India i Catalunya: CULTURA GENERAL i FESTIVALS\nVes mirant...trobaràs informació important d'història, llengües, demografia, religió, mapes...una primera vista general molt resumida perquè coneguis una mica més el país..\nL'Índia भारत, Bhārat, oficialment la República de l'Índia (en hindi भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) és un Estat del sud de l'Àsia. És el seté país més gran del món en superfície, i el segón més poblat. Quant a les costes limita amb l'oceà Índic al sud, amb el mar d'Aràbia a l'oest, el golf de Bengala a l'est; quant a les fronteres terrestres limita amb el Pakistan a l'oest; amb la República Popular de la Xina, el Nepal i Bhutan al nord-est; i amb Bangla Desh i Birmània a l'est. L'Índia és molt a prop de Sri Lanka, i les Maldives a l'oceà Índic.\nEls primers assentaments humans hi aparegueren fa més de 9.000 anys i, a poc a poc, s'hi desenvolupà la civilització de la vall de l'Indus, que data del 3300 aC a l'oest de l'Índia. Després començà el període vèdic, que posà els fonaments de l'hinduisme i d'altres aspectes culturals de la societat índia, i que acabà el segle del 500 aC. Des del 550 aC molts regnes i repúbliques independents, coneguts com a Mahajanapades s'establiren per tot arreu del país.\nDurant la primera meitat del segle XX, un moviment en favor de la independència fou iniciat pel Congrés Nacional Indi i per altres organitzacions polítiques. Entre les dècades de 1920 i 1930, un moviment encapçalat per Mahatma Gandhi, amb un compromís a l'ahimsa, és a dir sense violència. Milions de persones protestaren en campanyes de desobediència civil. Finalment, el 15 d'agost de 1947 (Dia de la Independència de l'Índia), l'Índia aconseguí la seva independència del govern britànic, però fou dividida en governs independents; el Domini de l'Índia i el Domini del Pakistan, després d'un acord amb la Lliga Musulmana segons la religió dels territoris. Tres anys després, el 26 de gener, 1950, l'Índia es convertí en una república i entrà en vigor una nova constitució.\nDes de la seva independència, l'Índia ha patit violència religiosa, violència de castes i insurreccions en diverses regions, però ha pogut mantindre el control per mitjà de la tolerància religiosa i de diverses reformes constitucionals. El terrorisme és un problema important, especialment a Jammu i Caixmir, el nord-est de l'Índia i algunes ciutats importants com ara Delhi i Bombai. L'Índia té disputes territorials amb la Xina, que el 1962 conduïren a la Guerra sinoíndia i amb el Pakistan, que ha resultat en guerres el 1947, 1965, 1971 i 1999. L'Índia és membre fundador del Moviment dels Països No Alineats. El 1974 l'Índia realitzà una prova nuclear subterrània. Realitzà cinc proves més el 1998; avui dia l'Índia és un Estat nuclear. Des del 1991, diverses reformes econòmiques han transformat l'Índia en una de les economies amb major creixement del món.\nLa constitució de l'Índia, la constitució més llarga i més detallada de qualsevol Estat del món, entrà en vigor el 26 de gener, 1950. El preàmbul de la constitució definix l'Índia com a república sobirana, socialista, secular i democràtica. L'Índia té un govern federal basat en el parlamentarisme del sistema de Westminster.\nEl Parlament de l'Índia exercix la potestat legislativa, i està integrat pel Consell d'Estats (Rajvya Sabha), la cambra alta, i la Cambra del Poble (Lok Sabha), la cambra baixa. El Consell d'Estats està integrat per 245 membres electes per un període de sis anys. La Cambra del Poble està integrada per 545 membres, 543 dels quals són electes per vot popular per representar una circumscripció territorial per un període de cinc anys. Els altres 2 són designats pel president per representar la comunitat angloíndia si, en la seva opinió, la comunitat no hi està representada adequadament.\nL'Índia té una judicatura unitària de tres nivells, integrada per la Cort Suprema, encapçalada pel jutge en cap de l'Índia, vint-i-una Altes Corts i un gran nombre de corts de judici. La Cort Suprema té la jurisdicció dels casos dels drets fonamentals i de les disputes entre els estats de la federació i el centre, i és la cort d'apel·lació de les Altes Corts. És independent i té el poder de declarar la llei o d'eliminar les lleis de la Unió o dels estats que contradiuen la constitució. El seu paper com a intèrpret de la constitució, és una de les seues funcions més importants.\nL'Índia és un país jove, amb 560 milions de persones amb menys de 25 anys d'edat, és a dir, un de cada dos indis. La població índia augmenta al voltant de 18-19 milions de persones per any; amb una taxa de fecunditat de 2,8 fills per dona, superior a la taxa de fecunditat de la Xina, es preveu que l'Índia es convertirà en el país més poblat del món el 2035. A diferència de la Xina, i a causa de la naturalesa democràtica del seu règim polític, la política de fecunditat es basa en la responsabilitat individual, amb la creació de centres d'informació sobre la contracepció. Esta política no constrictiva difereix massa de la política d'un sol nen que promou la Xina.\nLa taxa d'alfabetisme és de 64,8% (53,7% per a dones i 75,3% per a homes). L'estat de Kerala té la taxa més elevada (91%) i l'estat de Bihar la més baixa (47%). La ràtio de sexe humà és de 944 dónes per 1.000; baixa en comparació amb altres Estats del món, en què el percentatge de dones és superior al d'homes.\n1. l'acceptació respectuosa dels Vedes com la més alta autoritat sobre els assumptes religiosos i filosòfics, i l'acceptació respectuosa amb els Vedes pels pensadors i filòsofs hindús com base única de la filosofia hindú,\n2. l'esperit de tolerància i de bona voluntat per comprendre i apreciar el punt de vista de l'adversari, basat sobre la revelació que la veritat implica diverses aparences,\n3. l'acceptació dels sis sistemes de filosofia hindú i d'un ritme del món que coneix períodes de creació, de conservació i de destrucció, o yuga, succeint-se sense fi,\n4. l'acceptació de la creença en el renaixement i la preexistència dels éssers,\n5. el reconeixement del fet que els mitjans o les maneres d'accedir a la salvació (mokxa) són múltiples,\n6. el fet que, malgrat el nombre de les divinitats a adorar, es pot ser hindú i no adorar cap ídol,\n7. a diferència d'unes altres religions, o creences, la religió hindú no està vinculada a cap conjunt definit de conceptes filosòfics.\nFestes & Dances hindús:\nVerdader art ritual, la dansa clàssica índia neix en els temples. Diversos segles abans de l'era cristiana, els grans santuaris utilitzen els talents de les joves dansarines. Artistes sagrades, són lligades al temple, porten el nom de devadaçi («esclaus de déu»), i participen en les cerimònies d'ofrenes i d'adoració. Quan, més tard, el ball sigui practicat a la cort dels prínceps, conservarà aquesta inspiració religiosa. L'Índia clàssica ha conegut dos grans tipus de ball:\nEl Bharata natyam és la forma més antiga, de manera estreta vinculada a les cerimònies religioses. Per a aquest art sobri, delicat, al ritme generalment lent, el ballarí està sol en escena.\nMés espectacular, el Kathakali troba els seus temes en els grans episodis del Ramayana i del Mahabharata. Cada ballarí porta un vestit sumptuós i un maquillatge espès corresponent al seu personatge : els déus són generalment pintats en verd, els dimonis en vermell o en negre.\nLes principals festes són el DIWALI (festa de la llum, octubre/novembre) i el HOLI (festa dels colors, març/abril)\nL'islam (en àrab الإسلام, al-islām ), 'submissió a les lleis de Deu') és una religió monoteista abrahàmica, fundada al segle VII a la península aràbiga. Els seus fidels (musulmans) creuen que Déu (en àrab Al·là) va revelar el seu missatge al profeta Mahoma (Muhàmmad) mitjançant l'arcàngel Gabriel (Jibril). Aquest missatge va quedar plasmat en l'Alcorà, el llibre sagrat d'aquesta religió. El contingut fonamental d'aquesta revelació és que Déu és un i que tot és obra de Déu, així que la finalitat de la vida és sotmetre's a la Seva voluntat per tal de viure-hi en acord i obtenir la Salvació.\nEls musulmans consideren la seva religió com la versió final i universal d'una fe primordial monoteista revelada a diverses èpoques i en diversos indrets a través dels profetes, en especial Abraham (en àrab Ibrahim), Moisès (Mussa) i Jesús (Issa). La tradició majoritària sosté que els missatges i revelacions anteriors han estat alterats i que Muhàmmad és el darrer profeta, l'home perfecte que aporta el missatge definitiu i que tanca així el cicle profètic iniciat per Adam. Per això, les dites i fetes del Profeta constitueixen un model a seguir per a tots els musulmans. Estan recollides en uns texts anomenats hadits, que es consideren gairebé tan sagrats com el propi Alcorà. El conjunt dels hadits constitueix la sunna, o "tradició [del Profeta]".\nLes pràctiques bàsiques de l'islam consisteixen a respectar els anomenats pilars de la religió, que són cinc actes de devoció obligatoris si es vol obtenir la salvació, i la creença en els sis articles de fe. D'altra banda, aquesta religió es caracteritza per no tenir litúrgia ni classe sacerdotal (excepte en algunes variants minoritàries), considerant que no ha d'haver-hi cap interlocutor entre el fidel i Déu.\nPer tal de codificar el comportament dels homes explicat en les fonts documentals, que per llur natura de missatge revelat permeten diverses interpretacions, s'ha desenvolupat la "llei islàmica" o xaria, que regeix tots els aspectes de la vida humana, sense que es contempli cap divisió entre vida religiosa, personal, social o política.\nAvui dia, els musulmans es divideixen bàsicament entre sunnites i xiïtes. Els primers, anomenats també "ortodoxos", constitueixen una majoria aclaparadora (al voltant del 90%), mentre que els segons, situats principalment a l'Iran i a l'Iraq, formen poc més d'un 10% del conjunt de fidels. Existeixen, però, altres corrents minoritaris així com nombroses escoles de pensament dins dels corrents principals.\nL'islam és la segona religió més gran del món, comptant amb prop de 1.570 milions de fidels, és a dir, amb aproximadament el 23% de la població mundial.\nEl cristianisme (del grec Xριστός, Khristos, Crist, literalment, "l'ungit") és una religió abrahàmica monoteista basada en la vida i els ensenyaments de Jesús de Natzaret segons es presenta al Nou Testament. Els adherents d'aquesta fe, coneguts com a "cristians" —del grec 'Χριστιανός, khristianóus— creuen que Jesús és el Messies profetitzat al Tanakh (aquella secció de l'escriptura comuna al cristianisme i el judaisme, i que es correspon a l'Antic Testament de la Bíblia cristiana).\nEl cristianisme començà com a secta del judaisme, que s'originà en la regió mediterrània oriental, creixent ràpidament en nombre de creients i en influència amb el pas del temps fins convertir-se en la religió dominant de l'Imperi Romà. Durant l'Edat Mitjana, la major part d'Europa fou cristianitzada i existiren minories importants de cristians a l'Orient Mitjà, el nord d'Àfrica i algunes regions de l'ÍndiaDesprés de l'Era dels descobriments i degut a les missions i colonitzacions, els cristianisme s'estengué a Amèrica, Austràlia i altres regions del món. Al començament del segle XXI, hi havia al voltant de 1.500 milions de practicants, o el 33,2% de la població mundial.\nEl sikhisme (en punjabi: ਸਿੱਖੀ, sikkhī, del sànscrit śiṣya "deixeble", "aprenent" o śikṣa "instrucció" ), conegut tradicionalment com a gurmat (literalment, "el consell dels gurus") o dharma sikh ("doctrina dels sikhs"), és un sistema filosoficoreligiós basat en els ensenyaments del guru Nanak i deu gurus sikhs del Punjab del segle XV.\nD'un monoteisme estricte, aquest ensenyament és una síntesi del moviment bhakti hindú i del sufisme islàmic que nega l'autoritat dels Vedes, aboleix el sacrifici, el sacerdoci i el sistema de castes. Amb els ensenyaments del darrer guru Gobind Singh(1666-1708), però, el seu caràcter pacifista es va transformar en un esperit militar, rebutjant la doctrina no violenta de l'ahimsa. El principal text sagrat és el Guru Granth Sahib, considerat pels fidels com "l'onzè i darrer guru". Els temples sikhs reben el nom de gurdwaras i el prinicipal n'és el Temple Daurat de la ciutat d'Amritsar.\nEls sikhs creuen en un déu anomenat Ek Onkar, omnipresent i amb qualitats infinites i en certa manera són panteistes. També creuen en la reencarnació però accepten altres creences per a després de la mort. Practiquen les virtuts de la caritat, amabilitat i humilitat contra els cinc vicis de ira, gola, connexió mundana i luxúria. Mantenen que hi ha igualtat entre totes les persones (són contraris al sistema de castes) i procura un estil de vida anomenat Chardi Kala que es considera positiu i optimista.\nÉs la cinquena religió més important del món per nombre de devots; segons les estimacions actuals comptaria entre 21 i 26 milions de fidels, situats principalment a l'estat indi del Punjab.\nLa filosofia budista és un sistema de creences sobre la base de les ensenyances de Siddhartha Gautama, un príncep indi més tard conegut com Buda.\nDes dels seus inicis, el budisme ha tingut un fort component filosòfic. El budisme es basa en el rebuig de certs conceptes filosòfics ortodoxos hindús. El Buda de crítiques de tots els conceptes metafísics de ser i no ser vistes com enganyosa causada per reificació, i aquesta crítica és inseparable de la fundació del budisme.\nSOCIETAT HINDÚ: EL SISTEMA DE CASTES:\nMapa polític dels estats i capitals d'estats de l'India\nPER QUÈ EL DALAI LAMA VIU A L'INDIA?\nAl 1959 la ocupació xinesa al Tíbet va fer que perdesin la vida més de 90.000 tibetans. El Dalai Lama i decenes de mils de tibetans es van veure forçats a fugir a través de l'Himalàia cap a l'India. Des de 1960, el Dalai Lama viu a Dharamsala, al nord de l'India , que és també la seu del govern tibetà des de l'exhili. El Dalai Lama i el seu govern han estat sempre compromesos en salvar el poble tibetà i la seva cultura. Cuiden dels refugiats i recolçen el desenvolupament econòmic, s'ha establert una sistema d'escoles i una universitat del Tíbet. També s'han fundat més de 200 monastirs. Al 1963 el Dalai Lama va presentar un projecte de constitució per un futur Tíbet lliure. El Dalai Lama sempre ha sigut un gran promotor de la democratització de la societat tibetana. Segueix buscant de forma incansable una solució pacífica al problema tibetà.\nLOHRI, el festival del Punjab:\nÉs un dels festivals més celebrats pels hindús a l'India i al Nepal. Makara significa Capricorni i es celebra la transició del sol d'un signe a un altre. És habitual mejar laddos amb llavors de sèsam i fer volar estels. També s eli dona menjar als pobres.\nLA HISTÒRIA DEL TAJ MAHAL\nA AGRA ES VA CONSTRUÏR EL MONUMENT PER AMOR MÉS GRAN CREAT MAI PER L’HOME: EL TAJ MAHAL. DIU LA LLEGENDA, QUE L’EMPERADOR SHAH JAHAN ES VA ENAMORAR PERDUDAMENT D’ARJUMAND, UNA DONZELLA QUE VA CONÈIXER A UN MERCAT. DESPRÉS DE LES SEVES NÚPCIES, L’EMPERADOR VA DONAR A LA SEVA DONA UN NOU NOM: MUNTAZ MAHAL. PERO AL DONAR A LLUM A UN DELS SEUS FILLS, LA PRINCESA VA MORIR DEIXANT A L’EMPERADOR SUMIT EN LA MÉS PROFUNDA TRISTOR. VA SER ALESHORES QUAN VA DECIDIR FER UN MONUMENT EN EL SEU HONOR, EL MAUSOLEO MÉS BONIC QUE L’HOME HAGUÉS FET MAI, VA FER PORTAR PEDRES PRECIOSES, MARBRE I MATERIALS NOBLES DE TOT ARREU DEL MÓN PER DONAR FORMA AL SEU PROJECTE...AMB ELS ANYS, ELS SEU FILL AURGANZEB, AMB LA INTENCIÓ DE PENDRE-LI EL TRO, VA TANCAR AL SEU PARE AL FORT D’AGRA, EN UNA CELDA AMB UNA PETITA FINESTRA ON NOMÉS PODIA CONTEMPLAR EL TAJ MAHAL.\nHAPPY SHIVRATRI! (27/02/2014)\nHAPPY BAISAKHI! (14/04/2014)\nBaisakhi és un festival que té molt significat pels Sikhs ja que al 1699 el 10è Guru Gobind Singh va fundar el Panth Khalsa, l'ordre dels purs. També és considerat el dia en que els grangers donen les gràcies a Déu per les collites.\nHAPPY HANUMAN JAYANTI! (15/04/2014)


Es començarà amb 40 places i tindrà format dual, amb 180 crèdits en tres anys\nDimecres, 21 febrer 2018. 18:00. Redacció AnoiaDiari.\nEl Campus Universitari era l'escenari aquesta tarda de dimecres de la presentació dels nous estudis que oferirà Igualada. Es tracta d'un Grau en Tècniques d'Interacció Digital i Computació.\nIgualada tindrà estudis en l'àmbit de la informàtica. Serà amb aquest Grau en Tècniques d'Interacció Digital i Computació. Començarà aquest setembre i oferirà 40 places en el primer curs. Són els primers estudis informàtics que es fan al país en format dual. És a dir, es combinaran les aules i el món de l'empresa amb un contracte laboral.\nLa durada serà de tres anys i constarà de 180 crèdits. El tret de sortida, el dijous 12 de febrer. No serà l'única novetat: el Grau en Enginyeria d'Organització Industrial incorporarà continguts i s'ampliarà a Logística. En l'àmbit salut, s'estrenarà un Màster de Pràctiques i Simulació Clínica, d'un any i 60 crèdits.\nLa compareixença davant els mitjans comptava amb la presència de Marc Castells, alcalde d'Igualada; Roberto Fernández, rector de la Universitat de Lleida; i també Paco García, vicerector de Docència de la Universitat de Lleida. Castells i els seus convidats es satisfeien per l'aliança entre Igualada i l'UdL. Entre els assistents, la directora general d'Indústria i regidora d'Igualada, Àngels Chacón, i els presidents de TIC Anoia i la UEA, Jaume Catarineu i Blai Paco, respectivament.\nPaco García explicava com s'estructurarà aquesta aliança a Igualada: una sola administració i dos campus, els centres al Pla de la Massa i al Passeig. De moment, el setembre es consumarà el canvi dels estudis que es fan a Igualada de l'UPC que passaran íntegrament a l'UdL. Un canvi de molt abast. El vicerector emfasitzava en l'accent que posa el centre en que tots els seus graus "estiguin vinculats a la formació dual". Roberto Fernández ha apuntat que "serveix a l'equilibri territorial de Catalunya". Per la seva part, Marc Castells, considerava que "és la confirmació d'una història d'èxit".\nLa First Lego League busca talent a l'Anoia\nLes JERC insten al govern d'Igualada a obrir beques específiques per a universitaris\nAlumnes de La Gaspar visiten la 080\n23 de febrer 2018.12:25h\nCal veure totes les cares de la moneda.\nPer definició un campus universitari és qualsevol lloc on es donen ensenyaments universitaris. Això és el que tindrà igualada. El problema és que els... Llegir més estudis universitàris els ofereixen escoles/facultats i el professors estan vinculats a escoles/facultats.\nHi haurà alguna escola/facultat a Igualada? La resposta és NO.\nI, em temo que mai més Igualada tindrà una escola/facultat.\nEls estudis a Igualada seran oferts per escoles/facultats de Lleida; per tant Igualada quedarà com un aulari a 90 km de Lleida.\nLes causes que han portat a la desparició de l’Escola d’Enginyeria d’Igualada no cal buscar-les fora d’Igualada.\n22 de febrer 2018.09:32h\nÉs una magnífica notícia que Igualada ampliï l’oferta d’estudis superiors. Felicitats a tots els que hi han treballat per tal que això sigui possible i als que en gaudiran!\n21 de febrer 2018.20:11h\nEl q encara no enten l’Alcalde és q Igualada perd una Escola d’Enginyers. No s’enten.Així no es fan les coses.


MICROSOFT ESTABLEIX EL LLANÇAMENT D’OFFICE 2007 SP2 PER AL 28 D’ABRIL - NOTÍCIES\nMicrosoft estableix el llançament d’Office 2007 SP2 per al 28 d’abril\nMicrosoft Corp. ha establert el 28 d'abril com a data de llançament del paquet Office 2 (SP2) d'Office 2007, la primera actualització de la popular suite d'aplicacions de la companyia des de desembre de 2007.\nLa setmana passada, la companyia va dir que començaria a impulsar Office 2007 SP2 com a actualització mitjançant Windows Server Update Services (WSUS) aquest mes, però fins ahir no havia previst una data exacta.\ncom accedir a la navegació privada de Google Chrome\nOffice 2007 SP2 afegeix compatibilitat amb Open Document Format (ODF) versió 1.1 a Word, Excel i PowerPoint; augmenta el rendiment del client de correu electrònic de l'Outlook 2007; estrena la possibilitat de desinstal·lar paquets de serveis mitjançant una utilitat separada i la línia d'ordres de Windows; i integra l'ordre 'Desa com a PDF / XPS' a les aplicacions de la suite.\nLa inclusió de suport en format ODF i PDF compleix una promesa que Microsoft va fer fa gairebé un any, quan va dir que permetria als usuaris obrir, desar i editar fitxers en PDF i en el codi obert ODF com a màxim a mitjan 2009. Els reguladors antimonopoli de la Unió Europea, que van llançar una investigació el gener del 2008 per investigar les afirmacions de que Microsoft havia abusat de la seva posició dominant en el mercat en el negoci de les aplicacions, van dir que 'agradarien qualsevol pas que Microsoft donés cap a una interoperabilitat genuïna i un menor bloqueig de proveïdors'.\nEl Bloc de Microsoft Update va esbossar moltes altres millores, que van des de l'augment del rendiment en iniciar, apagar i visualitzar la representació d'Outlook fins a l'esperada capacitat d'exportar informes d'accés en format Excel. Com tots els paquets de serveis, SP2 també inclou totes les correccions d'errors i pedaços de seguretat publicats des que Microsoft va llançar SP1 a finals del 2007.\nTambé va debutar el 28 d'abril, va dir Microsoft, un full de càlcul que recull tots els errors individuals corregits a Office i documentació renovada per a SP2 que la companyia va anomenar 'més fàcil d'utilitzar i informativa'.\nEn altres notícies relacionades amb Office dimarts, l'equip Macintosh de Microsoft va presentar una prova gratuïta de 30 dies per a Office 2008 per a Mac. La prova, que és equivalent a l’edició estàndard que inclou Word, Excel, PowerPoint, Entourage i compatibilitat amb Microsoft Exchange Server, pot ser descarregat del lloc de la companyia .\nGM oferirà tant Apple CarPlay com Android Auto a la majoria de vehicles\nDesprés de l'anunci de Hyundai aquesta setmana que oferiria Android Auto a les seves berlines, GM ha anunciat avui que oferirà tant Android Auto com Apple CarPlay com a opcions a la majoria dels seus vehicles.\nEls reguladors europeus investiguen els moviments de Seagate i Western Digital per adquirir empreses de discs durs a causa de 'preocupacions de competència', va dir la Comissió Europea.\nApple accepta Google Voice per a iPhone després de l’avaluació d’un any\nL’avaluació de Google Voice durant un any per Apple per a iPhone va finalitzar dimarts quan l’aplicació gratuïta va aparèixer a l’iTunes App Store.\nError 0x80070141 en copiar fotos o vídeos de l'iPhone xr\nRecentment he començat a obtenir un error de 0x80070141 en intentar copiar fotos i vídeos del meu iPhone XR al meu escriptori de Windows 10. Funcionarà durant un breu període, però després començo a obtenir el\nFitxers xifrats- torproject.org\nNo puc entrar a onedrive per veure les meves fotos, etc. He estat llegint que ha entrat en mode de xifratge o que hi ha alguna cosa allà. Puc desxifrar-ho, també ha fet el mateix al meu Windows Phone que\nllenguatge de programació més popular 2015\ntransferir fitxers de l'ordinador a Android\nquè és Google Smart Lock?\ncom utilitzar els racons calents


Entrevistem Jule Goikoetxea (Sant Sebastià, 1981), filòsofa política, professora i investigadora de la Universitat del País Basc i visitant a la Universitat Pompeu Fabra, reconeguda per la seva producció teòrica i literaria amb perspectiva feminista\nPartim de les democràcies liberals o capitalistes europees, però, de fet, tots els sistemes polítics actuals són patriarcals. En realitat, les idees i les pràctiques que avui gestiona la majoria de la població són patriarcals: em refereixo a legitimitat política, justícia, constitucions... I tot el que provoqui un augment de la pobresa de les classes populars sempre afectarà més les dones perquè, com a classe política, és la subalterna de l’home, ja sigui proletari, negre, migrat... Ja ho deien Aristòtil i Engels, les dones són les esclaves dels pobres. Per això, l’important és no definir tan sols el capitalisme financer i global, sinó la seva dimensió patriarcal. Si el capitalisme desapareix, el patriarcat pot continuar existint. La lluita és paral·lela.\nDurant els darrers 50 anys s’ha produït l’apoderament més gran de les dones pel que fa al capital econòmic, cultural i simbòlic. Quan les estructures públiques s’estenen, les condicions de vida de les dones sempre milloren, ja que solen ser les que menys recursos tenen, entre altres factors. Els estats han agafat determinades tasques reproductives que les dones feien gratuïtament i les han institucionalitzat: escoles bressol, cures... que és el que ara es torna a privatitzar. Per tal que aquestes estructures apoderin la ciutadania han de canviar la manera de pensar de l’Estat, és a dir, s’ha de descentralitzar i, fins i tot, deixar que la població s’autogestioni, no es tracta d’una contradicció.\nDes de la dècada de 1980 hi ha un munt d’instruments relacionats amb el postestructuralisme i el feminisme radical, a banda de l’economia feminista. Tot això es fa partint d’aquestes noves conceptualitzacions inspirades en Foucault, Bourdieu, Butler... El problema és que és difícil socialitzar-ho perquè la majoria de les persones tenen el pensament dominant de la moral cristiana, que és universalista i que encaixa fantàsticament amb el liberalisme patriarcal. Sempre s’ha d’estar molt atent a les minories radicals perquè són capaces de transgredir.\nAfirmes que "al món no existeix cap estructura pública sobirana no-patriarcal, és a dir, feminista". Ens en podem imaginar alguna?\nEn el pla econòmic hi ha una sèrie de pràctiques concretes que ja introdueix Amaia Pérez Orozco, com el sistema de troc, i expandir els espais que ja té el món cooperatiu, i anar creant espais. No es tracta de dir "o tot o res", sinó partir de les estructures existents per anar introduint noves pràctiques. Pel que al sistema de coneixement i educació, cal trencar amb totes les ciències, que són heteropatriarcals, i posar equips d’expertes en totes les àrees on descriguin els nous currículums educatius amb conceptes no patriarcals. També s’hauria de proposar multiplicar els gèneres, ja que deixen de ser binaris i tendeixen a desaparèixer. Són coses que ja s’estan fent. Per últim, trencar el contracte social en què es basa la nostra societat, l’acord que tenim amb l’Estat pel qual donem tota la violència a l’Estat i aquest s’encarrega de defensar-nos, i hem de començar a saber defensar-nos. Per això ja es fan manifestacions nocturnes. Pel que fa al contracte sexual, es canvia amb els vetos. No donar el poder als homes implica un canvi de discursos i pràctiques però, sobretot, d’autoritat. És a dir, les dones han de poder definir totes les coses, es tracta d’entrar en un procés de despatriarcalització. Si les dones tenen dret de veto, comencen a governar. Com a dones, no tenim res: no disposem d’un Estat. Després ja veurem què plantegem.\nAl Nord d’Europa les dones tenen més diners, més autoritat i més prestigi. Això és així per com s’ha produït l’ampliació de l’Estat en un sistema capitalista. Per això dic als sindicats: "com em podeu parlar de democràcia si no sabeu què és la desfamiliarització?". Tothom sap què és la desmercantilització però en canvi no es parla de desfamiliarització. Pel que fa a la desmercantilització, els Estats es classifiquen en tres: els socialdemòcrates del nord d’Europa, els liberals (món anglosaxó) i els conservadors (Europa), i dins d’aquests, hi ha els mediterranis. Els més sexistes són els conservadors i els mediterranis. Per tant, es classifiquen fins a quin punt desmercantilitzen la teva vida, és a dir, fins a quin punt has de vendre la teva força de treball per sobreviure. Si no la pots vendre però tens un bon nivell de vida vol dir que el grau de desmercantilització de l’Estat és alt, com a Noruega, per exemple. Què passa? Que les dones no estan mercantilitzades. Fins fa poc, el 60% de les dones treballava fora del mercat laboral, per tant, el concepte de desmercantilització no serveix per a persones que no estan mercantilitzades. En canvi, la desfamiliarització d’un Estat és fins a quin punt pot fer que no depenguis d’un home per a viure. Els més potents són els del nord i els liberals en aquest eix, i els pitjors són els conservadors i els mediterranis, que són els més sexistes. Els sindicats normalment no analitzen com ha canviat la vida de les dones. La meva àvia tenia nou fills, i ningú no t’explica per què, és part de la crisi de l’esquerra. Per això defenso l’existència d’estructures públiques, perquè al final són les que ens han apoderat com a dones en l’àmbit econòmic, social i simbòlic. És una anàlisi que s’ha de tenir en compte.


Població Sant Joan de Mollet del camí\nAutopista AP-7, sortida número 6, agafar la C-66 direcció La Bisbal d'Empordà, fins a trobar indiacions cap a Sant Joan de Mollet.\na Girona 15,4 Km\na Barcelona 114,8 Km\nL'estació de tren més propera és Flaçà. Consulteu horaris a Rodalies.\nLínies de l'empresa Sarfa.\nL1461 Girona-Llagostera-Palamós-la Bisbal-Girona\nL1556 Girona-la Bisbal-Palamós-Llagostera-Girona\nL1140L'Escala - Girona\nL1122 Palafrugell - Girona E\nAjuntament de Sant Joan de Mollet\nEl municipi de Sant Joan de Mollet ocupa una superfície de 3,28 Km2 a la comarca del Gironès, i pertany al partit judicial de Girona. Aquest petit municipi limita al nord amb el Ter, i al sud amb Sant Martí Vell, mentre que a l’est confronta amb el poble de Flaçà, amb el qual avui dia pràcticament està unit, i a l’oest amb Bordils.\nGentilici: molletencs i molletenques\nEl terme municipal és en general pla, tot i que el poble s’ha aixecat en un turonet a 54 m d’altitud sobre el mar. El poble va nèixer al voltant de l’església, a la part més encimbellada del terme, però a la part nova s’ha anat aixecant entorn de la carretera antiga.\nL’enlairada situació del poble fa que tot sovint Mollet senti la presència dels vents del nord, que fan que el seu clima sigui fred a l’hivern, però suau i temperat la resta de l’any.\nFoto panoràmica església: Albert Torelló sota llicència.\nFotos: Ajuntament de Sant Joan de Mollet\nEl nom de Mollet apareix en documentació des del s. IX, probablement del llatí MOLLETU ‘(terreny) aigualós, posteriorment cristianitzat amb el Sant Joan davant.\nDe les Gavarres a l’Empordà medieval\nDe Girona a La Bisbal d'Empordà (52.00km)\nDe les Gavarres a la plana: terres de senglars i de castells.\nDe Girona a Flaçà i retornar amb el tren (22.00km)\nLes Fonts de Sant Joan de Mollet\nAl costat del pou públic, inaugurat el 1976, hi ha una font que lliura les mateixes aigües que nodreixen el pou, i que data de 1885. Aquesta font està decorada amb rajoles de colors amb escenes de la vida al camp i també,...


Cap Vermell - El Carme 2021 /11/ Presentació de "Mirant el silenci"\nEl Carme 2021 /11/ Presentació de "Mirant el silenci"\nDimarts, dia 6 de juliol, va tenir lloc la presentació del llibre de Jaume Fuster "Mirant el silenci". La presentació va ser tot un èxit, tant per la presència de públic com pel compliment de les normes de protecció COVID i l'ús de les mascaretes protectores.\nL'Associació de Festes del Carme s'encarregà de preparar l'acte. Un esdeveniment senzill, que comptà amb les intervencions de l'autor, Jaume Fuster, de Pere Joan Tous "Siurell", Llucià Sirer "Rinyon" i el periodista Miquel Piris.\nMentre el públic ocupava el seu seient, el duo Jazz club sound amenitzà l'espera i, per evitar aglomeracions, s'inicià la signatura i dedicatòries de llibres.\nEn Xisco Campins va fer de presentador de l'acte donant veu a Pere J. Tous, que ha escrit l'epíleg, el qual va dirigir unes paraules al públic contextualitzant el llibre a l'època en què es desenvolupa la història. Acte seguit en Llucià Sirer, va comentar la seva participació en el llibre, "bàsicament llegir unes quantes vegades els texts i fer cafès amb l'autor".\nEn Miquel Piris donà peu a la presentació d'en Jaume Fuster, primer comentant l'efecte que li havia fet el llibre i després parlant amb l'autor en una mena d'entrevista. Un dels aspectes tractats va ser el tractament lingüístic i la possible relació d'indrets i personatges ficticis i reals.\nEn acabar la presentació els assistents van ser obsequiats amb unes botelletes de pomada "per dur a casa", cloent l'esdeveniment amb l'actuació de Jazz club sound i la signatura de llibres.\nUn acte senzill i emotiu, a l'alçada del llibre que es presentà. Mirant el Silenci serà tot un esdeveniment editorial gabellí que, segons el nostre particular pensar, donarà hores de plaer en la lectura.


L’exposició ‘Es busca...’ sobre els bolets arriba a la Massana | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDg., 04/10/2009 - 16:49\nL’exposició ‘Es busca...’ sobre els bolets arriba a la Massana\nEs busca..., l’exposició dels bolets d’Andorra organitzada pel Centre d’Estudis de la Neu i la Muntanya, Cenma, i pels micòlegs de la Universitat Autònoma de Barcelona, arriba aquest any a la sala d’exposicions de Les Fontetes de la Massana.\nLa mostra es podrà visitar entre el 9 i l’11 d’octubre de les 10 a les 14 hores i de les 15 a les 19 hores.\nL’exposició reunirà molts dels bolets de tardor que surten a Andorra i s’agruparan segons l’ambient on viuen: bolets de bosc, de prat, de fems o de fusta. També es remarcaran les relacions que estableixen amb els organismes que els envolten. Entre d’altres, es mostraran les espècies comestibles i els bolets tòxics o mortals més corrents que es poden recollir.\nEls visitants també podran aprofitar la mostra per plantejar dubtes i inquietuds als especialistes que seran a Les Fontetes.\nEn el marc de la mostra també s’organitzarà una xerrada i una sortida de camp per introduir els ciutadans en el món dels bolets. La conferència es durà a terme a Les Fontetes el dia 10 a les sis de la tarda i anirà a càrrec de Manel Niell. La temàtica serà els bolets d’Andorra. La sortida serà el dia 11, a les deu del matí, al parc natural de les valls del Comapedrosa, guiada per professionals, que faran les explicacions sobre el terreny.


Investiguen contractes irregulars entre Barcelona Regional i Pere Pujol - Empordà\nInvestiguen contractes irregulars entre Barcelona Regional i Pere Pujol\nLa Fiscalia obre diligències per esbrinar les adjudicacions que l'empresa municipal va fer al fill de l'expresident\nLa Fiscalia va obrir diligències per investigar els contractes presumptament irregulars de l'empresa municipal Barcelona Regional que ha denunciat l'Ajuntament de la capital catalana, entre els quals figuren adjudicacions a una empresa de Pere Pujol, fill de l'expresident de la Generalitat.\nSegons van informar fonts judicials, el fiscal Anticorrupció Emilio Sánchez Ulled va obrir la investigació a partir de l'informe que li ha fet arribar l'Ajuntament de Barcelona, que denuncia que Barcelona Regional -BR- va signar contractes amb empreses -entre elles Entorn Enginyeria i Serveis de Pere Pujol- sense complir els plecs de condicions ni aportar factures.\nPrecisament, el fiscal acaba d'arxivar les diligències que va obrir el mes de juny passat arran d'un anònim que denunciava suposats contractes irregulars de Barcelona Regional a empreses d'un exsoci de Willy Müller, director executiu de l'entitat, en descartar il·legalitats en aquests expedients. La nova documentació sobre Barcelona Regional que l'Ajuntament va portar ara a la Fiscalia revela presumptes irregularitats en la contractació de personal per part de BR i incompliments en la normativa de contractació d'empreses, segons va explicar en roda de premsa el tinent d'alcalde Gerardo Pisarello.\nConcretament, el consistori conclou que l'empresa, que en l'etapa anterior va dirigir l'extinent d'alcalde convergent Antoni Vives, va portar a terme contractacions de serveis típics administratius que aparentment no tenen la dificultat que es requereix per la seva especialitat tècnica, sense que s'aprovessin els preceptius plecs de clàusules en les licitacions. L'informe de l'Ajuntament al·ludeix a un encàrrec a l'empresa de Pere Pujol relacionat amb el port de Barcelona, per valor de 37.570 euros i que suposadament no reunia els requisits de contractació. En un altre dels contractes adjudicats a Pere Pujol, relatiu a un seguiment ambiental de les platges de Barcelona i pressupostat en 17.800 euros, l'Ajuntament de Barcelona sosté que no consten les factures emeses.


Houseboat Alternatief Àmsterdam Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDijksgracht 8, Zeeburg, Àmsterdam, Països Baixos, 1019 BT - Veure al mapa\nMés informació sobre Houseboat Alternatief\nConvenientment situat a Àmsterdam, Houseboat Alternatief és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Houseboat Alternatief asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar, lloguer de bicicletes, àrea de fumadors.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen esports d'aigua (no motoritzats) estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Houseboat Alternatief és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Àmsterdam.


Uncategorized – Els Xulius – Centre Social Ribetà\nBy ovidal novembre 13, 2016 desembre 3, 2016 Uncategorized\nEl proper cap de setmana del 25 i 26 de novembre, el nostre país es torna a bolcar amb Gran Recapte d’Aliments per als més necessitats. A més, la nostra comarca del Garraf ha acordat ampliar també la iniciativa al diumenge 27.\nDes dels Xulius us animem a col·laborar i participar en aquesta iniciativa, que a banda de la bona voluntat i generositat de la gent en els seus donatius alimentaris, ens calen voluntaris per cobrir els torns als establiments col·laboradors.\nUs podeu registrar a través del web http://www.granrecapte.com/ca/voluntariat/\nBy ovidal novembre 6, 2016 desembre 3, 2016 Uncategorized\nEl Festivalet del Monocicle torna amb força\nBy ovidal setembre 5, 2016 desembre 3, 2016 Uncategorized\nLa segona edició del concurs de cantautors del Monocicle segueix l’èxit de participació que va comptar en la primera edició. Més d’una trentena de propostes ja s’han inscrit en el concurs que sabrà el guanyador el proper dissabte 17 de setembre dins del Festivalet del Monocicle.\nUna jornada festiva en què la música serà la protagonista durant tot el dia amb activitats per a totes les edats i gustos.\nBy xuliusgestio maig 21, 2016 desembre 3, 2016 Uncategorized\nEl proper diumenge 29 de maig a les 12’45 hores del migdia els Xulius us convida al concert vermut de la mà de l’Ian Sala. L’artista de Roses torna a Ribes després que ja poguéssim gaudir del seu directe en el Monocicle. En aquella ocasió vam poder escoltar els seus temes que formen part del seu primer Ep en que es va donar a conèixer i en que va guanyar el concurs Sona 9 l’any 2014.\nTreballant el pessebre vivent '09\nBy administrador juliol 31, 2009 juliol 23, 2017 Uncategorized\n– Del 15 al 30 de setembre: Inscripcions al pessebre vivent ’09. Les butlletes les podeu deixar a la bústia de l’entitat, a la perfumeria Mª Àngels, al bar Ca la Nisa o bé a xulius@ribes.org\n– Dissabte 24 d’octubre: Repartiment de papers a les 20h als Xulius.\n– Diumenge 8 de novembre: Assaig de presa de contacte a les 11 del matí a l’espai del PV’09.\n– 19 i 20 de desembre: Assaig general.\n– 25,26,27 i 28 de desembre: Representació del XXI Pessebre Vivent.\nEs comença un nou Butlletí


L'ombra de Vox a les casernes - Diari de Girona\nL'ombra de Vox a les casernes\nEl xat d'oficials jubilats s'escalfava imaginant l'afusellament de «26 milions de fills de puta» mentre Vox iniciava una campanya d'agitació\njuan josé fernández. madrid efe 05.12.2020 | 23:49\nAlmenys tres esbossos de cartes al Rei havien circulat com a fotos de pantalla de WhatsApp entre militars en actiu, el març passat, indiquen fonts castrenses. A militars recent retirats se´ls havia demanat signatura en altres xats i aquests havien alertat polítics de l´entorn del Govern a l´abril. Ningú li va donar importància. A la cúpula de Defensa neguen haver conegut abans les cartes. L´assumpte «mai va arribar al nivell polític» del ministeri, indiquen fonts properes a Margarita Robles.\nTambé es va saber, i tampoc se li va donar importància, al vídeo de salutació de Santiago Abascal en un xat de militars jubilats, perquè Vox reparteix missatges entre les Forces Armades molt sovint. Abascal sol participar en la cursa «101 km de la Legió». I ha difós fotos seves amb samarretes de la Guàrdia Civil i de l´Exèrcit.\nEl xat de la XIX promoció d´oficials de l´Exèrcit de l´Aire li sembla «lamentable» al general a la reserva i diputat de PP Fernando Gutiérrez Díaz de Otazu, que explica que «hi ha gent per a tot». La seva adversària socialista Zaida Cantera, excomandant, demana: «No confonguem els militars d´avui, 120.000 homes i dones que fan honrosament la seva feina, amb dues cartes que tenen el suport de poc més d´un centenar de persones que van vestir amb deshonra l´uniforme i mai van deslletar-se del franquisme».\nSobre les missives, el diputat del PP diu que responen a un exercici de llibertat d´expressió i que els militars jubilats hi «tenen perfecte dret. El problema és sobredimensionar-lo. Segur que la seva majestat rep tot tipus de cartes pintoresques». Quan el xat de la promoció d´oficials es va escalfar imaginant l´afusellament de «26 milions de fills de puta» i amb la salutació d´Abascal, les terminals de Vox a les xarxes socials iniciaven una campanya d´agitació.\nAl gener, el número dos del partit ultra, Javier Ortega-Smith, s´havia gravat disparant en un camp de la Brigada Paracaigudista a Múrcia. L´1 de desembre de 2019, va anar a la commemoració del «Miracle d´Empel», on hi participen militars retirats i reservistes en aquesta localitat d´Holanda, recordant una victòria dels Tercios. El va acompanyar el gironí Alberto Tarradas.\nAl primer estat d´alarma, una de les promotores de les cassolades contra el Govern impulsades per Vox va dirigir missatges d´aire sediciosos a les Forces Armades. María Luisa Fernández, exdirectiva de l´Observatori Europeu de Seguretat i Defensa, liderava la plataforma Resistència Democràtica, successora del Moviment Núñez de Balboa. Fernández va dir que l´exèrcit compleix ordres que «poden ser il·legítimes».\nEl 30 de juny, l´exèrcit alemany, va haver d´anunciar la dissolució de part de les seves forces especials, en detectar la intel·ligència federal connivència d´alguns membres amb grups d´ultradreta. A Espanya no hi ha cap unitat d´assumptes interns que ho vigili.\nPer recintes freqüentats per seguidors de l´extrema dreta són habituals les mètopes de les Forces Armades al costat de propaganda de Vox i cartells franquistes. També a la tomba madrilenya de Franco. L´abús dels emblemes militars respon, creu Cantera, al fet que «la política democràtica s´ha vist acomplexada amb símbols que són de tots. Certs usos de símbols en entorns militars no són llibertat d´expressió, sinó llibertinatge, i aconsegueixen estendre un vel de feixisme immerescut sobre tots els militars».


Alba Carmona presenta "Toques y cantos" amb Jesús Guerrero a l'Ateneu\nLes imatges del concert d'Alba Carmona a l'Ateneu el 2019\nHo farà el 5 de juny a les 20 h a l'Ateneu de Cerdanyola\nper Redacció 11 d’abril de 2021 17:25\nLa cantant cerdanyolenca Alba Carmona torna a casa per actuar el 5 de juny a les 20 h l'Ateneu de Cerdanyola. Després d'omplir el teatre amb la presentació del seu disc en solitari 'Alba Carmona' l'any 2019, ara ho farà amb "Toques y Cantos", un treball de la mà del guitarrista i compositor Jesús Guerrero.\n"Toques y cantos" és un viatge en el qual, a través de la guitarra i la veu com a vehicle conductor, l'espectador podrà anar descobrint algunes de les joies que amaga la música tradicional de la terra. Un concert que viatja des del sud de la península, pel Barri de Triana, recordant aquells famosos tangos del Titi, fins a l'interior més profund, que porta a l'espectador aquests “aires de Salamanca” bressolats al ritme del Pandero de Peñaparda.\nEls dos artistes reviuran la Rondeña de Montoya, els cants de "ordeño", la rumba Catalana i "el tumbao" que porta la rumba. També traslladaran al públic a Cuba, amb el danzón de Xiomata Laugart amb la Guajira flamenca, tan popularitzada per El gran Pepe Marchena.\nAixí, els espectadors podran navegar en una travessia imaginària per diferents toques, cantes i cançons tradicionals en la llengua catalana i castellana.\nLes entrades es poden adquirir al següent enllaç.


Tibald de Cepoy - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nTibald de Cepoy (Segle XIII - Segle XIV) fou un militar francès al servei de Carles de Valois i del papa Climent V, també fou un efimer Comandant en Cap de la Companyia Catalana d'Orient, entre 1307 i 1309.\nVa partícipar en diverses batalles de la guerra de Flandes. També va destacar en la defensa de Sent Macari contra els anglesos el 1295.\nEl 1306 per ordre de Felip el Bell, es va unir a la croada antibizantina que pretenia ressuscitar l'imperi llatí i posar al seu front a Carles de Valois (que durant la Croada contra la Corona d'Aragó havia estat pretendent al tron). Al mateix temps negocià amb Venecia la seva participació en el projecte i es posà al front d'un petit estol venecià, subordinat de Guy II de la Roche, duc d'Atenes. Durant aquestes negociacions, 1307, va rebé de mans de Marco Polo una còpia del seu famós llibre de viatges, probablement la versió original avui perduda.\nAleshores va aconseguir ser reconegut com a cap de la Gran Companyia Catalana d'acord amb Bernat de Rocafort que havia assassinat a Berenguer d'Entença. Els mercenaris tindrien la missió de conquerir Constantinoble. El 1307 mentre el seu estol estava a Negrepont, la capital de la gran illa d'Eubea va empresonar a l'infant Ferran de Mallorca, que havia estat enviat per Frederic III de Sicília per comandar la Companyia, i a Ramon Muntaner i la seva tripulació. L'Infant va ser enviat a Tebes on Guy II de la Roche l'esperava, mentre que Ramon Muntaner va ser enviat a Macedònia a Bernat de Rocafort.\nA finals de 1308, Bernat i Gilbert de Rocafort foren lliurats pel consell almogàver a Tibald, qui els va lliurar a Robert I de Nàpols, fill de Carles II de Nàpols, i moririen a la presó, convertint-se Tibald en el primer estranger a controlar la Companyia Catalana d'Orient, esperant reforços de la República de Venècia, que no van ser enviats, i va decidir abandonar la Companyia sense dir res a ningú, tornant a França.\nAnònim; Gallina, Annamaria (Introducció). Viatges de Marco Polo. Versió catalana del segle XIV.. Barcino, 1958, p. 9. ISBN 84-7226-193-X.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tibald_de_Cepoy&oldid=21484642»\nDarrera modificació: 15 jul 2019 a les 16:15\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 jul 2019 a les 16:15.


Tal dia com avui - 9 d'abril: Irene Cara guanya l'Oscar a la millor cançó amb What A Feeling • Ràdio Capital de l'Empordà\nTal dia com avui – 9 d’abril: Irene Cara guanya l’Oscar a la millor cançó amb What A Feeling\nEfemèrides 9 d’abril\n1979 Donna Summer reb un Oscar per Last Dance\nLa pel·lícula Por Fin Es Viernes, Donna Summer va rebre un Oscar a Millor Cançó que havia estat Last Dance competint aquell mateix any contra la Banda Sonora de Grease.\n1983 Irene Cara guanya l’Oscar a millor cançó amb Flashdance… What A Feeling\nLa pel·lícula era del director Adrian Lyne i tot i que va ser un èxit, el que més va perdurar va ser la Banda Sonora. Irene Cara va rebre un Oscar a la Millor Cançó de l’Any, que havia estat el tema més conegut de tota la Banda Sonora. Tot i així, Cara no va rebre només l’Oscar, Flashdance va rebre aquell mateix any un Grammy a Millor Banda Sonora Original.\n2003 Robbie Williams deceb a EMI amb Escapology\nWilliams havia firmat un contracte proper als 100 milions de dòlars per passar de Chrysalis a EMI per a la distribució dels seus CDs. Robbie Williams havia tingut molt bones vendes amb els seus antics àlbums com I’ve Been Expecting you o Sing When You’re Winning, però Escapology, l’àlbum que sortia amb EMI, no va tenir èxit fora del Regne Unit.\nArticle anteriorLa Unió Esportiva l’Estartit perd a Sant Andreu (2-0)\nArticle següentMatí ennuvolat i tarda amb més sol\nLola Puig - 6 de juliol de 2020 0


Canviem Montmeló - D'aquesta crisi ens en sortirem en comú! (Crònica 33)\n16:44 | 21/01/2022\nVolem començar aquest article felicitant, pel comportament i civisme demostrats, a la immensa majoria de la població de Montmeló. Especialment als infants, gent gran, persones d'alt risc i gent treballadora, que estant patint els efectes més durs d'aquesta crisi. També volem agrair la feina del voluntariat del poble i del personal dels serveis públics, que estant fent visible més que mai el valor social del bé comú.\nDes de l'inici de la pandèmia, el grup de Canviem Montmeló hem proposat, des de l'oposició, més de 40 mesures al govern de l'Ajuntament. Moltes han estat acceptades per dur-se a terme, d'altres han estat rebutjades o es troben en procés encara d'estudi. Aquests dies estem insistint perquè es tinguin en consideració i s’agilitzin les següents:\nComerç i autònoms: Crear un servei d'assessorament per ajudes, tràmits, moratòries... Oferir una línia de microcrèdits, sense interessos, per facilitar liquiditat a autònoms i comerços. Impulsar ajudes econòmiques complementàries per a aquells que s'hagin vist forçats a tancar el negoci durant l'estat d'alarma.\nAcció Social: Reforçar l'àrea d'Acció Comunitària i Benestar de l'Ajuntament per poder donar resposta a l'increment de casos que estan necessitant i necessitaran fer ús d'ajudes socials.\nHabitatge: Reduir fins al 80% l’IBI i subvencionar fins a un 80% el lloguer a treballadors i treballadores que acreditin estar a l’atur o en ERTO aquest 2020.\nGent Gran: Completar les trucades de seguiment a les persones més grans de 70 anys, oferint-los suport i ajut en cas que ho necessitin, i ampliar-les a les majors de 65.\nEducació: Garantir que tot l'alumnat del poble disposi de l'equipament informàtic, la connectivitat i l'espai de treball adequats. Facilitar també, a través de les papereries i copisteries locals, que tot l'alumnat tingui accés al material imprès que els calgui.\nViolència masclista i domèstica: Intensificar el seguiment de possibles casos al poble, habilitant canals de missatgeria instantània i correu electrònic. Ampliar el servei d’auxili confidencial que ofereixen les farmàcies als comerços, mitjançant un codi de seguretat.\nSuport psicològic: Posar en funcionament un servei públic telefònic d'assessorament i consulta psicològica, de forma gratuïta i coordinada amb d'altres serveis.\nMillorar els camins de passeig: Adequar els camins i zones verdes per passejar i fer esport al poble mantenint les distàncies de seguretat.\nFesta Major: Buscar alternatives, parlant amb persones i entitats que vulguin participar, per realitzar algunes activitats de forma virtual, des dels balcons, respectant les distàncies de seguretat... Posposar i buscar noves dates pel que no es pugui celebrar.\nCasal d'estiu: Parlar amb l'esplai, personal monitor de lleure, escoles i centres que ofereixen casals privats per distribuir ràtios i ampliar espais.\nAccés a la informació i dades: Saber la xifra de montmelonins i montmelonines a l'atur i afectats per ERTO's, de forma periòdica i actualitzada, per poder fer-ne un seguiment adequat i planificar millor les respostes: ajudes socials, subvencions, plans de reactivació, plans d'ocupació...\nDes de Canviem Montmeló seguim lluitant perquè aquesta vegada la crisi no la paguem els de sempre. Aquesta vegada ens en sortirem en comú!\nPots contactar amb nosaltres a l’adreça: info@canviemmontmelo.cat\nData de modificació: 27/05/2020 13:12:20


INFANTIL – Pàgina 8 – Col·legi Frangoal – Castelldefels\nJocs amb les famílies!\nUna altra de les novetats d’aquest curs ha estat que les famílies poden venir un dia a jugar amb els nens i nenes de P5. Hem fet jocs tradicionals als quals jugaven els nostres pares i mares com la “Gallinita Ciega”, jocs amb globus, les cadires… i d’altres jocs més actuals com el “Quién es […]\n“Som expertes i experts en…”\nLa classe dels i les turistes i els viatgers i les viatgeres hem iniciat a P5 l’activitat de “Som experts i expertes en…! Durant aquest darrer mes d’octubre hem tingut experts en dinosaures, en fer galetes, en ballar… Hem gaudit molt podent ensenyar als altres allò que ens agrada molt fer. Aquí teniu una petita […]\nTico-tico, tico-tet… ja tenim un panellet!\nJa ha arribat la tardor, i com mana la tradició, hem fet panellets! Ens han ajudat els nens i nenes de sisè, i tots junts hem gaudit d’un matí ben divertit, hem fet de cuiners i cuineres, ens han sortit boníssims! Els tastarem a casa, esperem i que estiguin per llepar-se els dits!\nJa ha arribat Halloween i no podíem celebrar-ho d’una altre manera que amb tots els i les alumnes d’infantil disfressades. Vam cantar cançons, explicar contes de Halloween i vam fer una manualitat d’un ratpenat a la classe d’anglès. Ens ho vam passar súper bé!!!!\nCargoleta i Marieta Viatgeres:\nJa han passat uns quants dies des que vam començar l’escola i tot just aquestes darreres setmanes hem finalitzat el projecte de la nostra mascota. El Cargol i la Marieta ens han rebut cada matí amb milions d’abraçades, petons i ens han preparat sorpreses molt engrescadores. Nosaltres hem passat uns dies molt divertits investigant si […]\nA Educació infantil RECICLEM\nHem fet un treball per demostrar que reciclar és fàcil i ajuda a La Terra.


Don Pelayo Pacific Beach Mazatlan Mèxic - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAvenida del Mar 1111 , Zona Dorada de Mazlatan, Mazatlan, Mèxic, 82149 - Veure al mapa\nHabitació Doble amb 2 Llits Dobles i Vista sobre el Llac - centre esportiu\nMés informació sobre Don Pelayo Pacific Beach\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Don Pelayo Pacific Beach és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Mazatlan. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Vista Tours, Cinemas Gaviotas, Kelly's Bicycle Shop and Tours.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Mazatlan. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , servei de cangur.\nL'ambient de Don Pelayo Pacific Beach es reflexa en cada habitació. aire condicionat, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa, despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent bany, centre esportiu, piscina exterior, spa, billar. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Don Pelayo Pacific Beach la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Mazatlan.\nMazatlan Hotels apartament\nDescompte a Don Pelayo Pacific Beach


Sant Jordi amb Palau i Fabre (Sebastià Alzamora)\nLa literatura de Palau i Fabre, en general, és sempre plaent per a la majoria de lectors, fins i tot quan adquireix tons més obscurs, aspres o dramàtics\nSEBASTIÀ ALZAMORA Actualitzada el 19/04/2017 18:41\nDemà hauria fet cent anys que va néixer el poeta Josep Palau i Fabre, i coincidint amb l’efemèride arrenquen els actes de l’Any Palau i Fabre amb la col·locació d’una placa commemorativa al seu domicili del carrer del Bruc de Barcelona, i l’endemà mateix, dissabte, amb un concert de Maria del Mar Bonet a la seu de la Fundació Palau de Caldes d’Estrac. Seran tres-cents seixanta-cinc dies amb tota casta d’actes, accions i activitats entorn de l’obra i la figura de qui, sens dubte, és un dels poetes catalans més importants de la segona meitat del segle XX, que sobretot pretenen, com assenyala el comissari del centenari, Manuel Guerrero, “donar a conèixer la seva obra i aprofundir en la seva lectura i el seu coneixement”. Dit d’una altra manera, aconseguir que l’obra d’en Palau es llegeixi més i millor.\nUn requisit imprescindible perquè aquest propòsit sigui possible és tenir aquesta obra a l’abast en edicions solvents i assequibles, com la que Edicions Proa s’ha afanyat a publicar ara mateix amb un volum que reuneix dos dels llibres de contes de Palau i Fabre, Contes despullats i La tesi doctoral del diable, publicats originalment per El Mall els anys 1983 i 1984. Al pròleg que acompanya aquesta nova edició, el crític Julià Guillamon posa en valor la singularitat de la narrativa breu de Josep Palau i Fabre en relació a la literatura catalana del seu moment, així com el caràcter “solar, feliç i vital” d’aquests relats. I divertit, afegiríem. Sense renunciar, perquè no li fa cap falta, a la profunditat filosòfica dels assumptes que s’hi tracten, aquests contes tenen sovint una gràcia i una punxa humorística que duen el lector a llegir-los amb un somriure reconfortat, aquell que se’ns dibuixa quan la literatura ens dona gust de viure i ens fa contents. Contes com El censor, que se centra en les peripècies d’un lletrista de cançons de cabaret que s’enfronta així com pot a un censor integrista en el cru franquisme de la crua postguerra dels anys quaranta, o com Germana patata, que conta la relació concupiscent que un frare franciscà estableix amb el conreu, la preparació i el consum de les patates del seu hortet. I hi ha també, a més, una sensualitat, una intenció eròtica i festiva més explícita o més velada que travessa els relats del volum, i que encara els fa més agradables i lluminosos. En definitiva, una delícia de lectura, que no cal dir que pot ser un magnífic regal o autoregal de Sant Jordi.\nI és que la literatura de Palau i Fabre, en general, és sempre plaent per a la majoria de lectors, fins i tot quan adquireix tons més obscurs, aspres o dramàtics. Sempre hi ha en la seva escriptura, tant en vers com en prosa, el gust per la bellesa i el tractament del llenguatge com a matèria viva, que transmeten al lector la certesa d’estar vivint, amb la lectura, una experiència memorable. Llegir Palau i Fabre fa venir ganes de viure, i això és una cosa que només es pot dir dels més grans. Fem vots perquè aquest Any Palau i Fabre serveixi perquè molts ho constatin per ells mateixos.


Bellreguard permet ampliar les terrasses dels bars fins duplicar-les i no els cobrarà la taxa d’enguany | Safor Press\n– El primer ple telemàtic de la història del poble aprova per unanimitat les mesures per tal d’ajudar el sector hostaler, que ha estat dos mesos tancats i només pot obrir ara amb un 50% d’ocupació amb taules i cadires\nBellreguard, 14 de maig de 2020. La crisi sanitària de la Covid-19 ha impactat de ple en l’activitat econòmica com a conseqüència de la seua paralització pràcticament total durant els darrers dos mesos. La malifeta econòmica afecta a diversos sectors de la població i, entre ells, al de l’activitat hostalera. Des que, el passat dilluns, Bellreguard va entrar en la Fase 1 de desescalada juntament amb tot el Departament de Salut de Gandia, bars i restaurants poden començar a obrir i reprendre la seua activitat, de manera gradual. De moment, només en les terrasses i amb una ocupació màxima del 50% de la superfície autoritzada, per tal de guardar les necessàries distàncies de seguretat. Així, que, per tal que compten amb el recolzament necessari per poder desenvolupar la seua activitat després de dos mesos parada, l’Ajuntament de Bellreguard ha pres la decisió d’eximir-los del pagament de la taxa d’ocupació de la via pública amb taules i cadires. A més, podran incrementar la superfície de terrassa fins a duplicar-la en els casos que siga possible, i compensar així la reducció de l’ocupació al 50%.


Articles d’altres – Pàgina 14 – Jordi Cuadras\nVotem amb el cap o amb el cor?\nInteressant, com sempre, article de l'Antonio Gutiérrez-Rubí sobre l'evolució del discurs polític i les campanyes electorals: Las emociones en las campañas electorales y en los gobiernos\nEuropa ha abandonat la pedagogia?\nLa presidenta de l'Associació de Periodistes Europeus de Catalunya (APEC), ho diu ben clar en un article: Europa necessita, més que mai, pedagogia i reflexió\nCanviem “crisi” per “canvi”?\nArticle del Pep Valls a l'Anoiadiari el 6 de desembre del 2011 amb la positivitat i l'optimisme que el caracteritza: "La fórmula de les 4C: Canvi = Col·laborar+Cooperar+'Corporar'"\nMònica Terribas sobre TV3\nArticle de Mònica Terribas publicat l'11 d'octubre del 2011: "TV3: Volem un mirall trencat?"\nSarkozy vol Europa al servei de França\nEn plena campanya per les eleccions presidencials franceses, Lluís Foix publica aquest article a La Vanguardia tot lamentant com Nicolas Sarkozy es mira el melic i, amb un cert aire de vell imperialisme, vol una Europa al servei de França, …\nUna Europa sense relat\nInteressant, com sempre, anàlisi de Lluís Foix al seu blog el 29 de febrer del 2012 sobre la falta de discurs d'Europa a l'hora d'aplicar les mesures que està aplicant. Ell parla d'una Europa desorientada i té raó: Duras medidas …\nEuropa forta, Catalunya forta\nArticle de l'exconseller i ara impulsor de la Fundació Catalunya Europa, Antoni Castells, en el qual demana una Europa forta com a garantia perquè Catalunya pugui veure reconeguda la seva personalitat nacional. Interessant reflexió: Treballar per la causa europea.


Libres e Iguales atacant Catalunya - David Rabada - Els blogs d'e-noticies\nLibres e Iguales atacant Catalunya\nEl passat 6 d'abril l'associació Libres e Iguales va presentar el llibre d'educació de Javier Orrico, La tarima Vacía. L'acte organitzat a Barcelona estava previst a La Casa del Llibre però dies abans es va canviar a un hotel cèntric de la ciutat. Allí l'autor, el president de Libres e Iguales i dos escriptors, en Xavier Pericay i n'Arcadi Espada, varen presentar el llibre davant un gran gruix de simpatitzants de Ciutadans i del nacionalisme espanyol. Els tres escriptors varen argumentar a favor d'un ensenyament no dogmàtic, de qualitat i amb docents experts en la seva especialitat. Fins aquí tot respectable, però la presentació va pujar de to quan van començar tots ells a criticar el nacionalisme euskera i català, tot vinculant-los amb la situació educativa del país. En Xavier Pericay va dir que la manca d'autoritat dels docents té relació amb la desobediència de l'autonomia catalana vers l'Estat espanyol. N'Arcadi Espada va dir que el comunisme i el nacionalisme català estant adoctrinant l'educació tot destruint-la. Va afegir que la filla de n'Orrico, i per sort, no estudiava Rock'n Roll "o cosas de esas". En Javier Orrico culpava a Catalunya de la idea que els sabers no són importants en educació, que a Catalunya no es va matar a ningú per parlar en català, i que Euskadi és una societat d'estrats on la primera són els euskaldunos i la inferior i última són els espanyols. Tot això sempre en castellà tot fent riure i sorna de les cultures d'Euskadi i Catalunya entre els assistents. Fins i tot, i des del públic, es va afirmar que a les escoles catalanes s'obliga a fer totes les classes en català, que s'ensenya que Colom i Erasme de Rotterdam eren catalans, i que la primera versió del Quixot fou en català, afirmacions les quals tingueren l'acceptació i l'assentiment dels presentadors. L'acte, en cas de dubte, fou filmat en la seva integritat i probablement serà penjat a la web de Libres e Iguales.\nEls blogs d'e-noticies - David Rabada - Libres e Iguales atacant Catalunya


Ja hauràs observat que els dolços, la pastisseria no és pas la meva especialitat. Aquesta teva recepta però m'ha cridat immediatament l'atenció. La meva mare n'era una experta i tenia tots els nets i també, perquè no, tota la família encantada.\nGràcies per portar-me records entranyables.\nTe raó el comentari d'els fogons del pare: aquesta entrada fa olor d'infància!!\nGràcies per les amables paraules que m'has deixat al blog. Ara ja et tinc 'fitxada' i he vits que m'estava perdent moltes coses boniques!!\nM'alegro que us hagi portat bons recods! si us dic la veritat, com per desgràcia ja no tinc la mare, editant l'entrada ,els ulls se m'han entel·lat!\nHola, al costat de la plaça de la Llibertat, en aquella època els Màrtirs, hi havia un senyor, amb un carro que les feia i les ensobrava en bossetes de cel·lofana i el dia que aconseguiem que els pares ens en compressin una era FESTA MAJOR.\nAvui, ja no hi ha el senyor del carro de les garrapinyades, i fins i tot la plaça ha canviat de nom! Com diu algú en un comentari anterior ens has transportat a l'infància!\nQué bé t'han quedat!!! no las he fet mai, provaré la teva recepta!\nMi perdición! con lo que me gustan... y ahora se cómo hacerlas... ayss mi dieta! ayss...\nT'han quedat molt maques! Justament el cap de setmana passat jo també en vaig fer i les tinc pendents de posar al blog! De fet, el meu fill es va entestar en filmar mentre les feia perquè diu que no són fàcils ni de fer ni d'explicar, i l'està acabant de muntar. A diferència de casa teva, a casa meva, de petits no n'havíem fet mai i havíem d'esperar que arribessin les fires de Girona... L'espera es feia llarga però quan arribava la festa de Sant Narcís, et puc assegurar que gaudíem de les ametlles d'una manera bàrbara!\nMoltes gràcies per la teva participació, Teresa. En veuem ;)\nLes ametlles garrapinyades són el meu vici per anar d'excursió... boníssimes i amb energia per tot el dia!\nUna recepta clàssica que s'hereda de generació en generació. Molt bona aportació!\nOstres que bé, una recepta de la mare. Ai teresa, ens has fet transportar a la infantesa. Molts petons i gràcies.


Els Saballuts tornen a fer història - VilaWeb\nDiumenge 04.09.2011 17:16\nEls Saballuts tornen a fer història\nAquest cop els Castellers de Sabadell han aconseguit carregar per primera vegada la torre de 8 amb folre\nEls camises verdes han pres la directa i no hi ha qui els aturi. En motiu de la Festa Major de la ciutat han optat per fer un 4 de 8, inèdit fins fa un any, un 3 de 8 i la tant desitjada torre de 8, que s'ha coronat en el segon intent.\nDe fet ha estat la primera construcció que han intentat fer, però un problema amb el folre ha impedit que es coronés quan l'anxaneta gairebé ja era dalt. De totes maneres en la segona ocasió sí que s'ha pogut carregar provocant l'esclat d'alegria entre la colla i l'ovació per part d'una plaça Sant Roc plena de gom a gom. Finalment han acomiadat la jornada amb un vano de 5.\nEls Minyons i els Capgrossos se sumen a la festa\nPer la seva part, la colla egarenca també ha dut a terme un paper brillant. El més espectacular ha estat el seu darrer castell, el 4 de 8 amb agulla, encara que abans han descarregat sense problemes la torre de 8 amb folre i el 3 de 9 amb folre. Finalment han optat per un pilar de 6.\nD'altra banda, els Capgrossos han optat per un 4 de 8, una torre de 7, un 5 de 7 i un vano de 5 final.


Junts per Castellfollit vol facilitar l'accés a l'habitatge i promoure l'activitat comercial, turística i cultural del municipi - Garrotxa Digital\nCastellfollit de la Roca - Publicat a les 16.02\nComentaris tancats a Junts per Castellfollit vol facilitar l’accés a l’habitatge i promoure l’activitat comercial, turística i cultural del municipi\nLa diputada de Junts per Catalunya al Congrés Míriam Nogueras ha visitat aquest dissabte la Garrotxa per donar suport a la presentació de dues llistes de la candidatura a la comarca. Primerament, va visitar Castellfollit de la Roca, on va protagonitzar un cafè tertúlia i una passejada amb els membres de Junts per Castellfollit, llista que al municipi encapçala Coral Vilà. La candidatura, presentada sota el lema Apostem per Castellfollit, assegura que té ganes de millorar el poble des del punt de vista comercial, turístic i cultural, facilitant l’accés a l’habitatge i promovent activitats perquè el municipi esdevingui més atractiu per als joves que hi viuen i els visitants. Volen suportar el deute contret pels arranjaments al nou ajuntament i els litigis judicials que ha suposat cercant ajudes atorgades des de les administracions supramunicipals.\nCoral Vilà, candidata Junts per Castellfollit: “Volem que sigui un poble que els joves puguem viure, que sigui fàcil l’accés a vivendes ja que al barri vell hi ha molts edificis deshabitats. Apostem per sobreviure amb aquest deute i fer que Castellfollit, amb pocs recursos, o buscant subvencions, sigui un poble on es pugui viure, que sigui bonic i que hi hagin activitats\nMíriam Nogueras, diputada de Junts per Catalunya al Congrés: “Que compti amb nosaltres, amb tota la xarxa territorial perquè podrà comptar amb recursos i amb ajudes que fins ara no s’han anat a buscar. A Castellfollit el millor que li podria passar és que agafés les regnes de l’Ajuntament algú com ella, amb ganes de fer créixer, amb despertar el poble que sembla que se’ns ha adormit…”\nAlbert Blázquez, jugador UE Olot [23-5-2022]: La vida segueix, això és futbol i n’ aprendrem, el club segur que també, i segur que és fer un pas enrere per fer-ne dos a davant. Ja em vaig quedar un cop i no em faria res quedar-me un altre cop. Aquest era…\nProp de 150 empreses, entre restaurants, allotjaments turístics i comerços de la Garrotxa participen d'avui fins diumenge a l'Olotx2. La vuitena edició de la promoció, que ofereix 2x1 en menús, nits d'hotel i experiències i productes, ha hagut de reduir…\nLa verola del mico encara no ha arribat a la Garrotxa\nFa algunes setmanes que es coneix la presència de la verola del mico a Espanya i Catalunya. Es tracta d'una malaltia infecciosa que, de moment, no ha arribat encara a la Garrotxa. Tot i això, des de l'Hospital d'Olot s'està amatent a l'evolució d'aquesta malaltia…


L’adolescència i les relacions interpersonals. En qui puc confiar del meu voltant? – FUNDACIÓ PARE ESQUÉ\nL’adolescència i les relacions interpersonals. En qui puc confiar del meu voltant?\nDimecres 21 de setembre, a les 19 h, en la sala d’actes de la fundació, xerrada dirigida exclusivament a nois i noies adolescents, a càrrec de la psicòloga Xantal Lobera, del Centre de Psicologia i Logopèdia Claret. Ho sentim adults no hi podeu ser-hi presents 😉 !!\nL’adolescència és una etapa de la vida que tots o bé estem passant o bé ja hem passat en el seu dia. És un moment de canvis, d’autoconeixement d’un mateix, de definir els gustos i les preferències de gairebé tot. Tanmateix és un moment d’escollir amistats, per afinitats, interessos comuns o per estar-hi còmodes. És possible que ens equivoquem o no a l’hora d’escollir els nostres companys del dia a dia. Ells també estan passant per una situació similar a la nostra, també estan escollint amb qui s’entenen millor i amb qui volen passar les estones lliures. Aquí venen les preguntes: puc confiar en la meva amiga per explicar-li certes coses personals? Com sé que no em trairà i no ho dirà a tothom? A qui puc recórrer si necessito un adult i no puc o no vull explicar-ho directament als meus pares?\nPassa-ho!! Us hi esperem!!\n+info a www.FundacioPareEsque.org/agenda\nAutor Fundació Pare EsquéPublicat el 14 Setembre 2016 16 Setembre 2016 Categories Activitats, Events i notíciesEtiquetes adolescència, coaching, compromís, seminari, valors, xerrades\nAnterior Previous post: El mural Grafit dels Valors a Google Maps\nSegüent Next post: Curtmetratges que hem d’usar per ensenyar valors als nens/es


Editen el llibre "Amb llum pròpia", un recull de poemes de Josep Miracle | Diari Maresme\nEditen el llibre “Amb llum pròpia”, un recull de poemes de Josep Miracle\nPer Redacció , a Cultura 22 de jul. de 2009\nAmb motiu del 50è aniversari del poeta calellenc Josep Miracle i Collmalivern, aquest mes de juliol s’ha publicat el llibre "Amb llum pròpia", un recull dels millors poemes de l’autor.\nLa segona part de l’obra, anomenada "Clarors d’Amistat", recull un seguit de poemes dedicats al poeta calellenc amb motiu del seu aniversari, a càrrec de destacats amics poetes i literats d’arreu de Catalunya. El llibre també compta amb un pròleg del poeta Lluís Gassó i Carbonell.\nEntre el recull de poemes de Josep Miracle hi destaquen treballs premiats en diversos certàmens literaris i Jocs Florals d’arreu dels Països Catalans, entre el quals hi ha els tres poemes que el van proclamar mestre en Gai Saber i un dibuix-caricatura que li van dedicar per aquest nomenament. Una altra de les curiositats del llibre és l’aparició de dos sonets dedicats per l’autor al Nadal: el primer que va escriure l’any 1982, i el darrer, dedicat al Nadal del 2008. També hi figura el seu poema guanyador del Premi Albera de la 82a edició dels Jocs Florals del Roselló (2008), a Perpinyà.\nEl poeta Josep Miracle i Collmalivern (Calella, Maresme, 1959) va ser proclamat mestre en Gai Saber dels Jocs Florals de Muntanya organitzats per l’Agrupació Excursionista Icària, al Casino l’Aliança de Poble Nou de Barcelona, l’any 1994, en aconseguir els tres premis principals: l’Englantina (1990) amb "Oda al Montnegre", la Viola (1991) amb el poema "Pregària del pelegrí" i la Flor Natural (1993) amb "Flaires del bosc". Miracle és també secretari de l’Associació Amics de la Poesia de Calella, l’entitat que celebra anualment els Jocs Florals a la ciutat del Maresme. Amb aquesta associació, els Jocs calellencs s’han consolidat en el calendari poètic català en haver organitzat 21 edicions consecutives del total de 27 de la seva història.


Curso intensivo Mindfulness en VIC | Entradas | Vic | Cursos y talleres | Billetto — España\nCurso intensivo Mindfulness en VIC\nDic 16 2017 09:00 - 14:30\nCentre aula, Bisbe Morgades, 08500 Vic\nKaizenSingular by Roser Claramunt\nCurs intensiu iniciació al Mindfulness - gestió de l'estrès i l'ansietat. A VIC\nDurada: 5,5 hores, dissabte matí 16 de desembre 2017\nÉs un curs vivencial i pràctic 100%.\n- Mecanismes del cervell i estrès.\n- Respondre en lloc de reaccionar. Com deixar d'anar amb el pilot automàtic.\n- Exercicis pràctics de relaxació, meditació i moviment conscient, per a vivenciar diverses estratègies, amb la finalitat que cada persona pugui escollir els exercicis que millor s'ajustin a les seves necessitats i preferències, després del curs intensiu.\nQUÈ T'EMPORTARÀS DEL CURS INTENSIU?\n1. Eines per a respondre conscientement a les situacions diàries en lloc de reaccionar-hi de forma impulsiva.\n2. Pau mental i eines per a la reducció de l’estrès i de l’ansietat.\n3. Estratègies per a gestionar millor la incertesa a la vida quotidiana.\n4. Exercicis senzills de relaxació i desenvolupament de l’atenció.\n5. Trucs per autoregular les emocions.\n6. Una nova forma de relacionar-te amb les persones i el món que t’envolta.\n7. Sortir del curs amb les piles carregades al 100%\n8. Sensació de calma i serenor.\n9. Recursos: àudios i estratègies per a incorporar-ho fàcilment en el teu dia a dia, com un hàbit més.\n1. El curs grupal intensiu presencial (de 9.00 a 14.30 h), incloent-hi un petit esmorzar.\n2. Guia ràpida per a la pràctica de Mindfulness a la vida diària (amb els exercicis practicats al curs, bibliografia, etc)\n3. Pla d'entrenament per a 8 setmanes.\n4. Meditacions guiades per poder escoltar a casa gravades en mp3\nFORMALITZACIÓ INSCRIPCIÓ: 85€\nLes places són limitades, per un millor aprofitament del curs (mínim 6/màxim 10 persones). Uns dies abans del curs, s’envia un recordatori amb informació pràctica del curs a totes les persones inscrites, amb adreça exacte, horari i què cal portar.\nQUÈ DIUEN ALTRES ALUMNES DEL CURS INTENSIU?\n“Marxo amb una sensació de relax i tranquillitat molt agradable, i ganes de poder tenir-la sempre que em calgui, ja que en poca estona de dedicació es pot aconseguir”. Eva\nroserclaramunt@kaizensingular.com o directament a la plana web www.aulaminfulness.com


Dijous de successions i cares noves a "Polònia" - TV3\nDijous de successions i cares noves a "Polònia"\n13/06/2018 - 17.03 Actualitzat 14/06/2018 - 21.40\nPedro Sánchez (Pep Plaza) reunirà els seus nous ministres per tractar els temes més importants. El conseller de Cultura, Màxim Huerta (David Marcé), portarà una exclusiva que deixarà tothom bocabadat. Per sort, Sánchez comptarà amb l'experiència de José Luís Rodríguez Zapatero (Queco Novell) per assessorar-lo.\nEls ministres socialistes han captat tota l'atenció mediàtica. Quim Torra (Ivan Labanda) no vol ser menys i decidirà fitxar gent de renom. Per tornar a estar en el focus d'atenció, oferirà conselleries a Marc Giró (David Marcé), Empar Moliner (Agnès Busquets), Ferran Adrià (Cesc Casanovas) i Jair Domínguez (David Olivares).\nA tot això, Carles Puigdemont (Queco Novell) fa massa temps que s'està sense res per fer. Elsa Artadi (Agnès Busquets) intentarà mantenir-lo ocupat amb l'ajuda de Halldor Mar (el de veritat).\nLa triomfant moció de censura dels socialistes ha estat un cop molt dur per a Albert Rivera (Sergi Cervera). Tant, que ha acabat ingressat en un hospital. Inés Arrimadas (Lara Díez) i Carlos Carrizosa (Xavi Serrano) hi trobaran la solució gràcies a la doctora Marta Sánchez (Judit Martín).\nEl govern de Torra té dubtes sobre la reunió amb Pedro Sánchez, per si això significa tornar a la política autonomista. Aquesta incertesa pot afectar Catalunya, però, sobretot, la cap de l'oposició, Inés Arrimadas.\nMentrestant, a Gènova, continuen sense substitut per a Mariano Rajoy (Queco Novell). Per aquest motiu, en Mariano decidirà formar els tres candidats a liderar el Partit Popular, d'entre els quals, Núñez Feijóo (David Marcé).\nToni Cruanyes (David Marcé) ens porta l'última actualitat de la sentència del cas Nóos. Això ha provocat diverses mobilitzacions. La més multitudinària és la que encapçala la família reial.


Comunicat del CIBE respecte al passeig Dolores Piera « Infobenissa\nComunicat del CIBE respecte al passeig Dolores Piera\n20 de gener de 2015 No hi ha comentaris\nLa Glorieta en una imatge de Google Street View abans d’urbanitzar-se\nDivendres passat es va inaugurar el Passeig Dolores Piera de Benissa després d’unes setmanes de desenfrenada carrera per tindre les obres acabades abans del començament de la nostra volguda Fira i Porrat de Sant Antoni.\nL’escena de desenes de treballadors afanyant-se com a formigues a tindre les obres acabades a temps tenia un cert aire còmic, si no fóra perquè aquest espectacle podria haver-se evitat d’haver estat les obres finalitzades en el termini compromès per l’empresa.\nEls últims dies fins i tot podien veure’s molts treballadors de l’empresa municipal Benissa Impuls duent a terme tasques que desconeixem si els corresponien a ells o eren directament competència de l’empresa constructora.\nLa veritat és que per a tots aquells benissers i benisseres que no ho sàpiguen, el termini que va oferir l’empresa adjudicatària de les obres, Construcciones Francés, va ser de només 27 dies. Aquest termini, que va poder ser determinant a l’hora d’adjudicar-li l’execució de les obres a aquesta empresa en detriment de les altres dos que van concórrer amb semblants ofertes econòmiques, ha resultat una alçada de camisa demostrant una falta de rigor i serietat absolutes.\nFa poc el nostre batle, desconeixem amb quines intencions, semblava voler justificar el retard en les obres emparant-se en una sèrie de modificacions en el projecte i en la falta d’estoc de certs materials. Sr. Roselló, que no ens mamem el dit… Ni jo, ni crec que cap benisser es creurà que les obres s’han retardat més de dos mesos respecte al termini previst per eixes raons.\nEl que sí és cert és que des de CIBE anem a sol·licitar còpia del contracte d’execució signat amb l’empresa adjudicatària amb la finalitat d’estudiar-lo i exigir a l’executiu, si escau, que depure responsabilitats i sol·licite les indemnitzacions que per retard pogueren correspondre.\nFinalment, cal recordar que, encara que des del CIBE sempre ens hem mostrat favorables a l’execució d’aquest projecte, lamentem profundament que no s’haja pres en consideració l’opinió de la ciutadania a l’hora d’escometre un projecte d’aquesta importància per al municipi. Creiem que en un projecte d’aquesta envergadura i rellevància, no haguera estat massa demanar fer un concurs d’idees per a manejar diverses propostes i dissenys i que posteriorment s’hagueren sotmès a l’opinió del municipi; d’aquesta manera hagueren sigut els ciutadans els que hagueren manifestat amb el seu vot quin tipus d’espai públic volien.\nTallen els arbres de la Glorieta Dolores Piera (27/5/2014)


Entre el 21 de març i el 6 d’abril es van cometre diversos robatoris en establiments comercials a les comarques del Gironès, Pla de l’Estany, la Garrotxa i l’Alt Empordà. En concret els delictes van ser a l’Escala, Fontcoberta, Girona, Celrà i Besalú i van afectar restaurants, bars, estancs i botigues en general.\nMentre investigaven els fets, els mossos van constatar que els robatoris eren perpetrats per un grup de persones perfectament organitzades on cadascun dels seus membres tenia un rol concret.\nPrèviament seleccionaven l’objectiu i sempre utilitzaven el mateix modus operandi: mentre un d’ells esbotzava la porta del local, un altre hi entrava per saquejar-lo ràpidament. També hi havia un que feia les tasques de vigilància mentre esperava per les immediacions amb el vehicle a punt per fugir. Acostumaven a sostreure la caixa enregistradora, la qual carregaven al cotxe per obrir posteriorment.\nAquest grup tenia molta mobilitat i va concentrar gran nombre d’il·lícits en poc temps. Els robatoris es van perpetrar els dies 21, 26 i 30 de març, i 6 d’abril. A més, durant les indagacions els agents van descobrir que el líder del grup havia arribat a captar menors d’edat per fer tasques de vigilància.\nLa investigació va culminar el passat 12 d’abril amb la detenció de tres membres d’aquest grup criminal. També se’ls va comissar diverses eines amb les quals, presumptament, perpetraven els robatoris.\nEls detinguts, tots amb antecedents per fets similars, van passar el dia 13 d’abril a disposició del jutjat d’instrucció en funcions de guàrdia de Girona, el qual va decretar la seva llibertat amb càrrecs.


La paraula – Capvespre\nEl Germán em va preguntar perquè darrerament he escrit més que mai. Li vaig contestar que he publicat alguns llibres però que escriure, ho he fet sempre. I he animat altres persones que ho fessin, alhora que he ajudat a promoure revistes on publicar els escrits: Flama i Euge al seminari, Acción a Vilafranca del Penedès, Quatre Camins a Poblenou, Grama, Fòrum-Grama, el Full parroquial i Amics del Fondo a Santa Coloma.; i des de 1907, capvespre.cat, el meu blog, on hauré penjat més de cinc-mil gloses. La veritat és que la paraula em meravella, em sorprèn que la mica de veu, el so que fa –o si és escrita, les poques lletres— et puguin dir tantes coses.\nPotser aquesta admiració em ve de petit, de quan iniciada la guerra civil la Generalitat ens confiscà la casa i, tancats als darreres del pis que ens van deixar, remenant els llibres del nostre pare vam descobrir l’extraordinària riquesa del món, al qual ens obrien. Agafàvem la Història Natural del gran Buffon i descobríem la immensa varietat d’animals, d’ocells de peixos, de plantes que existeixen, o agafàvem l’enciclopèdia Larrousse i coneixíem tots els països del món, les seves banderes, i com eren els cridaners els uniformes dels seus soldats…\nLa paraula l’he comparat molts cops amb els còdols que trobem en els rius. Vénen de lluny, de les altes muntanyes. Han viscut una llarga història abans de ser com són, però amb prou feines ens la deixen conèixer, perquè no tenen veu. Nosaltres sí! que en tenim, i mitjançant les paraules podem expressar coses tan inconsútils com els sentiments, les nostres idees, la ràbia enfront del mal. ¿I no les tractarem amb respecte i amor, no les farem servir conscients que amb elles podem contribuir que el món sigui més ric, més savi, més agradable, més alegre, més comunial perquè les paraules són armes poderosíssimes? Jo (responent a la pregunta del Germán) diria que va ser en deixar la parròquia, en acabar el treball a l’Ajuntament, en plegar Fòrum-GRAMA que em vaig adonar que em quedava la paraula escrita per continuar sent present en el petit món on visc.


Inici Fills Adoptius\nCipriano Garijo\tThere are no translations available.Montoro (Còrdova) 1838- Madrid 1911. Diputat per Eivissa en diverses legislatures. Governador Civil de Balears durant el 1874. Elegit diputat a Corts per Eivissa i Formentera l'any 1881 pel partit Liberal. Nomenat fill adoptiu a la seua mort.Realitzà la gestió política de les gran obres d'ampliació del port d'Eivissa, el projecte de les quals havia dissenyat l'enginyer Emili Pou. Vingué personalment a inaugurar les obres el dia 5 d'abril de 1885. Fou tanta l'anomenada de Garijo entre el eivissencs que es posà el seu nom a un llaüt. També fou molt popular el crit Visca Garijo! Té un carrer dedicat, l'antic carrer de la Bomba, al port de la ciutat. En gratitud per la consecució de diverses millores en benefici de la nostra comunitat, fou nomenat Fill Adoptiu de la Ciutat d'Eivissa.\nEmili Pou i Bonet\tThere are no translations available.Palma 1830-1888. Enginyer de camins, canals i ports.A conseqüència del Pla d'enllumenament marítim promogué la construcció de diversos fars de Balears. Com a Enginyer d'Obres Públiques de Balears, projectà les millores del port d'Eivissa. Aquest projecte li valgué l'admiració dels eivissencs i com a gratitud l'any 1887 se li dedicà un carrer que desemboca al port (l'antic carrer de sa Sèquia). Director de les obres del port de Palma, de la Divisió Hidrològica d'Ourense i de Ciutat Real. Nomenat el 1868 enginyer en cap d'Obres Públiques de Balears, càrrec des del qual va projectar i dirigir les obres d'ampliació del port de Palma i el projecte general de millores del port d'Eivissa. Redactà el projecte de la millora dels primers fars de les Balears i a Eivissa va dirigir les obres finals del far de l'illa dels Penjats. Va projectar i dirigir els fars de l'illa de sa Conillera, de Botafoc, de sa Punta Grossa, l'illa des Porcs, d'en Pou. A Formentera, el de Formentera o de la Mola.Pou projectà també la carretera d'Eivissa a Sant Antoni. És també fill il·lustre de Palma.\nFederico Lavilla i González-Turija\tThere are no translations available.Granada 1832/36 – Eivissa 1906. Militar i polític. Arribà Eivissa desterrat per haver intervengut en un duel. Diputat provincial 2 vegades. La primera, a partir de 1873 pels municipis de Santa Eulària i Sant Joan; la segona per Eivisssa i Formentera -1880-1884- Declarat Fill adoptiu l'any 1872 sent alcalde\nBernat Calbet Juan\tThere are no translations available.Comissari de Guerra, Diputat provincial i Alcalde de la Ciutat d'Eivissa de 1887 fins a 1891. Nomenat Fill Adoptiu de la Ciutat d'Eivissa l'any 1871 "por cuanto viene proporcionando desde mucho tiempo trabajo y subsistencia a gran número de familias de esta Isla por medio de la explotación de varias pertenencias de mineral plomizo, cuya riqueza era desconocida por sus habitantes". Fou ell qui donà un nou i gran impuls a la indústria minera que es trobava abandonada. Els més de dos-cents operaris que estaven repartits entre les diverses mines, donen una idea de l'esplendor d'aquesta activitat, que, malauradament, no durà gaires anys.\nJoan Marí Cardona\tThere are no translations available.Religiós. Canonge-arxiver. Historiador. (Sant Rafel de sa Creu, 19 d'octubre 1925- Eivissa 2002).El 1938 va ingressar al Seminari Conciliar d'Eivissa -on va conéixer Isidor Macabich Llobet a qui ajudà a classificar l'Arxiu de la Pabordia- i als de València i Palma, i a la Universitat de Salamanca, fins que va ser ordenat sacerdot el 1949. S'especialitzà en grec clàssic i fou nomenat rector de Sant Carles fins que el 1952 fou nomenat canonge arxiver de la Catedral d'Eivissa. Compaginà aquessta responsabilitat amb les classes de filosofia i grec al Seminari.L'any 1959 fundà Radio Popular, la primera emissora radiofònica de les Pitiúses. Tenia l'estudi a la torre del campanar de l'església de Santa Creu. En fou director fins al 1979. Del 1982 al 1989 fou vicari general del bisbe d'Eivissa, i fins el 1992 fou director de Càritas Diocesana a Eivissa i Formentera. També fou president de l'Institut d'Estudis Eivissencs des de 1976 a 1994. L'any 1996 va ser president de s'Atalaia, societat que procurava per la recepció de TV3 a les Pitiüses. Col·laborador habitual de la revista Eivissa i l'almanac El Pitiüs, ambdós publicacions editades per l'IEE. Autor d'una gran quantitat d'obres sobre història i geografia de les Pitiüses. Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya. L'any 2000 va rebre la Medalla d'Or de la Comunitat. Declarat Fill Adoptiu de la ciutat a la seua mort.\nJenaro Morado López\tThere are no translations available.Governador Militar d'Eivissa. Nomenat Fill Adoptiu de la Ciutat d'Eivissa l'any 1871 "por sus servicios prestados a la causa de la libertad y en beneficio de Ibiza durante los días de la Gloriosa Revolución" (la revolució de 1868).\nEugeni Molina Sirera\tThere are no translations available.Enginyer de Mines de Balears i director de ses Salines. Autor, juntament amb Luis M. Vidal, de l'obra Reseña física y geológica de las Islas de Ibiza y Formentera. Fou nomenat Fill Adoptiu de la Ciutat d'Eivissa a la sessió plenària de 14 de novembre de 1887, "quien ha contribuido con su constante trabajo y acertada dirección al desarrollo de la industria minera en esta Isla hasta el punto de poder continuarse los trabajos en las minas a pesar de la crisis por que atraviesa esta industria hace algunos años y muy especialmente al desarrollo de las Salinas a las que ha consagrado sus grandes conocimientos hasta el extremo de elevar la producción a donde jamas fue conocida, sacandolas e introduciendo en ellas todos los adelantos modernos…". Molina reconstruí, amplià i modernitzà ses Salines d'Eivissa i Formentera. Gràcies a aquestes reformes millorà la situació econòmica i social de les nostres illes; la producció de sal es doblà en pocs anys i s'anà incrementant el nombre de treballadors. L'any 1899 se li dedicà un carrer (l'antic carrer de Dos de Mayo, en l'actualitat carrer de Lluís Tur i Palau). Morí a Eivissa l'octubre de 1908.\nRafael Álvarez Sereix\tThere are no translations available.(Madrid 1856-1935) Director Superior d'Administració Civil, Enginyer de muntanyes, geodesta de l'Institut Geogràfic, membre de la Real Acadèmia Espanyola, President honorari de la Real Societat Geogràfica de Madrid i Governador Civil de Balears durant 1899 i 1900. Fou un fidel defensor dels serveis de Correus i treballà com a consultor i organitzador de rutes i serveis postals. Això li valgué ser nomenat Carter Honorari el 1893. Com a Governador Civil de Balears, visità Eivissa en diverses ocasions i el mes de novembre de 1899 i acompanyat per l'Inspector Provincial de Sanitat, el Sr. Monar, es convertí en el primer Governador Civil de Balears que visitava l'illa de Formentera. El motiu d'aquest viatge era estudiar les possibles causes de les nombroses defuncions que s'estaven produint. Després d'una exhaustiva inspecció, el Sr. Monar confirmà que es tractava de paludisme, una malaltia comú també a altres llocs, però agreujada a aquesta illa per les miasmes de s'Estany Pudent i per una manca d'assistència mèdica adequada. Alvárez Sereix demanà al Ministre de Governació recursos del fons de calamitats públiques. Els formenterers quedaren molt satisfets i es declarà Fill Adoptiu de la Ciutat d'Eivissa el 5 de desembre de 1899 en gratitud pel seu interès per les nostres illes.\nMarià Miravet Bofarull\tThere are no translations available.Vice-president durant uns anys de la Colonia Ibicenca a Barcelona, entitat que es constituí el mes de març de 1911 i que pretenia apropar els pobles català i eivissenc, i ser el punt de trobada de tots els eivissencs que es trobaven a la Ciutat Condal. Marià Mirabet, català i casat amb una eivissenca, fou nomenat Fill Adoptiu de la Ciutat d'Eivissa en un acte, on hi era present, el dia 10 de setembre de 1911, "por ser el alma de la Colonia Ibicenca, entidad que tanto y tan bueno hace en favor de los hijos de esta tierra que se hallan en Barcelona necesitados de amparo; que la Colonia lleva su abnegación hasta el punto de ir varios de sus socios a esperar la llegada de los vapores correos, para cercionarse de si conducen a algún ibicenco que necesite de sus auxilios…"\nSalvador Mena Vivern\tThere are no translations available.(Madrid 1877 – Eivissa 1936). Comandant militar d'Eivissa entre 1925 i 1931. Havia pres part com a oficial a les batalles del Caney -on morí el general Vara de Rey- i de Lomas de San Juan (Cuba). Una vegada retirat va continuar residint a Eivissa. El juliol de 1934 fou declarat Fill Adoptiu pels seus mèrits en el manteniment del batalló de música i després de la Banda Municipal de Música d'Eivissa.


Inici » Actualitat » Jornada de Presentació del Projecte COPIT i 22@ Barcelona\nJornada de Presentació del Projecte COPIT i 22@ Barcelona\nQuan: Dimecres, 27 de Gener de 2010\nEl passat dia 27 de Gener del 2010 va celebrar-se la Jornada de Presentació del Projecte COPIT i el Parc Tecnològic 22@ Barcelona a l´Edifici Cinc del Districte 22@. La sessió va ser organitzada entre el Departament de Polígons de PIMEC i el Parc Tecnològic 22@ Barcelona i es va comptar amb la inestimable col.laboració de l´Ajuntament del Districte de Sant Andreu i de l´Associació d´Empreses del Polígon Industrial del Bon Pastor de Barcelona. L´acte va ser dirigit principalment als empresaris membres d´aquesta Associació i d´altra banda es va convidar a les empreses del Districte 22@, socis de PIMEC a Barcelona i altres entitats que van manifestar el seu interés en assistir.\nLa jornada tenia com a objectiu d´una banda, donar a conèixer el projecte COPIT a les empreses i d´altra banda exposar un conjunt de serveis tecnològics, finançers i de formació adaptats a les necessitats de les empreses del polígon.\nLa sessió inaugural va ser a càrrec de la Sra. Gemma Mumbrú i Moliné, regidora del Districte de Sant Andreu, el Sr. Antoni Cañete, secretari general de PIMEC, la Sra. Montserrat Ferrer, presidenta de l´Associació d´Empreses del Polígon Industrial Bon Pastor de Barcelona i el Sr. Josep Miquel Piqué, conseller delegat del 22@Barcelona. A continuació el Sr. Jordi Tort, Director del Departament de Polígons, va fer una breu explicació del Projecte COPIT i seguidament el Sr. Josep Miquel Piqué va presentar el Districte 22@Barcelona.\nPosteriorment es van passar a exposar els diferents serveis a les empreses, els quals es van dividir en diferents blocs. En primer lloc es va fer referència a serveis de finançament de la mà de la Sra. Rosa Batet, responsable d´infrastructures i recursos de Barcelona Activa, el Sr. Antoni Oliva, secretari general del 22@Network (associació d´empreses del districte) i el Sr. Fran de la Torre, director del departament financer i Consultoria Estratègica de PIMEC. A continuació el Sr. David Giménez va passar a explicar els serveis del Centre de Gestió Empresarial de PIMEC i el Programa de formació gratuïta en Gestió Empresarial per empreses tradicionals, elaborat entre el 22@, PIMEC, CECOT i IL-3 Universitat de Barcelona. Seguidament, van exposar-se el conjunt de serveis tecnològics les entitats Bdigital Centre Tecnològic TIC, Barcelona Media, KIMbcn, CEO de Leitat i la Fundació b_TEC.\nFinalment la cloenda va ser a càrrec del Sr. Jordi William Carnes, tinent alcalde d´Hisenda i Promoció Econòmica i president del 22@Barcelona i el Sr. Lluís Bahamonde, president de PIMEC Barcelona.\nLa Jornada va comptar amb plena assistència i les diferents intervencions es van adaptar a les necessitats actuals de les empreses tradicionals. Igualment es va donar lloc a que les empreses es relacionessin entre elles, afavorint el surgiment de contactes i possibles col.laboracions entre elles.\nConsiderem que en el moment actual aquest tipus de jornades adquireixen especial rellevància, doncs ara més que mai les empreses han de comptar amb els recursos i contactes suficients per sobreviure i ser cada cop més competitives.