigació professional de paraules clau de SEO està dissenyada per trobar oportunitats que ni tan sols saben els vostres competidors.\nCONTINGUT DEL LLOC WEB I DE LA PÀGINA\nEl nostre equip crearà o actualitzarà el vostre lloc web per tenir el contingut adequat de manera que s’optimitzi segons els motors de cerca.\nMS ACCESS I SQL SERVER\nOferim solucions de disseny, manteniment, creació d’informes, rèplica i còpia de seguretat de bases de dades per a totes les vostres necessitats empresarials.\nOFERIR EL MILLOR SEO DISPENSARI SERVEIS PER AMPLIAR EL SEU VISIBILITAT & BENEFICIS\nSi el vostre negoci no apareix a la primera pàgina, estareu perdent milers de clients potencials nous al mes. La companyia de Bellevue SEO isenslogic.com és aquí per ajudar-vos a captar aquests ingressos.\nUn lloc web no serveix de res, tret que estigui dissenyat des del principi amb màrqueting entrant. Primer analitzem els termes de cerca del vostre negoci i després dissenyem llocs web.\nMARIJUANA I SEO DISPENSARI\nEls dispensaris recreatius i de marihuana mèdica han de garantir que hi hagi negoci a la primera pàgina de Google. Isenselogic.com s’especialitza en ajudar aquest nou mercat a assolir els seus objectius d’ingressos mitjançant SEO.\nTots els clients reben assistència al servei d'atenció al client de 9 a 7 h PST. Es respon a tots els correus electrònics i trucades telefòniques en un termini de 24 hores laborals.


25 de febrer - Sessió Digital: Què és una Landing Page i com pot ajudar a exportar més? - Club Cecot Internacionalització\n25 de febrer – Sessió Digital: Què és una Landing Page i com pot ajudar a exportar més?\nClub Cecot InternacionalitzacióActivitatsJornades i seminaris25 de febrer – Sessió Digital: Què és una Landing Page i com pot ajudar a exportar més?\nLes “landing pages” son una d’aquestes opcions: constitueixen una eina fonamental a l’hora d’aconseguir “leads” per a qualsevol negoci. Destaquen com una de les estratègies més útils per comprovar l’acceptació dels nostres productes o serveis en diferents mercats i obtenir contactes de qualitat.\nCrear una “landing” per a un mercat estranger és una opció que cada dia més empreses valoren. Vols saber-ne més?\nApunta’t a aquesta sessió digital!


Actualitzada 26/10/2020 a les 16:54\nFinalment, aquest dilluns s'ha posat en marxa l'alberg de Sant Jaume d'Enveja (Montsià) per aïllar temporers de la campanya dels cítrics o de l'oliva o també ciutadans del territori que necessiten fer aïllament i no poden fer-ho als seus habitatges. L'alberg també acollirà infants en aquesta situació però hauran d'estar acompanyats d'una persona adulta.\nCom a resultat dels cribratges, hi ha actualment 64 grups aïllats a Tortosa tot i que es descarta tancar els centres amb molts grups estables confinats, ja que són resultat d'un cribratge preventiu on es detecten els alumnes contagiats asimptomàtics. Al Baix Ebre, hi ha dos grups aïllats més, a Deltebre i Lligallo. També hi ha 10 grups escolars confinats al Montsià -5 a Amposta, 3 a Sant Carles de la Ràpita, i 2 a Ulldecona-, 1 a la Terra Alta – a Vilalba dels Arcs-, i 3 a la Ribera d'Ebre. En aquest últim cas els aïllaments s'han produït pels positius de professors d'especialitats i afecta un grup a Móra la Nova, un a Riba-roja d'Ebre i a la Palma d'Ebre, on l'escola està tancada perquè només hi ha un únic grup estable comunitari.\nComenta el contingut : El brot a l'Hospital Verge de la Cinta de Tortosa afecta 27 sanitaris i 114 d'aïllats


Article de Xavier Bru de Sala: Sotrac i levitació\nSotrac i levitació\n07 de de setembre del 2020. 18:06\nUn dels sectors que més s’ha vist perjudicat, a més de pel virus, per la mala gestió de la Generalitat, ha sigut el de la música. Potser per no atiar més el foc, no es va donar a l’agost gaire ressò al manifest dels que demanaven una rectificació al president Torra, les paraules del qual van contribuir de manera matussera, i suposem amb benevolència que involuntària, a l’onada de cancel·lacions d’actuacions confirmades que va acabar d’arruïnar les ja molt escasses perspectives dels músics.\nConvé recolzar iniciatives com traslladar la mironiana ‘Dona i ocell’ a la plaça del Cinc d’Oros\nA hores d’ara, encara ha de resoldre’s l’embolic administratiu que, per qüestions de paperassa, manté tancades les sales de concerts que operaven com a discoteques. Si el pes dins del Govern de la Conselleria de Cultura, que ja no pot ser decreixent perquè no disposa de força ni per fer un forat a terra i enterrar-s'hi, fos mesurable amb algun instrument, ni que fos històric, és a dir vetust i inservible als ulls del present, o tingués algun espai en l’imaginari de país modèlic que alguns entreveuen, és ben segur que els consellers implicats en l’agreujament dels efectes dels rebrots contra la cultura s’afanyarien a reaccionar i rectificar.\nPerò molt és de témer que, massa ocupats en les pròpies representacions als escenaris del postprocés, no es dignin a aixecar el telèfon per atendre les suposades súpliques de la consellera, ni de l’anterior ni de l’actual. De manera que, a la pràctica, la diferència entre no saber de què van les polítiques culturals, Vilallonga, o ser una experta, Ponsa, es redueix a zero a l’hora d’empènyer per treure la cultura d’aquest sotrac, aprofundit, insistim-hi, per una de persistent i impertèrrita mala gestió de la Generalitat.\nPer fer una bona botifarra i no el ploramiques, convé donar suport a iniciatives com la de traslladar l’acolorida, provocadora, sublim, subliminalment i gens vergonyosament pornogràfica, la desafiadora escultura del fal·lus gegant trempat amb solemne i misteriosa obertura vulvar, la mironiana ‘Dona i ocell’, a la plaça del Cinc d’Oros de Diagonal-passeig de Gràcia.\nMariàngela Vilallonga Quim Torra


«Els pressupostos de 2020 seran l’inici de la reversió de les retallades» - El Temps\n«Els pressupostos de 2020 seran l’inici de la reversió de les retallades»\nLa llengua, el finançament, la lluita contra la segregació escolar o les condicions laborals dels docents són alguns dels debats més encesos de l’actual sistema educatiu català. De tot plegat en parlem amb Josep Bargalló (ERC), conseller d’Educació de la Generalitat de Catalunya.\nJosep Bargalló | Sira Esclasans\nQuè n’espera, del curs que comença?\n—Al sistema de l’ensenyament reglat hi haurà tres mil alumnes menys. Deu mil menys d’infantil i primària i set mil més de secundària. En el global del sistema tindrem menys alumnes i més professors. També tindrem algunes novetats. Com algunes noves modalitats de batxillerat que comencem a tirar endavant. Tenim un problema greu que són els pressupostos prorrogats. Tots els elements de treball per la millora del sistema, com la lluita contra la segregació i l’equitat, necessita uns millors pressupostos. Ara no tenim pressupostos. Per posar un exemple, tenim el mateix pressupost que el 2017, però tenim uns tres mil sis-cents professors que hem de pagar amb els mateixos diners. En conseqüència, tot allò que havíem de desenvolupar de l’escola inclusiva no ho hem pogut fer. Alguns elements consubstancials, com la formació del professorat o la reversió de les retallades, no es podran dur a terme. Aquí sí que estem en una situació pressupostària que és límit. No podem tenir un any més de pressupostos prorrogats.\n—Això vol dir que estem lluny d’arribar al 6% del pressupost en ensenyament que marcava la LEC?\n—És evident. Podríem tenir una discussió sobre el tant per cent que cal, però n’estem lluny. Però, insisteixo, més que tant per cent, el que necessitem són uns pressupostos que ens permetin començar a fer revertir les retallades. No totes, perquè n’hi va haver moltes i en un any no podrem. També els necessitem per tornar a situar la Generalitat en el cofinançament de les llars d’infants. Necessitem desenvolupar l’escola inclusiva, això vol dir més professorat, però també més personal tècnic docent. També hem de retornar a una formació del professorat potent. Per això calen uns nous pressupostos i millors. A vegades, l’obsessió dels percentatges et pot traumatitzar abans d’arribar-hi o pots descobrir, un cop hi arribes, que és insuficient.\n—La contenció de la despesa que està tirant endavant la Generalitat va en contra d’això?\n—Això és puntual. A nosaltres, com a Departament d’Ensenyament, ens afecta molt relativament. El Departament d’Educació no té cap empresa pública i no afecta la contractació del professorat necessari. En el moment de control de despesa, nosaltres podem contractar 670 professors més. Sí que haurem de contenir despesa en elements col·laterals.\n—Deia que no és molt fan dels percentatges. Però el cert és que el projecte de pressupostos de 2019 quedava molt lluny també del 6% i d’augmentar respecte al que havia estat l’any 2010 o 2011.\n—El projecte de pressupostos de 2019 situava la despesa a nivells de 2010 o 2011 i el Departament d’Educació és el que més creixia proporcionalment. De fet, no podem oblidar que venim d’uns pressupostos de la Generalitat situats en un mal finançament per part de l’Estat i un desequilibri de la balança fiscal. Els pressupostos són un reflex del mal finançament per part de l’Estat. A més, provenim d’unes retallades molt fortes. Tot i aquests dos contextos, ens situàvem en nivells de despesa previs a la crisi. Els pressupostos de 2020 han de ser encara millors perquè creixerem més que el que creixíem el 2019. Ho fem perquè inclouen els 3.600 professors que tenim des de 2017. Encara tindrem, però, uns pressupostos insuficients. Els pressupostos de 2020 seran l’inici de la reversió de les retallades.\n—Vista la importància que tenen uns nous pressupostos per al Departament, creu que per aprovar-los caldria cercar aliances fora dels marges habituals?\n—Hem de tenir pressupost. En l’actual context significa l’acord amb algun partit que no forma part del Govern. Els aliats lògics són la CUP i els comuns. Et pots plantejar acords amb els socialistes si són impossibles amb la CUP i els comuns. No n’hi ha més.\n—Vostè sempre s’ha reconegut com a defensor de l’escola pública. Creu que Catalunya ha de caminar cap a un ensenyament obligatori 100% públic?\n—Catalunya ha de caminar cap a un ensenyament on tots els centres que rebin diners públics, treballin, formin i actuïn des de criteris públics. Més que la importància de qui n’és el titular, la importància són els criteris de sistema públic que s’exigeixin a tots els centres que reben diners públics. Vol dir que els processos de matriculació, els sistemes d’aprenentatge, la relació amb les famílies o el cost de la plaça, en tots els centres que reben diners públic s’ha de fer des d’un criteri públic. Això és el que treballarem durant aquest curs amb dos decrets nous, el d’admissió i el de concerts educatius. Deixaran molt clar allò que la nostra legislació ja diu. No hi pot haver discriminació ni segregació. Aquí és on hem d’anar ja. La titularitat és una discussió més a llarg termini i el debat és més profund i més llarg.\n—Això equipara la concertada a la pública?\n—No. Simplement dic que els centres sostinguts amb diners públics han d’actuar amb criteris públics. Si algú ho vol fer amb criteris privats, no pot actuar amb diners públics.\n—Darrerament s’ha parlat molt de la llei de contractes i serveis a les persones. La llei en si, diuen vostès, no comporta l’externalització de cap servei. Sí que hi ha, però, un seguit de serveis educatius que la llei recull que es podrien prestar d’aquesta manera. Hi ha intenció d’externalitzar serveis com l’ensenyament preescolar, l’educació especial o l’educació d’adults?\n—No. Qui ho digui menteix. Qui ho sostingui fa demagògia. El Departament no té la mínima voluntat d’externalitzar les llars d’infants, el Departament continuarà mantenint els centres d’adults. El Departament no externalitzarà cap dels seus serveis. El Departament té la voluntat absoluta de mantenir la titularitat pública de tots els seus serveis. Vull recordar una cosa: el pas que hem fet, recentment, és aprovar el decret llei de canvi de titularitat. Per tant, la voluntat del Departament és assumir amb titularitat pública serveis que ara es puguin donar amb titularitats privades. A l’inrevés, no.\nJosep Bargalló / Sira Esclasans\n—Una informació d’eldiario.es revelava que dues de cada tres escoles catalanes públiques doblaven en migrants escolaritzats els centres concertats més propers. S’està treballant per fer front a això?\n—És una dada que depèn de quines zones. El decret que estem preparant d’admissió d’alumnes marcarà les bases perquè en un mateix territori, tots els centres mantinguts amb fons públics, tinguin els mateixos criteris de matriculació. En conseqüència, tots els centres sostinguts amb fons públics d’un mateix territori acollirien un percentatge d’alumnes equivalent al que hi ha en aquell territori. El que nosaltres no farem és modificar la segregació que té un territori. No podem admetre que en un mateix territori hi hagi centres que assumeixin un nombre superior d’alumnes de classes socials desafavorides o d’origen estranger. Aquí hi ha alguns centres públics que assumeixen d’una manera inferior alumnes de realitat socioeconòmica desafavorida que d’altres i més centres concertats que fan això també. Però hi ha llocs on no passa. A Barcelona ciutat hi ha centres concertats que assumeixen el mateix que centres públics. I centres públics que assumeixen menys que el públic del costat. Aquest any, a través del pacte contra la segregació, s’han posat eines per pal·liar-ho.\n—Quin percentatge de persones migrants hi hauria d’haver als centres?\n—El mateix que hi ha al seu entorn. La societat no pot pretendre que un centre públic de Pedralbes tingui el mateix perfil social que un de Ciutat Meridiana. El perfil de ciutadà és diferent. Els centres de Ciutat Meridiana han de tenir el mateix perfil que els habitants del seu barri. L’escola no variarà l’entorn social on està immersa. Ha de servir per aconseguir una formació dels joves que després aconsegueixin la transformació de barri. No hi ha dreceres màgiques.\n—Això comporta limitar la capacitat d’elecció de centre de les famílies?\n—No és el dret d’elecció de “amb qui estudia el meu fill o filla”, és el dret a l’elecció de com estudien. Aquest dret no és superior a l’equitat. No és superior a la contribució a la justícia social. Aquest dret no ha de servir per fer centres elitistes.\n—Hi ha qui diu que el fet que hi hagi centres que s’identifiquin com a escoles innovadores, com Escola Nova XXI, fa que certes famílies hi vulguin anar més. Això és un problema per a la segregació?\n—Hi ha coses que diuen gent de fora del sistema educatiu i que el desconeixen. De xarxes de millora i innovació el Departament en té moltes i fa anys que funcionen. Hi ha un error d’entendre que només una, dues o tres xarxes innoven. El Departament en té una quinzena. A més n’hi ha d’altres de moviments... La nostra voluntat és que tots els centres pertanyin a una xarxa. En aquests moments són una minoria els que no hi són. L’error és dir que només són innovadors els d’una xarxa. No! D’innovadors en són tots els centres que aposten per la millora. Hi ha una altra fal·làcia que diu que els centres que innoven són els que no acullen persones socialment desafavorides. És mentida. Si repassem els premis del Mobile World Congres d’Innovació digital, van guanyar escoles de màxima complexitat. Algunes de barris amb molta migració. També als premis de millor escola del Cercle d’Economia. És mentida que les escoles de màxima complexitat no innovin, al contrari.\n—Dins del pacte contra la segregació que mencionava abans hi constava la idea que l’escola concertada fos gratuïta o que s’hi facilités l’accés per reduir la segregació. Això suposaria un ingrés més alt per a les empreses que gestionen els centres concertats?\n—No. Un dels consensos del pacte contra la segregació escolar del síndic de greuges és fixar el preu de la plaça escolar. Una cosa que no s’ha aconseguit mai. I fer-ho ben fet, en funció del lloc on estigui cada plaça. A partir d’això sabrem quin seria el finançament just a l’escola pública i quin a l’escola concertada. Tenim molt clar que té uns mínims idèntics per a tothom, però que a partir d’aquí té una asimetria. No és el mateix el cost segons el tipus de territori, el tipus d’alumnat... Treballem per un finançament asimètric. Això no vol dir més finançament en el seu conjunt, sinó una redistribució.\n—A l’escola concertada?\n—I a l’escola pública també li caldrà un finançament asimètric. És evident que hi ha escoles a certs contextos que necessiten un reforç al seu finançament per respondre de manera justa. Hi ha llocs on hem d’aconseguir que les extraescolars siguin gratuïtes.\n—Li ho preguntava perquè la principal federació d’Ampes, la Fapac, i el principal sindicat entre els mestres, la USTEC, s’han oposat al pacte contra la segregació, precisament, perquè consideraven que comportaria més ingressos per a l’escola concertada.\n—Si ho consideraven, no reportarà més ingressos per a la concertada.\n—Vostè es pot comprometre que aquest pacte contra la segregació no comportarà més ingressos públics per a la concertada?\n—És que l’escola concertada no ha de tenir ingressos.\n—Refaig la pregunta. Aquest pacte contra la segregació suposarà un augment del finançament a l’escola concertada?\n—Al pacte també es parla d’eliminar les quotes obligades per escolarització. Això afectarà les quotes que es paguen, per exemple, per excursions o colònies?\n—En aquests moments, les dades que tenim damunt la taula són que tenim escoles concertades amb quotes de 75 euros i altres de 800. Hi ha escoles públiques que també tenen quotes. Algunes per sobre de 75. Nosaltres pensem que per l’escolarització no hi ha d’haver quotes. Per allò que un centre consideri que cal més enllà de l’escolarització? Els llibres. Els llibres valen diners. O els centres que tenen llicències digitals i han pagat per això. Tots els centres hauran de fer públiques les seves quotes. Nosaltres les analitzarem. Hauran d’estar per sota d’uns màxims.\n—Haurem d’analitzar-les per cada curs i cada realitat. Als centres que funcionen amb llibres digitals, tal com està ara el sistema, aquestes llicències les poden assumir els pares, però mai han de ser superiors als llibres. De la mateixa manera, les colònies o els viatges extraescolars han de tenir una lògica pel que fa al projecte educatiu del centre i el poder adquisitiu del context. El que no poden ser és un element de segregació. En aquest sentit, hi ha centres concertats que sí que tenen quotes abusives. També hi ha algun centre públic que haurà d’analitzar si allò que exigeix a les famílies forma part del projecte educatiu.\n—Una altra qüestió són les quotes voluntàries que reclamen alguns centres concertats...\n—No hi pot haver cap quota voluntària que sigui obligatòria. O que una persona que no l’aporta tingui menys drets en un centre. A la privada-concertada tots els pares han de ser socis d’una fundació? No. Com es regula? Cada vegada que una inspecció ho detecti, s’hi actuarà en contra.\n—La majoria dels concerts de les escoles concertades que segreguen per sexe acaba el 2020 es renovaran?\n—Estem treballant en un decret de l’escola concertada on quedarà més clar que ara que no es poden donar concerts a escoles que no segueixin els criteris de coeducació, els criteris públics d’escolarització o els centres que obliguen a quotes d’escolarització. Creiem que queden clars en l’actual normativa, però en el nou seran més clars. No pot tenir diners públic qui opta per segregar per gènere, no participar en els criteris generals d’escolarització o qui opta per tenir uns criteris privats. Potser hi ha alguna escola pública que té criteris d’escola privada i hem d’actuar. Els únics que actuen correctament són les privades, que actuen com a privades. La gran majoria de públiques actuen com a públiques, algunes volen actuar com a privades i hem d’actuar. Si algunes concertades també volen actuar com a privades, molt fàcil, se’ls retira el concert. No es renovarà el concert educatiu a cap centre que segregui per gènere.\n—I què faran amb aquells centres, com la Institució Lleida o Institució Tarragona que han unificat dos centres que segregaven per gènere en una sola entitat però que a la pràctica continuen segregant?\n—Els dos exemples que poses són dos centres educatius que tenien dos codis diferents i dos centres separats, ara mantenen els centres separats i tenen el mateix codi. Això també passa amb alguns centres públics, que tenen dos edificis separats i un únic codi administratiu. L’important no és el codi administratiu, l’important és la coeducació. Estem parlant d’aules.\n—Globalment, la idea és que hi hagi més concerts o menys concerts?\n—Insisteixo, coeducació, participació dels criteris públics de renovació d’alumnes i, finalment, el tema de les quotes. Són els tres conceptes. A hores d’ara, el gruix de centres que els haurem de demanar que modifiquin alguna qüestió no serà la coeducació. És només el més visible. El decret d’admissió d’alumnes marcarà uns criteris molt clars. Això què vol dir? La reserva de places per a alumnes amb necessitats educatives especials o que venen fora de calendari ha de ser la mateixa per a tots els centres d’un mateix territori. Si algun centre es nega a aquesta reserva de places, no té concert.\n—Tenen previst derogar part del decret de provisió i perfils, com la capacitat dels directors de centre per reclamar certs docents pel seu perfil, tal com demanen alguns sindicats? Denuncien que va contra la naturalesa democràtica dels centres educatius.\n—A veure... [silenci] Aquesta és una pregunta que hauríem de respondre amb molt de temps. Primer, els centres tenen o no autonomia? Per exemple, tenen autonomia per marcar els horaris? Quan parlem de l’autonomia de centres, estem parlant de tot. No s’hi val a defensar l’autonomia del centre per una cosa i no per una altra.\n—Però no és el mateix si el pes de l’autonomia del centre rau en la direcció, el claustre o el consell escolar, no?\n—No, l’autonomia del centre rau en el centre. El centre té uns elements de gestió claríssims. Gestió pedagògica pertany al claustre, l’administrativa al consell escolar i l’execució de les dues en la direcció. Això és evident. Aleshores, l’autonomia de centre ha de ser completa. No s’hi val a exigir-la en algunes decisions i renunciar-hi en unes altres. Una de les lluites contra la segregació és aconseguir que la composició del professorat respongui a les necessitats educatives d’aquell centre. Si només apliquem els criteris de la llei de funció pública espanyola, com demanen alguns sindicats, tenim el que havia passat tradicionalment. Els drets funcionarials passaven per damunt de les necessitats d’adequació d’aquell centre. Nosaltres, malauradament, no ens podem carregar els criteris de la llei de funció pública. El que sí que podem fer, sense menystenir el dret laboral dels funcionaris, és aconseguir que la composició del professorat respongui a les necessitats. Això es fa fent que una part del claustre estigui regit pel projecte educatiu del centre.\n—Això depèn de criteris subjectius de la direcció?\n—Algú diu que els criteris de la llei de la funció pública espanyola, que fa anys que són iguals, són els criteris fonamentals per establir el sistema educatiu del país? No. Aleshores, criteris subjectius, no. Criteris professionals a l’hora d’aplicar el projecte, sí. És absolutament diferent. Estem treballant amb alguns sindicats en mesures perquè aquests criteris no esdevinguin subjectius. Per tant, mesures que garanteixin el control democràtic d’això. Però no renunciarem mai que el professorat d’un centre sigui el més adequat a la realitat del centre. No som oficines d’hisenda, som centres escolars. Estem cansats de veure com projectes educatius d’èxit s’enfonsen a través d’una mala assignació del concurs de trasllats. Són necessaris els concursos de trasllat, però hem de preservar els projectes educatius. Cal que hi hagi aquest equilibri. Sí que accepto que calen més mesures de control democràtic perquè això no passi. Ara, la solució no és retornar a l’aplicació de la llei de la funció pública. Tenim 5.470 centres. Les mesures han de ser suficientment flexibles i necessàriament rígides per a cada realitat. Ara, si tenim 5.470 centres i algú em demostra que en 100 s’ha actuat malament, per aquests 100 hem d’impedir que els altres actuïn correctament? Hem de fer que els que actuen malament no ho puguin fer. A més, estem parlant d’alumnes i estan per davant de qualsevol altra cosa.\n—A principis del mandat van presentar el nou model lingüístic. S’està aplicant?\n—No és un nou model. És la constatació que hi ha un model lingüístic al sistema educatiu de Catalunya. Aquest model diu que el català és la llengua del sistema, que hi va haver elements d’immersió lingüística i que el català és la llengua vehicular d’un sistema plurilingüe. Però, a mesura que canvia la societat, hem de canviar la manera com es du a terme. Si estiguéssim aplicant les mesures dels 80, no aniríem bé. Hem d’anar canviant per aplicar un model que és el mateix. El que vam presentar és una reflexió de com aplicar el model lingüístic a una realitat que és social i diferent de la dels anys 90.\n—El text diu que si a l’entorn hi ha poques hores de castellà, cal augmentar les hores en castellà. Tenint en compte el context mediàtic actual, en quin entorn hi ha poc castellà?\n—La realitat és que succeeix en pocs llocs, però hi ha llocs on succeeix. L’escola és el reflex lingüístic de la societat. El sistema el que ha d’aconseguir és que els alumnes, quan acaben, tinguin competències lingüístiques en català, castellà i una tercera llengua. Volíem això. Això té a veure amb la composició de l’alumnat, l’entorn, la realitat socioeconòmica i sociolingüística...\n—Tenint en compte l’estudi que va fer la Plataforma per la Llengua, creu que la immersió lingüística ha estat reeixida?\n—El primer èxit és que no hem segregat els alumnes en funció de la llengua. Segon, en tots els resultats de les proves d’avaluació les competències lingüístiques en català, castellà o anglès se situen en la mitjana que la UE marca o per sobre. Hem de millorar en l’oralitat. Som conscients, i hi posarem la banya, que sovint aconseguim que alumnes castellanoparlants siguin competents en català gramaticalment però no oralment. O que alumnes nostres siguin competents gramaticalment en anglès, però no oralment. Les nostres avaluacions indiquen això. Segurament perquè hem acabat fent un ensenyament excessivament gramatical de la llengua. El que no podem demanar a l’escola és que els alumnes no reprodueixin fora de l’àmbit docent la realitat social d’on es mouen. A banda, els estudis sociolingüístics han de ser complets. Per valorar les dades de llengua de l’escola, hauríem de tenir les dades d’ús en aquell barri. El més important de la sociolingüística és el rigor. Per fer-ho, calen uns treballs previs que en aquest cas no es van donar.\n—La Fundació Bofill ha proposat una reforma dels horaris escolars que allarga la jornada i incorpora els dinars a l’horari formatiu. Què en pensa?\n—Quan s’han decidit horaris, fins ara, s’han decidit en funció de les necessitats de formació i desenvolupament intel·lectual del nostre alumnat?\n—No. Per tant, molt del debat que tenim al voltant de l’escola el tenim amb aportacions molt importants dels sindicats, de les associacions de pares i mares d’alumnes. Però sovint no posem sobre la taula el que és realment important, la voluntat de l’alumnat. L’alumnat no té veu. En el tema horari, és evident que són importants els horaris del professorat i els de les famílies. Si em permet unes notes a peu de pàgina: els de totes les famílies. En els debats d’horaris participen un tipus de famílies que tenen uns horaris concrets. Els horaris van bé a un tipus de famílies. No hi solen participar les famílies més desafavorides. A banda, si ens expliquen aspectes de la neurociència, els nostres horaris no semblen molt adequats. El que ens passa en alguna zona d’alta muntanya o l’Àrea Metropolitana és que tenim alumnes que surten de casa a les 7 del matí i tornen a casa a quarts de 5 i no han menjat calent. No sé si és molt favorable per a alumnes a qui exigim esforç mental.\n—Calen més hores lectives?\n—No. Cal plantejar-se horaris que ho facin possible. Per exemple, en alguns casos, només que l’horari acabés 20 minuts o mitja hora més tard, podria adequar-se un espai intermedi per menjar. Segurament, no han de ser els mateixos horaris a tot arreu. L’horari no vol dir tancar els centres. Si no fem que segons quin tipus d’alumnes tinguin al centre la capacitat de treballar matèries, habilitats i continguts després de l’horari lectiu, hi ha certes classes socials els alumnes de les quals no poden fer això. A vegades, amb la millor intenció del món, alguns horaris són segregadors.


La 8a etapa de La Vuelta 19 s'acabarà a Igualada — Ajuntament d'Igualada\n33º max. / 21º min. 14/08/2020 06:47\nSou a: Inici / Noticies / La 8a etapa de La Vuelta 19 s'acabarà a Igualada\nLa jornada arrencarà a Valls i finalitzarà a la capital de l’Anoia, amb un recorregut de 168 quilòmetres que passarà per Manresa i Montserrat\nLa 8a etapa de La Vuelta 19, una de les tres proves ciclistes amb més rellevància internacional juntament amb el Tour i el Giro, finalitzarà a Igualada el dissabte, 31 d’agost. La jornada començarà a Valls i tindrà la línia de meta a la capital de l’Anoia, amb un recorregut de 168 quilòmetres de mitja muntanya que passarà també per El Pla de Santa Maria, Santa Coloma de Queralt, Bellmunt, Sant Pere Sallavinera, Manresa, Montserrat i Castellolí. L’endemà, la 9a etapa oferirà un perfil ja cent per cent de muntanya al Principat d’Andorra, amb sortida a Andorra la Vella i arribada als Cortals d’Encamp.\nLa 74a edició de la prova arrencarà el 24 d’agost a Les Salines de Torrevella, a Alacant, i finalitzarà, com és habitual, a Madrid el 15 de setembre, després de 3.272 quilòmetres. Tindrà 6 etapes planes, 4 de mitja muntanya, 7 de muntanya, 1 contrarellotge individual, 1 contrarellotge per equips i 2 jornades de descans.\nAquest dimecres, 19 de desembre, l’Auditori de la Diputació d’Alacant ha acollit l’acte de presentació de la propera edició. Ha estat encapçalat pel director general de la prova, Javier Guillén, i ha comptat amb una nodrida representació del panorama ciclista actual i de representants dels diferents municipis que acolliran les sortides i arribades, amb l’assistència també de l’alcalde d’Igualada, Marc Castells. L’Ajuntament emmarca aquesta cita en la designació de Ciutat Europea de l’Esport 2019 i, en aquest sentit, l’alcalde afirma que “per la nostra ciutat, la comarca de l’Anoia i també les comarques veïnes, el fet de rebre un esdeveniment que s’emet en directe per tot el món suposa una oportunitat única i, per als aficionats al ciclisme i a l’esport en general, és una ocasió privilegiada de viure un gran esdeveniment d’abast mundial i de veure competir els millors equips i els millors ciclistes del panorama actual”.\nL’any passat i segons dades de l’organització, l’esdeveniment va tenir cobertura informativa en 189 països, amb 17 cadenes televisives emetent tota la prova en directe. La cursa mobilitza un dispositiu humà d’unes tres mil persones, un miler de les quals són periodistes procedents d’una trentena de països i pertanyents a més de tres-cents mitjans de comunicació diferents.\nDispositiu organitzatiu · L’Ajuntament d’Igualada treballa des de la passada tardor amb els responsables de la competició per definir l’espai més adequat per instal·lar-hi l’ampli dispositiu logístic, organitzatiu, de seguretat i de públic que requerirà aquest esdeveniment.\nA banda de la zona d’arribada i dels espais per premsa i serveis de l’organització, s’instal·larà el Parque Vuelta, una fun zone gratuïta, que obrirà al públic aquell mateix dia amb atraccions, activitats, mostres de productes i nombrosos estands i carpes dels patrocinadors.\nA més, en les properes setmanes es començarà a treballar amb els centres escolars de la ciutat per tal d’escollir el centenar d’infants que competiran a La Vuelta Junior: disputaran l’últim quilòmetre de l’etapa i els millors de les diferents mànegues pujaran al mateix podi que, poca estona més tard, rebrà el vencedor de l’etapa i els líders de les diferents classificacions.\nLa Vuelta a Igualada · Fins avui, l’última ocasió en que hi ha hagut un final d’etapa a la capital de l’Anoia, va ser l’any 1970, en la 9a etapa, de 191 quilòmetres, que va veure guanyar a Igualada Agustín Tamames. També molt aprop d’Igualada, el 1977 i el 1978, en tots dos casos en la 12a etapa i pujant fins La Tossa de Montbui, les victòries van ser per Giuseppe Perletto i Bernard Hinault.\nEls darrers anys, l’Ajuntament ja ha apostat per portar a la ciutat proves ciclistes de primer nivell, concretament La Volta a Catalunya. L’any 2017, Igualada va rebre el final de la 4a etapa, procedent de Llívia i aquest any, en la 98a edició d’aquesta mateixa prova, la ciutat va veure passar el gran grup en la seva 2a etapa, entre Mataró i Valls, amb la disputa d’un esprint intermedi a la Rambla Sant Isidre.


Landhaus Schösser-Brandler Maryrhofen Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLaubichl 152, Mayrhofen (ti), Maryrhofen, Àustria, 6290 - Veure al mapa\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Landhaus Schösser-Brandler es troba a la zona de Mayrhofen (ti) de la ciutat de Maryrhofen. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLandhaus Schösser-Brandler també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Maryrhofen. Els clients de l'hotel poden gaudir de aparcament de cotxes, habitació familiar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, telèfon, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com sauna, solàrium, jardí, sauna que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Landhaus Schösser-Brandler no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (153) Parelles (89) Viatgers en solitari (5) Famílies amb infants petits (21) Famílies amb infants grans (10) Grups (28)