– Teatre – TENNESSEE (W) (****) – Teatre Gaudi Barcelona |\n– Teatre – TENNESSEE (W) (****) – Teatre Gaudi Barcelona\nDeixem el Festival Grec per un dia, però no deixem d’anar al Teatre. El nostre amic Xavier i la seva parella Cristina, potser una de les parelles mes Teatraires que coneixem, ens varen enviar per missatger un regal pel meu aniversari…. el regal no podia fallar… eren unes entrades de Teatre per aquest dijous passat 12 de juliol….. una obra de teatre que ens recomanaven molt i que amb tota seguretat , sense la seva empenta nosaltres no haguéssim ni tan sols pensat.\nEncara que no us ho cregueu, em fa vergonya reconeixer que encara no havíem trepitjat mai el Teatre Gaudí i de fet varem haver de buscar la seva adreça per veure per on quedava mes o menys. Molta gent que em coneix em comenta invariablement que no entenen pas com és que anem a veure tot el Teatre que es representa a Barcelona i quan els hi dic que estan equivocats em miren com incrèduls i es somriuen sarcàsticament.\nDe totes maneres, penso que tenen part de raó, quant faig un repàs de tot el que hem arribat a veure en aquesta temporada 2011/2012, des de Setembre fins ara portem vistes mes d’un centenar de representacions d’art escènic, entre Teatre, Òpera i dansa… i el que és més greu…. desprès les hem analitzat, hem escrit i publicat una crònica per cada una d’elles en aquest Bloc…. que és on realment es veu el nostre esforç i el nostre recolzament al món del TEATRE.\nÉs veritat que ens agrada la cultura i que no parem, però també és veritat que la gent que no es mou en aquest món teatraire, no s’arriba a imaginar la quantitat de bon Teatre que es representa a Barcelona i de fet nosaltres no coneixem mes d’una Sala de Teatre alternatiu o de petit format, de la nostra ciutat. Ens deixem segurament convéncer massa per les grans representacions teatrals dels teatres públics i deixem de banda “petites joies” de bon teatre, que moltes vegades superen en qualitat a les produccions de gran format…. i aquest és el cas de l’obra de la que avui fem la nostra crònica.\nEs tracta de TENNESSEE (W), que ens ha deixat molt sorpresos per la seva altíssima qualitat i ara potser comprenem molt mes a la gent professional del Teatre que te que lluitar per fer-se un petit forat en el mercat teatral “conegut” de Barcelona, sense gaire èxit, ja que la majoria d’actors formen “famílies” on és difícil accedir o be triomfant molt mes pel sol fet d’haver treballat a Televisió de Catalunya…. i la gent va a veure aquell actor i no aquella obra.\nTENNESSEE (W), de fet està escrita pel mateix Thomas Lanier Williams, conegut arreu del món amb el nom artístic de Tennessee Williams (Columbus Mississipí, 26/03/1911 – Nova York, 25/02/1983)… potser un dels mes grans dramaturgs de la història del Teatre, les seves obres de teatre van adquirir un ressò extraordinari gràcies a les versions cinematogràfiques que se’n van fer. Les mes conegudes amb tota seguretat han estat “Un tramvia anomenat desig” i “La gata sobre el terrat de zenc calenta“, però també “La nit de la Iguana“, “El zoo de cristall“, i tantes altres.\nCom ell mateix explicà en les seves memòries (publicades 8 anys abans de la seva mort, a l’any 1975), les seves obres es basen fonamentalment en el sexe i en la violència. La seva homosexualitat obertament confessada, l’induí a convertir a la dona en figura central de la major part del seu teatre. Pel general és una dona vulnerable i sola, que pot suportar el seu turment mercès a un fràgil ensomni del passat i del futur. Però la il·lusió ha d’enfrontar-se amb la realitat, i llavors es produeix una violenta crisi que es desencadena davant la presència més o menys interessada de l’home. La frustració, la poesia realista, la tendresa i la crueltat, són els puntals psicoanalítics de les passions que viuen els personatges de les seves millors obres.\n…. el responsable d’aquesta magnifica producció teatral, però ha estat sens dubte l’actor català MARTÍ PERAFERRER i VAYREDA (Girona 1965), que un dia recercant personatges per tal de representar-lo a dalt dels escenaris, va pensar que l’obra de Tennessee Williams era prou coneguda però no així la seva vida, casi totalment desconeguda. Es va passar ara farà un parell d’anys llegint les memòries del personatge, i va fer una selecció de passatges que li van semblar un bon resum de la vida del dramaturg, i sense posar ni una paraula mes de les dites per Tennessee, les va posar en mans del director Francesc Cerro per tal de què li donés la forma adequada a sobre d’un escenari.\nEl resultat ha estat aquest extraordinari muntatge que va ser estrenat a Girona i desprès en alguns Teatres de Catalunya entre ells el Tantarantana de Barcelona… fa poc a Madrid i d’aquí a poc temps farà una gira per Sud Amèrica. Per aquesta raó, segons diu el mateix Martí, ara s’interpreta en llengua castellana, cosa que particularment em sap molt greu i no ho acabo d’entendre gaire.\nMARTÍ PERAFERRER i VAYREDA és l’únic actor en aquesta producció en un monòleg on interpreta el personatge de Tennessee com ningú ho ha fet fins ara, en una interpretació realment extraordinària, que cap aficionat del Teatre a Catalunya es deuria perdre sota cap concepte.\nEs fica en la pell d’aquest personatge i ens explica davant d’un magnetòfon de l’època, la seva vida, la dramàtica vida amb punts molt amargs (la mort de la seva única i estimada germana en un psiquiàtric, a la a qui van practicar una lobotomia que la va deixar gairebé morta en vida….. l’acusació que se li va arribar a fer d’incest que el va enfonsar… però sobretot la mort del seu home, en Frank Merlo… l’amor de la seva vida, desprès d’una convivència de mes de 14 anys, amb un càncer de pulmó fulminant); però també una vida realment viscuda al 100% com poca gent s’ha atrevit a viure (la seva homosexualitat assumida plenament en una època que era gairebé impossible fer-ho i menys en una societat tan tancada com la nord-americana), el primer flirteig sent encara adolescent amb una noia, el primer encontre homosexual no satisfet per pudor… els seus amors homosexuals viscuts apassionadament a la seva estada a Itàlia…\nMARTÍ PERAFERRER i VAYREDA, juga amb les paraules i en la seva manera de dir-les, però també en els seus silencis (on sonen musiques de fons tan extraordinàries com “My Funny Valentine” que posa la pell de gallina…. ), sap passar ràpidament del dramatisme a l’humor… el veiem pensar, sap jugar amb les mirades al public, plora… s’ensorra, tot amb una vessant creativa al·lucinant.\nLa bona direcció de Francesc Cerro i una escenografia encertada ajudem i molt a què aquest espectacle sigui digne de la nostra valoració de 4 estrelles.\nPer rematar la nit, varem tenir la gran sort que desprès de la representació va haver col·loqui amb el mateix Martí Perraferrer i amb Jordi Vilaró (gran expert en el personatge de Tennessee Williams, i que ara mateix està realitzant una tesi doctoral basada en el personatge. Marti Peraferrer estava exultant per l’assistència de Jordi Vilaró i ho veia com una certificació que el seu treball era digne i respectuós amb el personatge.\nEns varem assabentar de moltes coses de Tennessee Williams, moltes d’elles encara avui en dia desconegudes, com les dates on van ser estrenat a cada país la versió sense censura de “La gata sobre el terrat de zenc calenta“…. o sigui fa 4 dies i mig… la prohibició de la paraula “calenta” en el títol de la pel.licula, o també el final adulterat i moralista de la pel.licula “Un tramvia anomenat desig”, interpretada per Marlon Brando.\nUna gran nit teatraire.\nLa podeu veure fins al 28 de juliol al Teatre Gaudi.\n– Teatre Gaudi Barcelona – Preu per persona ??? €\n( preu pagat 0 € – obsequi d’en Xavi i Cristina)\nAquesta vegada el cargol és molt petit, però preciós…. com aquesta petita joia de TEATRE.\nAquesta entrada s'ha publicat en Teatre i s'ha etiquetat amb Francesc Cerro, MARTÍ PERAFERRER i VAYREDA, My Funny Valentine, Teatre Gaudi Barcelona, TENNESSEE (W), Tennessee Williams el 15 de juliol de 2012 per Miquel Gascon.\n← – GREC 2012 – (8) – Teatre – DON GIOVANNI. KEINE PAUSE (**) – Sala Maria Aurèlia Capmany – Mercat de les Flors – GREC 2012 – (9) – CULTURA 21% ??? – Teatre – DUBTE (***) – Teatre Poliorama →\n11 thoughts on “– Teatre – TENNESSEE (W) (****) – Teatre Gaudi Barcelona”\nMartí Peraferrer 15 de juliol de 2012 a les 23:47\nBenvolguts amics…llegeixo el que heu escrit sobre la meva obra, la meva feina, en el vostre blog….admiro el temps que dediqueu a parlar de les obres de teatre que aneu “descobrint”. En tot cas…aquest TENNESSEE(W) LA VIDA SECRETA DE TENNESSEE WILLIMAS, m’està donant moltes alegries, perque siguem molts o siguem pocs…sento que “el verí del teatre” fa el seu efecte i tots sortim de l’experiència tennessiana una mica mes transformats i mes plens de coses…Agraixo de tot el cor el fet que feu de difondre aquesta feina…i si al final aquest espectacle és un exit de public i de critica, una part d’aquest premi serà vostra…una abraçada gran, gran gran…Martí Peraferrer\nImma Barba 16 de juliol de 2012 a les 13:46\nHa estat una sorpresa absoluta, la veritat es que em va captivar la teva interpretació des.de que vas sortir a escena i la forma tan magistral dels canvis de registre. Vas fer una interpretació totalment creïble tan que era difícil separar la persona-actor de la persona-personatge. Estàvem asseguts a primera fila i va ser brutal el moment en que vas baixar del escenari i semblava que ens parlaves directament a nosaltres. Vaig gaudir moltíssim i ja la estem recomanant a la gent que com nosaltres son amants del bon teatre i de les Interpretacions amb majuscules. Gràcies.\nMiquel Gascon 16 de juliol de 2012 a les 23:15\nCom ja t’ha comentat l’Imma, ens ha fet moltíssima il·lusió veure el teu escrit aquí a casa nostra. T’ho agraïm sobretot perquè no és gaire normal que els directors i actors facin comentaris als Blocs dels aficionats del Teatre. Alguna vegada rebem emails particulars agraint la crònica (poques), però directament i visible per la resta dels mortals, no.\nNo entenc la critica que m’ha fet arribar l’amic Xavier quant vas estrenar a Girona, perquè qualsevol persona nota que esta feta de mala fe, encara que no hagi vist el teu treball. A nosaltres ens va encantar i a mes de gaudir d’una molt bona interpretació varem descobrir el Tennessee home, ja que desconeixem casi tot d’ell. El varem trobar molt a prop nostre com a esser humà.\nVolia transmetre també en el meu escrit la “manipulació” que es fa segurament sense mala intenció perquè els teatraires sempre acudeixin a una serie de Teatres i desconeguin casi tota la programació de les sales alternatives i de Teatres intimistes i sense massa recursos.\nA vegades com és el treball que ara realitzes, superen en molt produccions amb noms coneguts i molt promocionats. És una llàstima veure que poques persones gaudeixin d’opcions com la teva de molta qualitat. T’has guanyat a partir d’ara uns nous seguidors.\nCarme 28 de juliol de 2012 a les 16:26\nAbans que res moltes gràcies, com dieu hi ha tanta oferta teatral a la nostra ciutat, encara més amb el Grec, que si no hagués estat per la vostra recomanació no ens hauríem fixat en aquesta obra, finalment ahir hi varem anar (amb la Montse Fdez-Costa) i ens va impressionar molt favorablement.\nVerdaderament es una llàstima que no ens arribin noticies d’aquestes representacions, i els mitjans només es facin reso dels teatres públics o molt consolidats.\nLa interpretació extraordinària de Martí Peraferrer ens porta de la ma pels records, les angoixes, els amors, els traumes, en fi per la vida de l’escriptor amb una sinceritat perfectament creïble, encara més quant al final de l’obra s’acosta als espectadors i mirant-nos directament als ulls ens fa còmplices de les seves conclusions vitals.\nEn fi, com podeu deduir ens va agradar moltíssim.\nBon estiu, bones vacances i fins al setembre\nMiquel Gascon 28 de juliol de 2012 a les 17:29\nMoltes gracies a tu (i una mica menys a la Montse, que ens té una mica en l’oblit),,, per fer-nos cas de la nostra recomanació. Almenys ha servit perquè un parell de persones descobrissin aquesta actuació de Martí Peraferrer, per nosaltres absolutament sensacional.\nBones vacances a les dues Voltaires.\nMontserrat Fdez. Costa 28 de juliol de 2012 a les 22:02\nD’oblit res, us vaig seguint, però (malauradament) no estic en el millor moment de la meva vida “física”. No us desempellagareu tant facilment d’aquesta boja pel teatre (ha, ha).\nSeriosament, Tenennessee ens va agradar molt. Tant el text com el treball del Martí Peraferrer: chapeau! La veritat és que, primer, estavem un xic encongides, doncs només estaven ocupades les dos primeres fileres: divendres fí de juliol, olimpíades, gran oferta teatral de BCN, Grec, poca difusió…. És igual, tu. Quan el Pere va començar, es va anar fonent el gel i el fet de tenir-lo tant a tocar, de veure-li la lluïsor del sulls, les llàgrimes…. Ens va captivar. Hi anava molt ben predisposada, gràcies a la vostra crònica, però el fet de poder entrecreuar la mirada amb la persona que està actuant, et va sentir quelcom més que un estaquirot que ha pagat una entrada per veure un “espectacle”. Ah! i vam tenir una espectadora de luxe: la Carme Sansa a qui va felicitar el M. Peraferrer en acabar la funció pel premi que li han otorgat, que ja era hora!!\nUn monòleg és quelcom “delicat”, s’ha de ser molt bo. El text és important , però per l’actor és tot un repte: ningú li dóna la rèplica, ningú el pot “ajudar”,dos elements essencials: l’actor i el text, i el resultat, si és bo, és màgic.\nBé, què us diré que no sabeu!\nNomés apuntar que és un text per llegir-lo. La frase que deixa caure, cap el final que per més dura que sigui una obra de teatre, la vida ho és més. Potser resumeix la vida d’aquest gran autor que va ser en Tennessee Williams.\nBon estiu a tots els “teatraires”, esperem amb fruïció la nova temporada. Una recomanació, intenteu llegir alguna obra de teatre, primer costa però després s’ho val!\nUna abraçada estiuenca per tutti!\nImma 29 de juliol de 2012 a les 11:17\nHola Montse, ens sap greu que no estiguis en el teu millor moment físic, ja ens faràs cinc cèntims quan puguis.\nme n’alegro que la nostra recomanació hagi estat encertada, jo la veritat és que com tu a primera fila vaig sentir com si el Marti/Tennesee ens expliques directament la seva vida, cara a cara, i això és un privilegi. A mi em va entusiasmar la interpretació.\nAixò de llegir teatre, la veritat és que les vegades que ho he intentat no me n’he sortit, suposo que no hi estic acostumada, serà qüestió de tornar-hi!!!.\nQue tingueu un bon agost i al setembre quedarem per què vingueu a dinar a Can Voltar. Una forta abraçada.\nNeus 29 de juliol de 2012 a les 22:33\nHola,acabem de veure Tennenssee,i haig de dir que per nosaltres ha sigut el millor espectacle que hem vist ultimament.La nostra puntuació és de cinc estrelles.Ha estat increible!!!!!!!\nPer nosaltres en Martí Peraferrer era un actor deconegut ,però que després de la magnífica actuació d’aquesta tarda,ha passat a ser un dels nostres actors preferits.Ha estat una interpretació extraordinaria.La veritat és que hem sortit del teatre sense poder dir ni paraula,ens ha impactat,només podiem dir ha estat genial.\nEns ha agradat tot,la posada en escena,l’interpretació,els cambis de registre del personatge,la música,tot.\nHa estat l’ultima sortida al teatre d’aquest estiu i m’en vaig de vacances amb la satisfacció d’haver vist MOLT BON TEATRE.\nLa meva enhorabona a n’en Martí Peraferrer per aquesta inmillorable interpretació i dir ,tal i com li he dit a ell al teatre :”Ha estat genial”.\nMiquel Gascon 29 de juliol de 2012 a les 22:53\nEns alegrem moltíssim de què t’hagis decidit a anar a veure TENNESSEE; a vegades el Teatre sense gaire pressupost, ens dona sorpreses i aquest es un cas molt clar.\nUn bon final de temporadaTeatraire per tu.\nQue passis unes bones vacances i ens veiem la propera temporada 2012/2013.


Girona suma 160 positius per coronavirus i dos morts - Diari de Girona\nGirona suma 160 positius per coronavirus i dos morts\nEl risc de rebrot puja 8 punts en 24 hores i està en 171,13\nacn | girona 12.09.2020 | 12:34\nA la regió sanitària de Girona, els casos confirmats per PCR acumulats són 9.435 (160 més), i pugen a 11.756 si es tenen en compte totes les proves. Des de l'inici de la pandèmia han mort 840 persones al territori (dues més que les reportades fa 24 hores). El risc de rebrot puja 8 punts en 24 hores i està en 171,13, mentre que la setmana del 26 d'agost va ser de 141,93. L'Rt segueix per sobre de l'1 i és d'1,16, i la taxa de confirmats per PCR del 2 al 8 de setembre és de 83,38 per cada 100.000 habitants. Hi ha 62 pacients ingressats (cinc més en comparació amb l'últim balanç), 13 dels quals a l'UCI (+2).\nA la ciutat de Girona, el risc de rebrot puja 17 punts en 24 hores i ara és de 281,70, per sobre encara del de la setmana del 26 d'agost, que va ser de 232,50. La velocitat de propagació del virus segueix a l'alça i està en 1,21, mentre que la taxa de confirmats per PCR és de 131,83 per cada 100.000 habitants. La capital del Gironès suma 1.631 casos confirmats per PCR (32 més en comparació amb l'última actualització) i 2.143 si es tenen en compte totes les proves. El nombre de defuncions des de l'inici de la pandèmia és de 145, amb cinc persones ingressades per coronavirus (+2), una de les quals a l'UCI.\nA la ciutat de Salt, on el 3 de setembre va començar un cribratge, el risc de rebrot baixa més de 60 punts i se situa en 841,26. L'Rt també cau lleugerament fins a 1,39. Des de l'inici de la pandèmia, s'han confirmat per PCR 695 casos (23 més respecte a l'últim balanç) i 775 amb totes les proves. El nombre de defuncions és de 21 (cap en les darreres hores) i la xifra de pacients ingressats és de 10 (ídem), un a l'UCI.\nEs detecten 5 casos al cribratge massiu de Sant Joan de les Abadesses.\nUn brot de coronavirus afecta 22 usuaris i 8 treballadors d'una residència per a persones amb discapacitat de Llorà.


Sant Adrià reivindica durant una setmana la solidaritat i la pau | Diari de Sant Adrià\nSant Adrià reivindica durant una setmana la solidaritat i la pau\nRedacció - 25/03/2014\nFoto: Arcadi Oliveres inaugurarà les Jornades\nEl Consell Municipal de Solidaritat i l’Ajuntament, amb la col.laboració de les entitats, organitzen aquesta setmana les jornades solidàries que des de fa 17 anys se celebren a la ciutat. Enguany es dediquen a reivindicar els valors de la cooperació, la solidaritat i la cultura de la pau i posar en valor totes les lluites que des de fa molt de temps la societat civil ha dut a terme.\nAmb aquest objectiu s’han organitzat tot un seguit d'activitats on es podran conèixer amb detall noves formes de solidaritat i cooperació. Trobades que mostraran com els valors que es van promoure fa 30 anys tenen encara avui una expressió concreta. Espais on es posaran exemples de com a la nostra ciutat es construeixen models alternatius reals.\nDimarts 25 de març, a la sala d'actes de la Biblioteca de Sant Adrià a les 18.30 h inauguració de les XVII Jornades Solidàries, a càrrec d'Arcadi Oliveres, president de Justícia i Pau.\nDiumenge 30 de març, al Casal de Cultura de Sant Adrià a les 18 h, obra de teatre Actrius, per Foment Hortenc.\nActivitat del Cicle Solidari de Teatre Amateur, Teatrea, organitzada per Yalah, Solidaris amb el Poble Sahrauí i Grup de Solidaritat És l'hora!\nDimecres 2 d'abril, a la Biblioteca de Sant Adrià a les 18.30 h, Taller sobre Objecció Fiscal.\nDivendres 4 d'abril, Sopar Literari a les 21 h, amb l'escriptora Mariona Masferrer amb el seu últim llibre TAMBAKUNDA.\nOrganitzat per UNESCO Sant Adrià i Biblioteca Sant Adrià.\nLloc a confirmar. Les persones interessades contacteu amb UNESCO Sant Adrià o la Biblioteca Sant Adrià.\nDiumenge 6 d'abril, al Casal de Cultura de Sant Adrià, a les 18 h, obra de teatre MAMMA MIA (El musical), per Desasteatre del Besòs.\nFins al 29 de març, a la sala d'exposicions de la Biblioteca de Sant Adrià, exposició:\n"Canvi de Rumb: 9 Condicions per a un món sense pobresa", de l'Associació +Responsables\nDel 1 al 11 d'abril , a la sala d'exposicions Pinós, Biblioteca Font de la Mina, exposició:\nDel 22 al 30 d'abril, a la sala d'exposicions de la Biblioteca de Sant Adrià, exposició:\nDissabte 5 d'abril, a la plaça de la Vila, d'11 a 20 h, FIRA D'ENTITATS DE SOLIDARITAT I COOPERACIÓ\nAmb la participació de tots els grups de solidaritat i cooperació del municipi. També hi participaran entitats de Barcelona i comarca que treballin el tema de les jornades.\n11 h, Inici de la Fira amb els Tabalers de Sant Adrià\n11 h – 13 h, Joc de l'Oca: Obre els ulls\n. Taller realitzat per SOS Racisme. A partir de 14 anys.\n12 h, Espectacle familiar amb les Gates Gatunes\n18.30 h, Teatre a la plaça de la Vila, a càrrec del Grup de Teatre del CIOD\n19.30 h, Es tanca la fira\nLa Biblioteca al carrer, amb llibres i materials sobre el tema de les jornades.\nTastet del Cafè Sant Adrià


Gesa reconeix que hi ha una fuita en la xarxa prop del Cappuccino\nL'empresa assumirà les responsabilitats de l'explosió quan «estiguin delimitades»\nDavid Oliver | 03 octubre 1998\nGesa Gas reconegué ahir que hi ha una fuita en la seva xarxa en les proximitats del Cafè Cappuccino del passeig marítim de Palma, que diumenge passat patí una deflagració que costà la vida a un jove i ferí 40 persones. L'entitat, però, encara no coneix el punt exacte de l'avaria.\nLa companyia manifestà ahir a través d'un comunicat que «Gesa i les seves asseguradores assumiran, evidentment, les responsabilitats que els corresponguin, quan aquestes estiguin perfectament delimitades». En aquest sentit adverteixen que «en aquests moments no es pot afirmar que hi hagi una relació causa-efecte entre aquesta fuga i l'explosió».\nEl descobriment de l'avaria es va començar a gestar dimecres passat, quan Gesa, davant la incertesa que envoltava el cas, va decidir repetir les prospeccions en totes les canonades de la zona i fer-ne analisis amb urgència. Durant la nit de dimecres a dijous certificaren la presència de propà, del qual són proveïdors.\nDavant l'evidència, dijous a les set i mitja de l'horabaixa tallaren el subministrament des de la primera línia del Jonquet fins al carrer del torrent de Sant Magí, així com en 50 metres del carrer de Monsenyor Palmer.\nD'aquesta manera es podien efectuar proves d'estanqueïtat de la xarxa en presència de tècnics de la Direcció General d'Indústria i de la Direcció General d'Interior. No va quedar cap dupte, hi havia pèrdues.\nLes fonts de la companyia explicaren ahir que per determinar el punt exacte de la pana s'ha d'introduir un robot dins les canonades. L'aparell havia arribat ahir vespre des de Barcelona i avui el faran servir.\nCom hem assenyalat, per a Gesa la fuita no suposa una prova concloent de la seva implicació en el sinistre de diumenge. Els seus portaveus oferiren una relació de motius per argumentar-ho: «Hi ha evidència que també hi ha gas metà a la zona; no se sap de quan data la fuita detectada ahir, fins i tot és possible que la canonada de gas resultàs danyada o, si hi havia una petita fuita, que aquesta s'engrandís com a conseqüència de l'explosió; pot en qualsevol cas aquesta fuga orginar una explosió semblant?; com va poder arribar el propà procedent de la xarxa al soterrani del Cafè Cappuccino, si és que va arribar?; com és possible que en cap moment es detectàs olor de gas, ni abans ni després de l'explosió, quan el nostre gas està fortament odoritzat?».\nGesa manté també aquestes reticències en recordar que «a partir d'aquest moment ha de realitzar-se una investigació exhaustiva per part dels pèrits de les companyies d'assegurances, tècnics de les Autoritats Autonòmiques competents en el cas, del jutjat i de la pròpia Gesa, per provar d'aclarir el que va ocórrer i delimitar-ne la responsabilitat. Hi ha un expedient judicial obert i hem de tenir la paciència d'esperar a les seves conclusions».\nEn aquest àmbit, els especialistes del Cos Nacional de Policia tindran llest en breu el seu informe i el lliuraran al jutjat d'Instrucció número 10 de Palma, responsable de les diligències.\nSigui com sigui, fonts properes al cas digueren que tots els informes apunten a la mateixa direcció: hi ha presència de gas propà en el subsòl afectat. De fet, el 20 d'agost veïns de la zona ja detectaren olor de gas i avisaren Gesa, que revisà la zona del carrer de Monsenyor Palmer, pròxim al Cappuccino, sense detectar-hi cap anomalia.


pobreza archivos - LA VIDA ALEGRE DE JORDI FOLCK\nEscrius en català? Sempre seràs un mort de gana!\nDe l’àvia Teresa, molt avançada al seu temps, en recordo algunes perles, pensaments que, el pas del temps, va col·locant al seu lloc. Una d’elles, molt agosarada era advertir que “si una parella no funciona al llit no funcionarà a la vida”. L’altra, la sentència que obre aquest article. Si bé del primer tothom pot observar la seva pròpia experiència de la segona correspon als escriptors donar-ne raó.\nI posats a teixir dites, frases, advertiments o descobertes m’atreveixo a fer-ne algunes sempre des de la pròpia experiència i la d’altres que em demanen privacitat. Ja que som “invisibles” ( bon titular de l’Eva Piquer), siguem-ho del tot; guardem noms i fonts.\nMolts escriptors catalans, de no tenir/patir feines paral·leles o de no ser per l’ajut de les seves famílies no podrien pagar ni el seu enterrament.\nMolts escriptors catalans no arriben a mileuristes. Tenint en compte que cada autor percep de drets d’autor d’un 8% a un 10% i que es considera un èxit vendre 1000 exemplars en català, si el cost/exemplar fossin 20 euros en treuria 2000 euros (bruts). Resulta impossible publicar un llibre cada mes o, fins i tot, cada any. Els autors de literatura infantil i juvenil ho tenim millor quan els nostres llibres són recomanats a les escoles. Guanyem, a l’any, amb molta sort en torn dels 3/4000 euros en vendes. ( significa vendre 3-4000 exemplars en llibres que mai no superen els deu de venda). Si hi sumem els fòrums de les editorials (Barcanova paga 60 euros/xerrada a Barcelona i àrea metropolitana, 90-120 fora ciutat; La Galera, 120 arreu ) i els fòrums de la Institució de les lletres catalanes (250 euros/fòrum) amb molta sort i molts llibres publicats un escriptor pot endur-se entre 3.000 i 4000 euros que, sumats als anteriors, resulta entre els sis i els vuit mil euros, o sigui un màxim de 666 euros mensuals. Fa por, oi? No toca parlar de les tarifes del dentista, del planxista d’automòbils o dels lloguers de la vivenda per reconèixer que millor que no estem mai malalts i millor que no tinguem descendència per estalviar pagaments en educació, sanitat i lleure. Segons l’estudi de l’AELC (abril 2015) Escriure en català: estat de la professionalització. Els efectes de la crisi econòmica sobre el col·lectiu d’escriptors els ingressos d’escriptura per un autor suposen menys del 20% del total facturat anualment.\nEls “escriptors” que sí guanyen diners són aquells que apareixen sovint per televisió, en premsa o en mitjans. S’anomenen “mediàtics” perquè venen la seva imatge de marca als massmedia on el llibre (escrit per ells o no) en seria un producte de màrqueting més i on la qualitat no sempre està a l’alçada de la marca. Un premi pot donar també visibilitat. Quan es produeixen ambdues circumstàncies un escriptor té la seva vida salvada per un o dos anys. La darrera novel·la de Xavier Bosch porta unes vendes aproximades (maig 2017) de 30.000 exemplars gràcies a una enorme campanya de promoció del Grup Planeta, la qual cosa fa que encapçali el rànquing de vendes el darrer Sant Jordi, per damunt d’un sempre insuperable Jaume Cabré. En literatura infantil guanyar aquesta xifra suposa, en temps actuals, una feina d’anys.\nEls temps han canviat. Recupero un article del diari “Avui”. “Best sellers per a joves (20/12/94) on Andreu Sotorra esmentava els 200.000/500.000 exemplars venuts de El zoo d’en Pitus, La casa sota la sorra o L’ocell de foc o els 100.000-150.000 de “La colla dels deu, Viatge al país dels Llacets o Hem nedat a l’estany amb lluna plena. O els 75.000 de Pedra de Tartera, Rovelló o La Guia fantàstica. Al segle XXI tal cosa ja no és possible. Es publica molt més. Som molts més escriptors, moltes més editorials i molt menys interès lector. Tenint en compte que aquesta reflexió només és la punta d’un iceberg a la deriva serà bo que bibliotecaris, estudiosos, docents i lectors diguin la seva amb aportacions que cal agrair per remoure un debat inexistent. Molts escriptors només de veure el seu llibre als aparadors ja en tenen prou per capficar-se en res més la qual cosa ens converteix, de no obrir la boca en persones cautes, prudents i covardes. Potser som aquells “intel·lectuals buits de poder i ofegats en la nostra pròpia complaença” que escriu el croata Srecko Horvat.\nEls plans d’animació lectora miren cap a una altra banda i no tenen en compte l’impacte brutal de les noves tecnologies. La mare de dos infants de 9 i 11 anys em deia recentment: quan obsequio un llibre als meus fills, allò primer que fan és guaitar el gruix del llibre per saber el temps que els prendrà de “les maquinetes”. Els índex de lectura davallen, com davallen les vendes amb devolucions a les editorials que van entre el 50 i el 60% de la producció de cada llibre (dades del Gremi d’Editors en llengua catalana) resultat del canvis d’hàbits lectors, del tancament de llibreries, de la temuda socialització dels llibres a les escoles, del miserable pressupost de cultura de la Generalitat de Catalunya que concedeix només un milió d’euros per fomentar activitats dels escriptors i del poc apreci a la cultura que els mitjans generalistes (molt especialment Tv3 i Catalunya Ràdio) demostren en una programació on l’esport és el rei. Que la cultura pot ser divertida és quelcom que els responsables de programació no han descobert en la seva incapacitat per fer-la suggerent i necessària. Fa pocs dies que Catalunya Ràdio anunciava, cal suposar per problemes greus de consciència, un nou programa de llibres, si no he llegit malament, dissabtes a mitjanit! (sobren comentaris).\nDel què caldria fer me n’ocuparé en un altre article que necessita espai i no esgotar la paciència del lector. Però que cal protegir als creadors, potenciar la seva activitat creativa, rendabilitzar-la, visibilitzar-los, augmentar la seva presència pública (i als mitjans) , incentivar els ajuts a la creació (molt limitats) és una veritat gran com un temple (una altra frase feta) tan certa com que els escriptors catalans, bascs i gallecs, aquells que escrivim en llengües minoritàries som de segona classe (com s’expressava recentment Isabel Clara Simó, darrer Premi d’Honor de les Lletres Catalanes) i necessitem ser incentivats i protegits per no ser uns morts de gana que han de buscar-se la vida en un país petit i insuficient on els jugadors de futbol són herois i els escriptors éssers prescindibles. Obrim el debat?\n(Fotografia pròpia, Mon Llibre, Barcelona, 2009)


Castillos de cartón – Racó per llegir\nTítol: Castillos de cartón\nTres joves, sentiments a flor de pell i la vida per davant. Les obres d’Almudena Grandes són per damunt de tot un remolí emocional, i en aquest sentit Castillos de cartón no és menys. La novel·la gira al voltant d’una relació a tres bandes guiada per un amor torrencial, d’aquells que caracteritzen la sortida de l’adolescència, i que esdevé font de passió, incerteses i xocs sentimentals. Castillos de cartón és una muntanya russa de sensacions, on els protagonistes són els primers en marejar-se davant les pujades i baixades anímiques d’una obra on l’estabilitat és impossible.\nUna noia solitària, farcida de dubtes i sense saber cap on traçar el seu futur. Dos amics, l’un tímid i confús, l’altre massa segur d’ell mateix. Tots tres comparteixen estudis, Belles Arts, i una ambició desmesurada per triomfar al món de la pintura. A la vegada, tots tres són impotents sentimentals, incapaços d’estimar en condicions considerades socialment normals. La solució és fàcil, i emergeix aviat; la llibertat d’una joventut lluny de casa al Madrid dels anys vuitanta els empeny a encetar una relació a tres, que serà el motor d’una obra on els alts i baixos no concedeixen cap treva al lector.\nLa destresa d’Almudena Grandes per desgranar emocions amb originalitat i veu pròpia es fa palesa un cop més a Castillos de cartón. En aquesta ocasió, serà el discurs de la noia, María José, qui donarà vida a una història amb pinzellades eròtiques, que insinuen però no expliciten res. José, tumultuosa i influenciable, recorda tènuament la Lulú de Las edades de Lulú, malgrat la innocència de la primera l’allunya de la possibilitat d’equiparar-les. En paral·lel, Jaime i Marcos es delimiten com dos personatges essencials per equilibrar (i alhora tambalejar) la balança d’uns protagonistes que són l’essència de la història.\nAmb menys de dues-centes pàgines, Grandes esbossa una obra dramàtica amb tocs d’humor, jugant entre la novetat d’una situació poc corrent i l’evidència tàcita que tres no poden compartir el mateix. Castillos de cartón és, doncs, la demostració un cop més que no calen excessives pàgines per explicar una bona història i atrapar el lector.\n20 Març 2012 by Núria Juanico\tAlmudena Grandes\n2 thoughts on “Castillos de cartón”\n20 Març 2012 a les 19:12\nÉs un bon llibre però, havent llegit quasi tot el que ha escrit Almudena Grandes, aquest és el que menys empremta m’ha deixat.\n21 Març 2012 a les 19:08\nA mi també em va agradar però no tant com Los años difíciles, per exemple. Bon apunt!


Alfafar celebra el Dia Internacional del Jazz amb un festival online – RiberaTV\nDavant la impossibilitat de celebrar l’habitual concert organitzat per l’Ajuntament i el col·lectiu de músics Sedajazz, s’ha transformat la iniciativa en un festival online.\nEl pròxim 30 d’abril, amb motiu del Dia Internacional del Jazz, s’oferirà un festival amb onze actuacions diferents emeses des de València, el Brasil, Nova York, Jerez o Barcelona.\nLa huitena edició del Festival Sedajazz canvia la plaça del poble per les noves tecnologies i s’adapta així a la situació actual. El pròxim 30 d’abril, amb motiu del Dia Internacional del Jazz, l’Ajuntament d’Alfafar i el col·lectiu de músics Sedajazz ofereixen un festival a través de la xarxa social Instagram.\nLa impossibilitat de celebrar l’habitual concert en commemoració pel Dia Internacional del Jazz, aquest s’ha transformat en un festival online a través de la xarxa social Instagram. Amb aquest aquest esdeveniment, l’Ajuntament vol reforçar la seua aposta per la música i la cultura.\nAmb la celebració de Sedajazz, l’Ajuntament d’Alfafar consolida una cita cultural i familiar molt esperada en el municipi i se suma al Dia Internacional del Jazz que es commemora cada 30 d’abril. Una jornada que té com a objectiu sensibilitzar al públi\nAlfafar celebra el Dia Internacional del Jazz amb un festival online added by Ribera Televisió on 27 abril, 2020


Carlos Torres Vila es reuneix amb destacats empresaris catalans, consellers assessors regionals de BBVA a Catalunya - Diari de Terrassa\nImatge de la trobada virtual.\nCarlos Torres Vila es reuneix amb destacats empresaris catalans, consellers assessors regionals de BBVA a Catalunya\nEl president de BBVA Carlos Torres Vila, i el "country manager" de BBVA a Espanya, Peio Belausteguigoitia, s'han reunit de manera virtual amb destacats empresaris espanyols, membres del Consejo Asesor Regional (CAR) de BBVA a Espanya en la seva vuitena cita anual. En la trobada, que ha comptat amb la participació de Reyes Maroto, ministra d'Indústria, Comerç i Turisme, s'ha debatut sobre els principals desafiaments als quals s'enfronta el teixit empresarial espanyol davant l'actual crisi sanitària i econòmica.\nEls membres del Consejo Asesor Regional que han participat a la trobada són Ignacio Ferrero, president de Idilia Foods y president del CAR Catalunya de BBVA, Koldo Echebarria, director general de ESADE; Josep Lluís Bonet Ferrer, president de honor Freixenet; Elisabet Cañigueral, presidenta del Grupo Cañigueral; Sergi Ferrer-Salat, president de Grupo Ferrer Internacional; Oriol Guixà, conseller delegat i vicepresident de Lafarga Lacambra; Amancio López, president de Hotusa; Josep Pont, conseller delegat de grupo Borges; Manuel Puig, vicepresident de Puig; Alex Quintanilla, consejeller delegadt de Bamesa Aceros; Joan Roca, propietari de El Celler de Can Roca; Xavier Torra, president de Eurecat; Josep Vall Esquerda, president de Vall Companys; José Manuel Villanueva, co-fundador de Privalia y Sandra Sieber, professora i directora del departament de sistemes de informació d`'IESE.\nEn la seva intervenció, Carlos Torres Vila ha remarcat la importància de la col·laboració públic-privada per a la sortida de la crisi, on és clau crear un marc de confiança i certitud en àmbits com el regulador o el fiscal. Per al president de BBVA, tenim una oportunitat única per a "combinar les reformes estructurals que necessita la nostra economia amb iniciatives que tinguin el major efecte multiplicador sobre el creixement del PIB". "La crisi sanitària i econòmica actual és de tal magnitud que necessitem remar tots en la mateixa direcció per a continuar construint el futur del nostre país", va destacar.


Reobert al trànsit el carrer Major de la Seu d'Urgell — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Reobert al trànsit el carrer Major de la Seu d'Urgell\nReobert al trànsit el carrer Major de la Seu d'Urgell\nEnllestida la millora integral de la principal via comercial i turística de la ciutat Les obres han costat prop d'1,5 milions d'euros\nDes d'aquest matí ja ha quedat reobert al trànsit el carrer Major de la Seu d'Urgell després que s'hagin finalitzat les obres de rehabilitació del principal zona comercial i turística de la ciutat. Els treballs han servit per renovar el ferm i millorar la il·luminació, així com per renovar els serveis del subsòl, amb la doble canalització de les aigües pluvials i les residuals, la instal·lació dels tubs de la fibra òptica, i el soterrament els contenidors d'escombraries.\nSegons s'assenyala en un comunicat de premsa, amb aquestes obres, el carrer Major "no només ha guanyat qualitat de serveis, sinó que també ha millorat en la il·luminació i en el seu aspecte estètic, amb el reordenament de diversos elements de la superfície del carrer, i fent-lo més accessible per a tots els ciutadans, ja que s'hi ha construït diverses rampes per salvar espais on fins ara només hi havia escales".\nRecordem que s'ha invertit prop d'1,5 milions d'euros en l'eix principal del centre històric de la Seu, mentre que la reforma dels seus carrers adjacents de Fra Andreu Capella i Lluís de Sabater ha ascendit als 479.000 euros.\nLes obres de reforma del carrer Major de la Seu es van iniciar el passat 20 d'abril. Els treballs han estat seguits per una comissió formada per representants polítics i tècnics municipals, així com també de l'Associació de Veïns i de la Unió de Botiguers. A més, l'Ajuntament urgellenc també va posar a disposició diverses fórmules de contacte directe per als dubtes que anessin sorgint. L'evolució de les obres han pogut ser seguides a través d'un apartat específic que es va crear a la pàgina web de l'ajuntament.


Noves mesures de funcionament dels serveis de transport p...\nInici | Actualitat | Notícies | Noves mesures de funcionament dels serveis de transport públic\nNoves mesures de funcionament dels serveis de transport públic\n© Foto: Generalitat de Catalunya\nEls serveis de transports públics de viatgers adopten noves mesures de funcionament per combatre la propagació del coronavirus. La resolució s’ha pres després de valorar el descens de la demanda de transport, que ha estat del 75-90% en els diferents modes de transport, tot que hi ha hagut moment puntuals en els quals la reducció no ha estat tan significativa.\nServeis públics de transport de viatgers per carretera i serveis ferroviaris que transcorren íntegrament pel territori de Catalunya, tant interurbans com urbans, inclosos els prestats en l’Àrea Metropolitana de Barcelona:\nAplicaran una reducció de la freqüència horària de servei en dia feiner d’entre un 33% i un 67%.\nAquesta forquilla de reducció es concretarà atenent a les necessitats de cada operador i, molt especialment, a la demanda en hora punta. En aquest moment de màxima afluència l’oferta es podrà reforçar respecte aquests percentatges, per complir amb l’objectiu d’assolir una ocupació de només un terç de la capacitat màxima.\nLes alteracions s’aplicaran a partir de dimarts, 17 de març, en la majoria de casos. Per a més informació, les persones usuàries poden consultar els canals d’informació de cada operador.\nServeis de transport per carretera nocturns tant urbans com interurbans, inclosos els prestats en l’Àrea Metropolitana de Barcelona\nDins d’aquest marge d’entre el 33 i el 67%, podran oferir un percentatge diferent al dels serveis diürns.\nExcepcionalment, es podran suprimir línies que tinguin una demanda gairebé nul·la, especialment si existeixen alternatives de desplaçament.\nLes empreses prestadores dels serveis de transport públic, han de vetllar perquè en cap cas l’ocupació dels vehicles superi un terç de la seva capacitat.\nLes pàgines web de cada operador hauran d’oferir la concreció dels serveis que es prestaran.\nEn el cas que venguin bitllets online, hauran d’incloure un missatge que desaconselli viatjar, tret de casos inajornables.\nServeis de transport discrecional de les empreses per al trasllat del seus empleats als centres de treball\nLes empreses de transport han de vetllar per complir les distàncies mínimes entre persones fixades per les autoritats sanitàries.\nL’impacte econòmic que puguin causar aquestes mesures, i altres que es puguin adoptar en funció de l’evolució de la crisi sanitària, l’assumirà la Generalitat, amb les partides que s’habilitin per fer front a l’emergència.\nBarcelona reobre 70 parcs i zones verdes per complementar la xarxa d'itineraris\nBarcelona impulsa un pla d’acció per atreure turisme cultural


Rellotge de flors: 80 fotos d’idees originals per decorar un jardí o un solar\nVistes: 4 655\nRellotge de flors: mètodes d’ús i assessorament dels dissenyadors sobre la implementació (80 idees fotogràfiques)\nUn jardí descuidat i cuidat és poc probable que provoqui emocions positives, de manera que els jardiners seran contents de dedicar força temps a decorar el lloc. D'altra banda, en els darrers anys hi ha hagut una tendència més acusada a venir a la casa de camp, no a l'hort ni a la collita, sinó a relaxar-se o estar sol amb la natura.\nUna novetat del disseny del paisatge és la decoració de la zona del jardí amb una composició floral en forma de rellotge. A més, aquesta no només és una decoració sorprenent, sinó també un element pràctic que en qualsevol moment explicarà els altres sobre el temps. Les fotografies dels rellotges de flors ho confirmen eloqüentment.\nEntrar a la història\nCaracterístiques distintives dels bioritmes de color\nRellotge de bricolatge fet de flors\nLa necessitat de flors i de sol\nSelecció de colors\nUtilitzant la fletxa ombra\nFoto d’un rellotge de flors\nMoltes ciutats grans tenen rellotges florals. Per a ells, bàsicament, s’assigna un lloc força destacat a prop de la plaça central. Sens dubte, la missió decorativa s’assigna a la composició de flors naturals. El disseny del rellotge és un autèntic rellotge, només de mides més impressionants.\nPer primera vegada, els rellotges de flors van aparèixer a l’Imperi Romà, quan encara no havien pensat en la invenció d’un rellotge mecànic. Per determinar-ho, els científics utilitzaven bioritmes de plantes i flors en funció de l’hora del dia. Però això no va ser prou, ja que aquesta opció va funcionar des de principis de primavera fins a finals de tardor.\nPosteriorment, el rellotge floral va ser finalitzat per un geni en el camp de la biologia i la botànica Karl Liny. El seu disseny semblava un cercle dividit en sectors idèntics, on es plantaven plantes, revelant inflorescències en un període de temps determinat.\nAixí, les flors floreixen per ordre de sectors, comptant hora rere hora. L’invent va aparèixer per primer cop a Suècia.\nAl primer sol es revelen inflorescències de dent de lleó. A la tarda, el lliri tanca els pètals i s’amaga sota una coberta d’aigua. Al capvespre, es mostra un violeta nocturn.\nAixí doncs, apareixen bioritmes durant el dia, és a dir. flors s’obren i tanquen inflorescències en determinades hores del dia. Cadascú viu segons el seu propi horari.\nDe fet, tot el secret és que les flors contenen pigments que es poden transformar d’un a l’altre durant el dia, per la seva capacitat d’absorbir la llum del dia. A les fosques, la reacció es produeix exactament al contrari. Com a resultat, la planta sap quin és el moment del dia.\nPerò el més interessant és que si traslladeu la flor a un lloc fosc, els seus bioritmes vitals no canviaran. També s’obrirà durant el dia i tancarà al vespre. Tanmateix, en pertorbar regularment la llum natural, aquesta jugarà un paper i es poden alterar els bioritmes.\nDecora el jardí amb un rellotge floral fet per les teves pròpies mans. Però no tan senzill com sembla a primera vista. El procés en si és molt informatiu i emocionant. Podeu portar els nens a aquesta lliçó. Els serà útil aprendre en pràctica sobre astronomia solar i fets interessants de la botànica.\nAssegureu-vos de notar: els bioritmes de les plantes florals depenen del clima de la regió local i del grau d’il·luminació natural de la zona. En cas contrari, potser haureu d’ajustar la informació de color disponible.\nPerquè el rellotge de flors funcioni normalment, cal un clima assolellat favorable. A la pluja, no us heu de refiar de la fiabilitat del temps.\nPer crear un veritable rellotge de flors es requereixen diverses de les seves varietats. El més important: han d’obrir i tancar inflorescències en punts de temps estrictament definits que corresponen a la realitat.\nEls paràmetres principals per crear un projecte de rellotge floral són:\nselecció de la ubicació del rellotge. Aquí és important l’amplitud i l’excel·lent insolació. Eviteu obtenir ombres d’estructures i vegetació.\nel lloc ha de ser ben vist des de totes bandes, ja que no només és la decoració del lloc, sinó també un dispositiu indicador de temps.\nEl dial rodó és còmode i familiar. N’hi ha prou amb equipar un llit de flors rodó i dividir-lo en 12 parts (nombre d’hores). Abans d’això, val la pena realitzar la preparació del sòl.\nSobre el fons d'una gespa, hauria de destacar el dial. Per fer-ho, n’hi ha prou amb sobreposar-lo al voltant del perímetre amb pedres de colors vius o grava de diferents colors.\nen temps ennuvolat, no us heu de confiar en la precisió de les lectures del rellotge de flors, els bioritmes de les plantes poden desaprofitar.\nl’elecció dels planters és una qüestió responsable. Cal recollir informació amb antelació sobre els colors previstos per plantar. Conegui l’hora d’obertura i tancament de les seves inflorescències a la regió de residència per tal de marcar-les correctament en els sectors rellevants.\nLes espècies més adequades són les flors amb bioritmes pronunciats. Primer, convé observar les plantes seleccionades, recopilar una taula dels seus bioritmes i analitzar-la. Això ajudarà a evitar errors.\nPodeu crear un disseny senzill que mostri l’hora d’esmorzar, dinar i sopar.\nAl matí (de 7 a 10 hores) s’obren les flors de violetes, calèndules o pols de peu. A la tarda, a l’hora de dinar (de 13 a 15 hores), tanquen inflorescències de roselles i campanes blaves. Durant el sopar tard (del 20 al 21), els personatges nocturns obren els pètals: menjar de nit i tabac fragant.\nLlits de flors verticals: idees per crear bells jardins de flors amb les vostres mans (90 fotos)\nEl roser del país: un esquema de desglossament de diferents tipus de llits de flors i les millors varietats per al cultiu (70 fotos)\nHermosa gespa al lloc: com posar la gespa perfecta amb les teves pròpies mans? (100 fotos)\nHi ha moltes opcions, fins i tot podeu triar flors amb bioritmes similars a les vostres. Rellotge de flors al país: és molt bonic i a l’hora li dirà l’hora de menjar.\nLa forma més fàcil de crear un disseny és simple en el disseny tècnic. Exteriorment, aquesta opció no és menys atractiva i potser és encara més original. Aquí les flors compleixen una missió exclusivament decorativa.\nLa funció de visualització del temps serà assignada a l'ombra emesa pel gnomon, és a dir. una columna d’una certa alçada (s’utilitza una vareta de reforç o un puny de fusta). Primer, el cercle està marcat al lloc il·luminat per la llum del sol. El gnomon s’instal·la a la part central, amb un pendent mínim cap al nord.\nUna orientació més precisa ajudarà a determinar la brúixola, mentre que la construcció del dispositiu és millor al migdia, quan l’ombra del gnomon mostra el límit superior del dial (12 hores).\nFeu una marca d’aquest punt a la intersecció del cercle i l’ombra. Després d’això, es marquen sectors d’igual mida per la quantitat de 12 peces. Cada sector és igual a una hora.\nPlantes ornamentals: les millors i més populars per al jardí (115 fotos)\nTanca habitable: plantes adequades, opcions i disseny moderns (105 fotos)\nLlits de flors: idees i esquemes per a un disseny elegant per a jardiners principiants (110 fotos)\nPerquè els sectors no es fusionin entre ells, s’han de distingir per grava o vores de colors. Les flors preparades, preferentment les espècies de mida reduïda, s’han de situar dins dels sectors.\nAquesta és una excel·lent opció de decoració i, alhora, difícil de executar. A més, qualsevol planta floral que no requereix cap afecció als seus bioritmes és adequada per a la decoració. És fins i tot més fàcil fer una gespa rodona, organitzar números de flors al damunt i instal·lar un gnomon.Per a voreres, podeu aplicar diversos tipus de plantes similars a plantes joves o pedregades.\nFlors perennes: les principals varietats, les regles de sembra, cultiu i cura (75 fotos)\nTestos: idees per a la selecció de plantes d’interior i jardí (65 fotos)\nFlors anuals: plantes lluminoses, sense pretensions i amb flors tot l’estiu (100 fotos)\nPiscina al lloc: 105 fotos d’idees per crear un tanc elegant i còmode\nFlors sense pretensions per al jardí: 120 idees de selecció fotogràfica per a jardiners sense experiència\nMolsa decorativa: 75 fotos de cria i aplicació en disseny de paisatges\nBé, definitivament no ho puc fer. Treball molt difícil, em pregunto com es pot fer amb les vostres pròpies mans. Confio només en professionals.


Integració Social - EDN: de novembre 2017\nHem superat les 50.000 visites !!!\nMoltes gràcies a totes i tots els que de tant en tant us poseu al dia de les coses que anem fent en el CFGS d'Integració social !!!!\nAprenentatge-servei. El Raig i El Xalar preparen la flashmob pel dia 25 de novembre\nAquest any a Navàs, entre altres actes, es farà una Flashmob amb la participació de tota la ciutadania que vulgui sumar-s'hi sota el lema:\nJa n'hi ha prou d'aquesta cançó - Dia Internacional per l'eliminació de la violència envers les dones\nDance flashmob (cal portar samarreta vermella)\nData i Hora: Dissabte, 25/11/2017 a les 12:00\nLloc: PASSEIG DE RAMON VALL\nPer això ahir per la tarda, gràcies als futurs i futures integradors/es socials (alumnes de segon d'Integració social) que participen en l'aprenentatge-servei, els joves del Raig i els infants del Xalar van poder fer una bona estona d'assaig al gimnàs de l'EDN preparant la seva participació en aquest acte.\nPublicat per Albert Cunill a 0:07 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Aprenentatge servei, Dones, Gènere, Infància i adolescència, Notícies, Projectes\nAprenentatge-servei al Col·legi Sant Josep. The crazy farm\nUn dels alumnes de segon d'Integració social, l'Enric, col·labora a través de l'aprenentatge-servei els dimecres per la tarda en un dels tallers que realitzen els nens i nenes de cicle inicial de primària.\nEl taller es diu Art & Craft i durant els primers mesos de curs han estat treballant el projecte "The Crazy Farm".\nEn les imatges els podem veure treballant i també el resultat d'aquest taller que es basa en visual i plàstica, però en anglès.\nPublicat per Albert Cunill a 23:54 Cap comentari:\nAgafa'n un - deixa'n un (intercanvi de llibres de segona mà)\nDel 18 al 25 de novembre, des del claustre de professores i professors de l'EDN s’organitza una acció d’intercanvi de llibres, oberta a tothom qui hi vulgui participar.\nTots aquests dies hi haurà una taula instal·lada a la Sala de Jocs del nostre centre, on tothom que estigui vinculat a l'EDN que vulgui hi podrá deixar un llibre i, a canvi, endur-se’n un altre.\nDeixa’n un i agafa’n un.\nObert a tothom de la comunitat educativa de l'EDN.\nA la Sala de Jocs de l'EDN.\nPublicat per Albert Cunill a 7:28 Cap comentari:\nAviat iniciem cursos de Formació Ocupacional\nArticle sobre els albergs socials de Barcelona\nAl final llego a la conclusión que "hacemos" falta que estemos casi 1.500 "personas" en la calle para realizar una labor social no hacia nosotros mismos, pero sí para los que viven de nosotros y actuamos como un mensaje vivo hacia la sociedad: "No te quejes de lo poco que cobras o de las infames ayudas porque este colectivo está peor que tú".\nPublicat per Albert Cunill a 9:35 Cap comentari:\nXerrada i fotografies: "Dona, cos i territori"\nAquesta xerrada i presentació fotogràfica és obra de la comunicadora i gestora cultural Laura Solé Martín.\nEs tracta d'un "mapa de rutes, bategades i resistències, a través del testimoni de dones rurals de diverses geografies de l’Amèrica llatina que des de la lluita per la defensa de la terra, en el fons lluiten per la defensa de la vida".\nSi voleu venir: dijous 30 de novembre a les 18'30 de la Sala d'Actes de l'EDN de Navàs.\nEtiquetes de comentaris: Dones, Exclusió social, Notícies, Xerrades\nEl paper de les dones dins de la història.\nEl Museu de la Història d'Artés està organitzant el congrés sobre el paper de la dona al llarg de la història. En aquest tenim convidats de diverses universitats de Catalunya ( UAB, UB, UdG i FUB).\nEl congrés se celebra el 18 i 19 de novembre (coincidint que el 19 de novembre de 1933 la dona va exercir per primera vegada el dret de vot a Espanya).\nEl dissabte professores de les universitats exposaran l'evolució històrica del rol de la dona a les diferents etapes; des de la prehistòria a l'època contemporània. En canvi, diumenge es presenta com una taula rodona amb diverses convidades relacionades amb la posició actual de la dona.\nPer a inscriure't clica aquí.\nEtiquetes de comentaris: Dones, Gènere, Jornades, Notícies\nL'esport com a eina terapèutica i d'inclusió social en drogodependències\nPublicat per Albert Cunill a 11:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Addiccions, Exclusió social, Notícies, Xerrades\nCinc llocs de treball a Càritas de Barcelona per a integradors/es socials.\nConvocatòria per a cobrir 5 llocs de tècnic/a en integració social pel centre d’emergències de menors no acompanyats de Càritas Diocesana de Barcelona\nÉs una Institució sense ànim de lucre que pertany a l’església catòlica i que té com a missió acollir i treballar amb les persones en situació de pobresa i necessitat, perquè siguin protagonistes del seu propi desenvolupament integral, des del compromís de la comunitat cristiana. Aquest fer inclou l’acollida, la sensibilització de la societat i la denúncia de les situacions d’injustícia amb fets i paraules, per aconseguir un món més just.\nA qui s'adreça aquesta convocatòria\nConvocatòria interna i externa\nCapacitat de treball en equip interdisciplinar\nFacilitat i capacitat de diàleg, habilitats comunicatives\nS’ofereixen 5 llocs de Tècnic/a en Integració Social pel Centre d’emergències de Menors no Acompanyats .\nLes Funcions principals són\nAcompanyament dels i les menors\nEsdevenir referents positius per als menors i joves\nAtendre i realitzar tasques del quotidià\nAssistir i participar activament en les reunions d’equip\nParticipació en l’elaboració de la planificació de les activitats del centre\nAssumir els objectius del projecte i coresponsabilitzar-se del que li correspongui en els Plans de Treball, consensuats en equip\nConeixements en àrab francès i/o anglès\nCapacitat en resolució de Conflictes\nSer conscient de les pròpies limitacions\n2 Tècnic/a d’Integració Social a jornada completa 35h/s 20.397,58€ / bruts anuals\n2 Tècnic/a d’Integració Social a jornada completa 35h/s (torn de nit) 20.397,58€ / bruts anuals\n1 Tècnic/a d’Integració Social a 29h/s (Caps de setmana) 16.900,85€ / bruts anuals\nLes persones interessades han d’enviar el seu currículum a: ad@analisisydesarrollo.com abans del 10 de novembre de 2017 posant com a referència TIS.\nEtiquetes de comentaris: Borsa de treball, Immigració, Infància i adolescència, Notícies\nAvui hem engrescat als infants del Col·legi Sant Josep de Navàs a participar en el Consell Municipal d'Infants\nAvui, divendres dia 3 de novembre, alumnes dels dos cursos del CFGS d'Integració Social de l'EDN hem anat al Col·legi Sant Josep de Navàs per tal d'animar als infants de 5è i 6è de primària a participar del Consell Municipal d'Infants del poble.\nHem preparat tot d'activitats cooperatives per reflectir la importància de treballar plegats, de sentir-nos un sent un col·lectiu. Cal dir que tots els nens i nenes han participat amb un enorme entusiasme i mostrant unes ganes de fer les coses bé, de treballar en equip, de disfrutar del moment... immenses.\nMoltes gràcies a la direcció del centre, l'equip de mestres i, especialment, a tots els infants del cicle superior de primària per com ens han acollit, com hem pogut gaudir i com hem sentit el seu agraïment pel temps i esforços que hem fet per tirar endavant aquesta jornada. Felicitats per una tasca tan ben feta a nivell de col·legi !!!\nPublicat per Albert Cunill a 16:00 Cap comentari:\nAprenentatge-servei. El Raig i El Xalar preparen l...\nAprenentatge-servei al Col·legi Sant Josep. The cr...\nAgafa'n un - deixa'n un (intercanvi de llibres de ...\nL'esport com a eina terapèutica i d'inclusió socia...\nCinc llocs de treball a Càritas de Barcelona per a...\nAvui hem engrescat als infants del Col·legi Sant J...\nHem donat el tret de sortida del Consell Municipal...\nJa som a la castanyada !!!


Ahir van sortir les assignacions, al premer el botó per veure-les no sortia res, pantalla en blanc. La nota la van validar el mateix dia 26 al migdia, creia que era una mica tard. Avui e anat Via Laietana i m'han dit que m'he quedat sense places, però puc esperar al 2 d'octubre per veure la reassignació. He demanat si podia saber el nombre de places que s'han cobert de 25 i m'han dit que no per la llei de protecció de dades. Una mica extrany ja que al juny si hem van dir les places que quedaven a cada reassignació. Sabeu si poden dir lla llista d'espera, o el número de gent que s'ha matriculat? Gràcies\nAquest tema només te’l pot respondre la mateixa Oficina d’Accés a la Universitat a la qual et vas dirigir personalment. Per tant, la seva normativa és l’única que compta en aquest tema. Potser pots tornar a parlar-hi i intentar resoldre el dubte de per què t’ho van dir en una ocasió i no en una altra.\nEns sap greu no poder ajudar més!\nGràcies per escriure’ns i molta sort a la reassignació 🙂


Obertura de dues places al ministeri d’Afers Exteriors i tres al d’Educació i Ensenyament Superior - FÒRUM.ad\nEl 14/04/21 19:58\nEl Govern ha aprovat, en sessió de Consell de Ministres i a proposta de les titulars d’Afers Exteriors, Maria Ubach, i Educació i Ensenyament Superior, Ester Vilarrubla, l’obertura per cobrir diverses places adscrites als seus ministeris.\nEn el cas de les d’Afers Exteriors, el ministre Portaveu ha detallat que es tracta de la licitació de dues places de funcionari amb el rang de tercer secretari del Cos Especial de la Carrera Diplomàtica. Els tercers secretaris tenen com a tasca coordinar, efectuar i seguir accions i activitats derivades de les relacions dins de projectes multilaterals, bilaterals, consulars o de la Unió Europea.\nEl pressupost de l’exercici 2019 permetia crear i licitar 5 places d’aquestes característiques, però finalment només van cobrir-se’n tres. Ara s’obre el procés per licitar les dues restants mitjançant un concurs de mobilitat interna. El termini per presentar candidatures és el 23 d’abril. En cas que quedi desert, s’obriria un concurs extern.\nPel que fa Educació, es tracta de la cobertura d’una plaça de professor de tecnologia adscrita al departament d’Escola Andorrana, i de dues places vacants de tècnic especialitzat en l’àmbit de l’educació social, totes corresponents al nivell N-B4 del sistema de classificació del Cos d’Educació.\nEls interessats en qualsevol dels tres llocs de feina poden consultar i descarregar-se el plec de bases de la convocatòria i la sol·licitud a www.educacio.ad o al Servei de Tràmits. La data límit de presentació de la documentació és el 5 de maig.\nNotícia Anterior: El Govern treballa en el desenvolupament i reconeixement europeu d’un certificat COVID-19 propi\nSegüent Notícia: Es restringeix el sobrevol a l’espai aeri andorrà amb motiu de la XXVII Cimera Iberoamericana


Talls d’aigua a Pins Vens - L'Eco de Sitges\nTalls d’aigua a Pins Vens\nAroa Tort i López 31/08/2021\nLa bomba d’aigua dels pisos de la Blanca Subur\nEls veïns i veïnes de la promoció de pisos de protecció oficial Blanca Subur estan vivint un estiu ple de complicacions. El bloc número 10 del carrer Rita Benaprès i Mestre denuncia que han estat quatre caps de setmana seguits en ple juliol sense aigua. A més d’altres incidències que tenen contínuament en els edificis, de les quals se n’hauria de fer responsable la propietat, la immobiliària Immocaixa.\nEls veïns, però, recalquen que no responen a les eves queixes o que ho fan tard, i que no els donen cap explicació: “estem desemparats; posen solucions per arreglar un moment concret, però tornen a fallar”, expliquen.\nA L’Eco d’aquesta setmana expliquem aquest problema que tenen els veïns de l’immoble. Podeu trobar el setmanari als punts de venda habituals: quioscos, supermercats, estancs, fleques… A més, també el podeu comprar per iQuiosc.cat, on el llegireu en el mateix format que el paper.\nCompra’l a l’iQuiosc


Les famílies espanyoles amb persones depenents al seu càrrec suspenen al Sistema d'Atenció a la Dependència | Consumer\nLes famílies espanyoles amb persones depenents al seu càrrec suspenen al Sistema d’Atenció a la Dependència\nNomés el 26% d'aquest sector de la població rep en l'actualitat les ajudes\nEl Sistema d’Atenció a la Dependència (SAAD) rep un suspens de les famílies espanyoles amb persones depenents al seu càrrec perquè consideren que genera “expectatives incomplides” entre el col·lectiu i les seves famílies. Aquesta una conclusió recollida en l’estudi “Ajudes a la Dependència a Espanya. Situació Actual”, elaborat per la Fundació Caser i que reflecteix la disconformitat social respecte a l’aplicació de la llei. Les dades obtingudes es basen en la realització de 2.300 enquestes, entre població depenent i no depenent, per descobrir l’opinió de tots dos col·lectius sobre la gestió de les administracions i del grau d’atenció que perceben aquestes persones.\n“Hem constatat que la realitat no és propícia per a aquestes persones”, va criticar el director gerent de la fundació, Juan Sitges, durant la presentació de l’informe. En aquest sentit, va explicar que només el 26% d’aquest sector de la població “rep en l’actualitat les ajudes del SAAD”, a pesar que una de cada tres famílies espanyoles es veu obligada a requerir-les per explicar entre els seus membres amb un dependent. “Ens sorprèn que el servei que menys col·laboració rep de l’Administració sigui l’ajuda domiciliària, quan és la més demandada”, va apuntar Sitges.\nLa falta de cobertura que ofereix l’Estat “explica l’escàs nivell de satisfacció dels ciutadans que en la seva majoria opinen que, encara que el sistema avança, encara falta molt temps per a la seva implantació real”, va explicar. Gairebé la meitat dels enquestats creu que algunes famílies reben ajudes, però no totes. Per la seva banda, el percentatge d’espanyols que consideren que funciona de manera adequada no aconsegueix el 3%, va precisar.\nLa percepció varia, no obstant això, en funció de cada comunitat autònoma. L’estudi situa així a Cantàbria com la regió “millor valorada” quant al correcte funcionament del sistema, a la qual la població general qualifica amb una nota mitjana de 6,5 sobre 10. La puntuació “més baixa” recau a Múrcia i Balears, que reben un 5,6, puntuació que descendeix a 4,2 i 3,3 de forma respectiva quan els que valoren són persones depenents.\nEls enquestats són molt crítics en qualificar les ajudes que ofereix el SAAD, doncs encara que la visió general sigui més benvolent, la mitjana de satisfacció del col·lectiu és de 3,8, va assenyalar Sitges. També va destacar que el 75% dels enquestats considera que “la falta d’enteniment entre l’Estat i les administracions autonòmiques suposa un dels aspectes que dificulten la implantació de la llei”.\nQuant al perfil del dependent a Espanya, el treball assenyala que el 64% són dones i el 36% restant són homes. De totes aquestes persones, el 70% són majors de 65 anys. Pel que es refereix a la causa que ha provocat la situació de dependència, en el 50% dels casos s’indica l’edat avançada o la vellesa, en el 42 % s’atribueix a les malalties físiques i en el 34% es responsabilitza a les psíquiques. Per la seva banda, els accidents representen un 8%.\natenció dependència sistema suspens


PAMELA COCHRANE ESTÀ DARRERE DEL SOMNIADOR LOOK D’ESTRELLA DE HOLLYWOOD DE LANA DEL REY BEAUTY - ALTRES\nPamela Cochrane està darrere del somniador look d’estrella de Hollywood de Lana del Rey\nDes d’artistes digitals fins a fotògrafs, escultors corporals i estilistes de cabells fins a maquilladors i ungles, a la nostra Sèrie Spotlight , perfilem els creatius que trenquen el llibre de regles en les seves respectives indústries.\nSi alguna vegada us heu trobat admirant els ulls de gat retro de Lana del Rey, la pell cremosa impecable o els llavis nus embotits, és molt probable que hàgiu apreciat la feina de Pamela Cochrane .\nCochrane és l’artista de maquillatge de Del Rey des del 2011, quan el cantant era només un artista recentment signat, amb la cara fresca, Cochrane és l’encarregat de cultivar l’aspecte retroamericà de la firma de Del Rey que des de Videojocs ens té febles a tots els genolls. Juntament amb l’estilista Anna Cafone, Cochrane va ajudar a construir la mitologia que envolta Del Rey i la seva bellesa atemporal, somiadora, glamurosa, kitschy-en-aquell-clàssic.\nObsessionada amb la bellesa des de l'adolescència que va créixer a Escòcia als anys 90, quan es maquillaven els regals amb revistes i celles a un centímetre de la seva vida, Cochrane es va tallar les dents ajudant les llegendes de maquillatge Alex Box i Charlotte Tilbury abans esclatant tota sola. Avui té moltes portades ( inclòs Atordit ), art de l'àlbum, vídeos musicals, darrerament de doble funció Fuck it I Love You i The Greatest - i la catifa vermella es veu sota el cinturó. Ens vam posar al dia amb el maquillador per obtenir més informació ...\nDazed Primavera-EstiuNúmero 2017Fotografia Charlotte Wales, estilismeRobbie Spencer\nParla’ns de tu mateix i d’on vas créixer.\nPamela Cochrane: Vaig créixer en petites ciutats de tota Escòcia, nascudes a Glasgow, després em vaig mudar a Pitlochry, Thurso, i després vaig anar a una petita ciutat anomenada Biggar fins que vaig sortir de casa als 17 anys, primer a Edimburg i després a Londres un any després.\nCrec que moure’m molt des de petit m’ha facilitat l’adaptació a llocs, persones i situacions, cosa que ajuda a la naturalesa de la meva feina. A la meva vida adulta, he viscut principalment a Londres des de l'any 2000, així com una estada de tres anys a Nova York, que era un somni que sempre havia tingut i que era una de les millors coses que he fet mai per construir personatges. .\nRecordes la primera vegada que vas ser conscient de la teva aparença?\nPamela Cochrane: Recordo que la meva mare sempre ens faria els cabells a mi i a la meva germana i feia que passés tant de temps en mi intentant aconseguir una cua de cavall el més alta i elegant possible. Sempre havia de ser perfecte i molt alt al cap, amb un brioix, per descomptat.\nEn créixer, què va informar la vostra comprensió de la bellesa i la identitat i la manera de presentar-vos visualment?\nPamela Cochrane: Als meus primers anys d’adolescència, definitivament m’agradaven els anys 90 de les revistes per a adolescents Mizz , Felicitat , i Xuclar r que sempre venia amb regals de maquillatge brillant en aquell moment. També em va inspirar molt els meus amics, a tots ens encantava la bellesa i obsessionats amb el maquillatge, l’adobament i l’arrossegament de les celles, cosa que crec que hauríem d’haver après a l’escola als anys 90! Als meus últims anys d’adolescència / principis dels anys vint, Atordit i Vogue eren les meves revistes i la meva icona d’estil era l’actriu dels anys 60 Anna Karina.


"El p�blic espanyol es pren com una provocaci� tot all� que sona catal�"\nEl Singular Digital 20-Gen-2010\nEntrevista a Joel Joan, president de l'Acad�mia del Cinema\nJoel Joan va anar a Hollywood per demanar que el cinema en catal� pogu�s competir en els propers Oscars i aix� mirar d'igual a igual les dem�s ind�stries mundials. La creaci� dels premis Gaud� l'any passat ja van ser un primer pas per crear una imatge per la ind�stria del pa�s. I ara, amb la segona edici� el dia 1 de febrer i la intenci� del Govern de tirar endavant la Llei del Cinema, Joan ens explica en quin punt es troba el nostre cinema, qu� suposar� la llei i quina relaci� t� amb l'acad�mia espanyola.\nper Maria Coll i Pere S. Gimferrer\nEls premis Gaud� celebraran aquest febrer la seva segona edici�. S�n la seva consolidaci�?\nGaireb� diria que amb la primera edici� ja vam estrenar i consolidar els Gaud�, en el sentit que la professi� i el p�blic els va rebre amb una naturalitat com si els hagu�ssim estat celebrant des de fa deu anys. Va ser la primera gran sorpresa que vaig tenir. Si de cas, amb aquesta segona edici�, es pot dir que ja som m�s acad�mics: tenim entre 60 i 70 membres m�s. Aix� vol dir que els professionals aposten per aquesta nova instituci� que �s l�Acad�mia del Cinema Catal�.\nAquest any, per�, hi ha m�s varietat en les candidatures...\nL�any passat les quatre pel�l�cules nominades a la categoria de llengua catalana eren les �niques que s�havien rodat en catal�. En canvi, aquest any hem pogut triar entre 15.\nRecentment va viatjar als EUA per promocionar que una pel�l�cula catalana particip�s als Oscars. Com valora la trobada?\nMolt positivament. Vam anar a trucar a Hollywood a la porta i els vam fer saber que a Europa havia nascut una acad�mia que darrere t� 10 milions de parlants i amb una ind�stria de professionals molt consolidada. I la veritat �s que van quedar molt sorpresos en veure la for�a de la nostra ind�stria i que es produ�s tant en llengua catalana. L�any passat vam produir tant com Holanda.\nPer� des d�aqu� Ignasi Guardans no es va mostrar molt efusiu amb la proposta d�enviar una pel�l�cula en catal� als Oscars.\nEl que l�Ignasi va dir va ser que la potestat d�enviar les pel�l�cules a Hollywood �s de l�Acad�mia Espanyola, i aix� �s com �s. Cada Estat t� dret a presentar una pel�l�cula i la tria la seva acad�mia. Per� el que nosaltres hem proposat �s que com que la llengua catalana ho t� dif�cil aix� d�arribar a Hollywood a trav�s de l�espanyola, perqu� hi ha moltes m�s produccions en castell�, doncs que les pel�l�cules rodades en catal� tinguin acc�s directe. D�aquesta manera es podria promocionar m�s cinema espanyol i tamb� m�s professionals.\nNo li sembla que l�acad�mia espanyola prefereix no mullar-se gaire respecte aquest tema?\nDiuen que aix� no �s una cosa que depengui d�ells. Si Hollywood un dia accepta que en comptes d�una pel�l�cula per pa�s es pugui presentar una pel�l�cula per llengua, tampoc s�hi posaran en contra. Encara que tampoc estan entusiasmats amb la idea de portar m�s pel�l�cules a Hollywood pel simple fet de tenir diverses lleng�es en el territori. Per� encara que no els entusiasmi ara, n�estic segur que ho acabaran entenent. De fet, m�he de trobar amb l��lex de la Iglesia ben aviat i parlar-ne.\nCom s�n les relacions entre les acad�mies?\nS�n excel�lents. Compartim espai al SGAE quan s�han de fer confer�ncies, compartim l�objectiu de promocionar el cinema espanyol i catal� amb el m�xim prestigi, i no ens fem nosa, ni ens trepitgem.\nPer� el cinema catal�, a l�hora de fer n�meros, nom�s representa un 1% del p�blic que ha anat a les sales...\nAix� es pot atribuir, d�entrada, al fet que el cinema catal� gaudeix de molta menys promoci� que el nord-americ�. Estem copats per un mercat, l�americ�, que ho pot tot i que ens empastifa tots els autobusos i tots els espais de publicitat de la ciutat i de les televisions.\nEl conseller Joan Manuel Tresserras, en una entrevista en aquest mateix diari, va indicar que hi havia certa desconfian�a cap a la qualitat del cinema fet aqu�.\nM�s que desconfiar de la qualitat, l�espectador sap que els mitjans i les possibilitats de fer cinema de les majors s�n desenes de vegades superiors que a aqu�, on tenim un pressupost de mili� i mig per film. En aquest sentit amb les comparacions hi sortim perdent. Per� no crec que es tracti de desconfian�a: quan la gent va a veure una pel�l�cula d�en Marc Recha o d�en Marc Serra saben molt b� qu� van a veure i s�n autors que es veuen a molts festivals al llarg de l�any i que guanyen premis. �s cinema que es distribueix i t� espectadors arreu del m�n.\nTresserras tamb� deia que una manera de millorar la imatge del cinema catal� seria promocionar nom�s quatre pel�l�cules a l�any i que tinguessin un pressupost molt m�s ampli en lloc de repartir a totes les propostes. Com ho veu?\nEl departament es planteja tenir cinema catal� mainstream, destinat al gran p�blic, en lloc del cinema d�autor on la nostra ind�stria s�hi sent m�s c�mode. Jo celebro que es vulgui invertir m�s en aquest cinema i arribar a unes capes d�espectadors on no solem arribar i si s�n quatre les pel�l�cules que ens podem permetre amb aquestes subvencions, doncs benvingudes siguin, fins que siguin 8 o 10 o 12. Per� s�n mercats diferents que tard o d�hora hav�em d�enfocar i personalment ho veig correcte.\nQuina valoraci� fa de la Llei del Cinema?\n�s una llei que ja tocava. Per fi s'encara un tema molt inc�mode per a una societat democr�tica i suposadament biling�e com la nostra, en la qual els espectadors que volen veure una pel�l�cula en catal� no poden, com passava en ple franquisme. I com a president de l�Acad�mia celebro que posi sobre la taula els subt�tols, dels que mai se�n parla. I �s que els catalans tamb� sabem llegir! A m�s, pot ser una eina d�integraci� i d�aprenentatge per tots aquells parlen el catal� per� els costa llegir-lo i escriure�l.\nDes de la conselleria s�espera encara una reacci� de les majors. Ho acabaran acceptant?\nSens dubte. Els americans seran tot el que tu vulguis, per� a l�hora de respectar la llei la respecten. L�amena�a de deixar de projectar cinema a Catalunya �s incongruent perqu� s�ha demostrat que Catalunya �s de les zones d�Europa on m�s es va al cinema i no deixaran el mercat perqu� hagin de doblar una pel�l�cula o no. I el p�blic no deixar� d�anar al cinema.\nEs donar� dues opcions al cinema, per� creu que s�hi anir� m�s?\nI tant! El dia que aquesta llei sigui viable i pugui anar al cinema amb la meva filla o la meva xicota sense haver d�anar a l�altra punta de la ciutat buscant una sala on es projecti en catal�, doncs hi anir� m�s sovint perqu� ho tindr� m�s a prop de casa. El fet de sumar un idioma m�s en l�oferta dels espectadors no resta. Els catalans no ens comportem d�una manera xen�foba amb les lleng�es ni els hi fem boicot: al contrari, una llengua m�s vol dir que amplies el mercat a la gent. Ser� m�s proper anar al cinema.\nIgnasi Guardans va dir que el p�blic espanyol preferia veure una pel�l�cula en irani� que en catal�...\nEl p�blic espanyol t� un problema amb Catalunya i �s veritat que tot all� que sona catal� s�ho prenen com una provocaci� a la identitat hisp�nica i fins i tot a la naci� espanyola. Problema d�ells.\nLes pel�l�cules catalanes estan millor valorades a Europa que a la resta de l�Estat?\nLa llengua catalana est� m�s ben valorada a Europa en general! Si mires les universitats europees on s�hi pot estudiar catal� i ho compares amb les espanyoles, et trobes que Alemanya en t� 27 i a Espanya nom�s n�hi ha tres. El tantsemenfotisme d�Espanya respecte la nostra llengua �s conegut. Tampoc veig jo que tinguin una passi� per la nostra poesia, la nostra literatura i que a les escoles facin una horeta de catal� com aqu� nosaltres estudiem el castell�. �s un desinter�s hist�ric i no canviar� mai per anys que passin.


Com cada any, en el marc de les Festes de la Mare de Déu del Carme, l’agrupació de Protecció Civil de Santanyí ha organitzat una neteja del fons marí.\najsantanyi.net 12/07/2018 - 22:56:27\nCom cada any, en el marc de les Festes de la Mare de Déu del Carme, l’agrupació de Protecció Civil de Santanyí ha organitzat una neteja del fons marí del port de Cala Figuera.\nI com cada any compta amb el suport de l’Ajuntament de Santanyí. Aquesta vegada els bussejadors de Protermar, Semdesa, Can Amengual, Protecció Civil de Calvià i de Ports de les Illes han retirat 1.425 quilos de residus de tot tipus de les aigües del nucli costaner. El regidor de Medi Ambient i batle pedani de Cala Figuera, Salvador Ferrer, s’ha mostrat molt satisfet: “l’any passat vàrem aconseguir treure una embarcació que s’havia enfonsat amb un temporal, i enguany els bussejadors s’han centrat en elements potser més petits, però que sumats suposen una gran quantitat de brutor retirada.\nÉs una gran satisfacció que cada any l’aigua de Cala Figuera estigui més neta, i intentarem organitzar neteges com aquesta més sovint”.


Rubí viu un Carnaval molt participatiu i vistós aquest cap de setmana - Ajuntament de Rubí\nRubí viu un Carnaval molt participatiu i vistós aquest cap de setmana\nRubí viu un Carnaval molt participatiu i vistós aquest cap de setmana Els premis a les tres millors comparses de la rua de dissabte es donaran a conèixer aquest dimarts en un acte a la Biblioteca Mestre Martí Tauler https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/rubi-viu-un-carnaval-molt-participatiu-i-vistos-aquest-cap-de-setmana https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/rubi-viu-un-carnaval-molt-participatiu-i-vistos-aquest-cap-de-setmana/@@images/image/preview\nEls premis a les tres millors comparses de la rua de dissabte es donaran a conèixer aquest dimarts en un acte a la Biblioteca Mestre Martí Tauler\nLa rua infantil de diumenge va comptar amb la participació d’un total de 9 comparses i 9 grups d’animació (foto: Localpres)\nRubí ha viscut un intens cap de setmana de Carnaval. Tant la rua de dissabte com la de diumenge han estat molt participatives i lluïdes, amb prop de 1.300 participants entre totes dues. Una de les novetats d’enguany ha estat la nova ubicació del ball per a joves al pavelló municipal de Can Rosés, pel qual hi han passat més de 2.000 rubinencs ─en cap moment s’ha superat l’aforament màxim permès, que era de 760 persones a la vegada─.\nLa jornada de dissabte es va iniciar amb l’espectacle familiar El conte del Rei Carnestoltes i la Vella Quaresma, seguit a la tarda de la gran rua, en la qual hi van desfilar més de 900 persones. Un total de 23 grups ─ 18 comparses, 3 grups d’animació i 2 grups fora de concurs─ van seguir l’itinerari pels carrers de la ciutat. La rua va destacar per la varietat de les comparses participants, l’originalitat de les disfresses ─la majoria d’elles molt treballades─ i l’animació de tots els grups. En el marc d’aquesta desfilada es va celebrar el tradicional concurs de comparses, que premiarà amb 700 €, 400 € i 200 € els tres millors grups ─els guardons es lliuraran aquest dimarts a les 19.30 h en un acte que tindrà lloc a la Biblioteca Municipal Mestre Martí Tauler─. La rua va finalitzar a la plaça del Doctor Guardiet amb una xocolatada, una guerra de confeti i les actuacions del grup de versions MalakaTones i de la formació de rumba catalana Dijous Paella. Unes 500 persones aproximadament van presenciar la gran fi de festa de la rua de dissabte.\nAl vespre, l’obra musical Moulin Rouge es va representar al Teatre Municipal La Sala. Prop de 200 persones no van deixar perdre l’oportunitat de veure aquest espectacle, que adapta de manera lliure la popular pel·lícula de Baz Luhrman.\nA la nit, el pavelló municipal de Can Rosés va acollir per primera vegada el ball de Carnaval per a joves. Més de 2.000 persones van acostar-se al recinte per gaudir de les actuacions dels DJ’s Roige Soler ─molt aclamat pel públic més jove─ i Set Steve Wonderful and the Smashing Funk Kings. La capacitat màxima de l’activitat era de 760 persones a la vegada, aforament que no es va superar en cap moment. Això va comportar cues per entrar a l’espai i una gran quantitat de persones als voltants de l’equipament, algunes de les quals van marxar sense entrar al ball. Tot i els esforços del consistori a l’hora de difondre entre els joves assistents la necessitat d’un consum responsable d’alcohol, l’ambulància va haver d’atendre diverses intoxicacions etíliques lleus.\nEl servei especial d’autobús gratuït que l’Ajuntament va habilitar amb l’objectiu de facilitar el desplaçament dels joves fins a Can Rosés i, alhora, garantir-ne la màxima seguretat, va tenir una molt bona acollida per part del públic. Entre les 22.30 h i les 00.30 h, el servei va realitzar un total de vuit viatges en direcció a Can Rosés amb els vehicles completament plens. Pel que fa a la tornada, es van realitzar quatre transports amb un 50% d’ocupació dels autocars.\nDiumenge dedicat als més petits\nEls nens i nenes van ser un cop més els protagonistes del matí de diumenge amb la tradicional rua infantil, que enguany ha comptat amb un total de 18 grups ─9 d’animació i 9 comparses─ i una participació d’unes 370 persones. La pluja va deslluir sensiblement la jornada de diumenge, ja que es van haver de suspendre els tallers programats a la plaça de Catalunya i ajornar de manera temporal els jocs organitzats a la plaça del Doctor Guardiet. Una de les activitats més destacades va ser l’actuació del grup d’animació Rats!, guanyadors del Festival de titelles de Lleida, que van oferir un espectacle amb molta percussió i ritme.\nEl pavelló de Can Rosés va acollir el ball de Carnaval per a joves (foto: Localpres)\nEl punt musical de la nit de dissabte el van posar els DJ's que van actuar a Can Rosés (foto: Localpres)\nL'espectacle Rats! ha estat molt aplaudit pel públic (foto: Localpres)\nEls nens han estat els autèntics protagonistes de la jornada de diumenge (foto: Localpres)\nComparses participants a les rues de Carnaval (foto: Localpres)


Art al carrer. Auguste Rodin a Barcelona - SIESTV\n31 des. 2009 Art al carrer. Auguste Rodin a Barcelona\nLa mostra inclou l'exhibició d'El pensador i sis escultures més monumentals del mestre francés\nNo únicament va revolucionar L’art de L’escultura, que havia quedat relegat a una disciplina avorrida i reduït a simple monument commemoratiu, sinó que també va demostrar la seva modernitat apostant per exposar les seves escultures a L’aire lliure. Precisament, més D’un segle després, algunes de les obres més famoses D’Auguste Rodin (París, 1840 ? Meudon, 1917) s’erigeixen sobre la via pública de Barcelona en una iniciativa de L’Obra Social ?la Caixa? amb la coL’laboració de L’Ajuntament.\nLa mostra Art al carrer. Auguste Rodin a Barcelona reuneix a la Rambla de Catalunya set escultures monumentals del Museu Rodin de París: El pensador (que el mestre va concebre en un inici per formar part del grup escultòric de La Porta de l’Infern però que va acabar cobrant vida autònoma), i sis estudis dels sis prohoms que componen Els burgesos de Calais. L’exposició forma part del programa Art al carrer, una iniciativa pionera de L’Obra Social ?la Caixa? que ja ha portat a la ciutat de Barcelona dues exposicions a l’aire lliure de Manolo Valdés i Igor Mitoraj. L’objectiu d’aquest cicle és treure L’art de les sales D’exposicions, tornar-lo a L’espai públic i provocar un diàleg amb L’arquitectura. I ningú millor que Rodin per fer-ho, ja que va concebre les seves escultures perquè s’exposessin a L’aire lliure.\nLes set escultures monumentals que componen L’exposició Art al carrer. Auguste Rodin a Barcelona, comissariada per Hélène Marraud, del Museu Rodin de París, estan instaL’lades a la Rambla Catalunya ?entre els carrers de Consell de Cent i Diputació- i es podran veure fins al 6 de febrer de 2010.


Adreça: Can Carreres\nSegles: XV - XVI // XVII - // XIX -\nEdifici aïllat de dues plantes i coberta de doble vessant a laterals situat a la riba del Ter. De l’estructura de la casa es diferencia bé la masia original de l’ampliació a la part posterior i a la façana.\nLa planta baixa està formada per una porta principal de mig punt amb blocs de còdol mitjans i un banc corregut a la part dreta de la façana. A la banda nord hi ha restes de contraforts. A més, hi ha vàries finestres petites.\nAl primer pis les finestres són de permòdols emmarcades de pedra sorrenca. La de la façana principal té l’ampit i les impostes treballats i decoració geomètrica a la llinda. A una altra de les finestres permodulades hi ha una creu amb dos escuts inscrits, un amb una roda de molí i tres feixos de cereals i l’altre amb set franges verticals. Al sector lateral meridional hi ha restes d’un rellotge de sol. El ràfec és senzill i comença amb les teules del sostre. Al sostre destaca la xemeneia rectangular amb rajoles disposades en forma triangular i amb coberta de doble vessant.\nA la part posterior hi ha un pati interior i un antic portal.\nA l’interior hi ha elements d’interès com dues arcades de còdols poc treballats, una volta de mig punt, una antiga pica, escales antigues... Edifici aïllat de dues plantes i coberta de doble vessant a laterals situat a la riba del Ter. De l’estructura de la casa es diferencia bé la masia original de l’ampliació a la part posterior i a la façana.\nAl primer pis les finestres són de permòdols emmarcades de pedra sorrenca. La de la façana principal té l’ampit i les impostes treballats i decoració geomètrica a...\nEl Pasteral, durant les Guerres Carlines del segle XIX, va ser escenari d’una important topada entre absolutistes i isabelins liberals. El 1849 s’esdevingué la”Batalla del Pasteral”, on més de 5000 homes es van enfrontar i el general carlí Cabrera va resultar ferit de gravetat. Aquest episodi, recordat amb un monòlit durant la commemoració del seu 150è aniversari darrere de l’antiga estació, va significar la fi de la Guerra dels Matiners.\nD’aquesta masia es poden identificar al menys quatre ampliacions, que inclouen les construccions annexes i properes a la casa.\n2001-2005 Inici sense continuïtat de reformes interiors i exteriors de rehabilitació\n2005 Substracció de la caseta adossada a la façana i de l’arrebossat d’algunes zones


L'ONU denuncia que el progrés de les dones està sent "lent " i " desigual " - Breus - Internacional - Dones en Xarxa\ndivendres 7 de març de 2014\nLa directora executiva d’ONU Dones , Phumzile Mlambo - Ngcuka , ha denunciat avui , a menys de dos anys de la data límit dels Objectius de Desenvolupament del Mil · lenni , que el progrés de les dones estigui sent "lent " i " desigual" .\nMalgrat els avenços , les dones i les nenes " s’enfronten a noves i més complexes dificultats" i en molts aspectes les condicions "segueixen sent precàries" , va afirmar Mlambo - Ngcuka en una roda de premsa amb motiu del Dia Internacional de la Dona , que se celebra dissabte que ve.\n" La falta d’aigua potable fa que hagin de carregar amb la recollida d’aigua , les dones no tenen gairebé representació en els parlaments nacionals i al voltant de 800 dones moren cada dia en el part " , va subratllar la directora executiva , que també va assenyalar a la interpretació de la religió com un factor de desigualtat .\nSegons Mlambo - Ngcuka , a causa que " la igualtat de gènere beneficia a tots " ha de ser un objectiu clau "que s’ha d’aconseguir " , i va denunciar que la discriminació de gènere és "la forma més generalitzada" de discriminació a tot el món .\nAl costat econòmic , va afirmar que, tal com mostren les estadístiques , les empreses amb empleats homes i dones " tenen més possibilitats de ser rendibles" .\nEn aquest sentit , va destacar que si es contractés a totes les dones en el mercat laboral , l’economia " creixeria un 12 per cent més" .\nA més , l’educació a les escoles és essencial per acabar amb la discriminació , per la qual cosa s’ha d’evitar que les nenes abandonin les escoles abans de finalitzar la seva educació , va insistir Mlambo - Ngcuka .\nAmb el propòsit d’acabar amb aquesta discriminació , a partir de dilluns comença la 58a sessió de la Comissió sobre l’Estatus Jurídic de la Dona , que conclourà el dia 21 , i en la qual s’examinarà l’agenda per al 2015 , moment que es posava com a data límit per assolir els Objectius de Desenvolupament del Mil · lenni .\nPer això , l’any 2015 serà "un any crític " per al desenvolupament en el qual també s’ha d’aconseguir que es compleixin els drets de les dones en el món , va afirmar Mlambo - Ngcuka , exvicepresidenta de Sud-àfrica .\nPer a això , ha subratllat , també " cal" que la legislació i les constitucions dels països protegeixin la igualtat de les dones .\n"No val " amb què els polítics facin la seva feina , a més es necessita que "l’altra meitat de la societat , que són els homes" s’impliqui i doni suport a les dones , va insistir .\nLa responsable d’ONU Dones també es va mostrar crítica amb les empreses i ha destacat que "no només val amb que prenguin mesures correctives " sinó que cal que s’impliquin i siguin " més responsables " dins i fora d’elles , invertint en causes que promoguin la igualtat de la dona .\nPhumzile Mlambo - Ngcuka va dir que un altre factor clau que perjudica la dona en molts casos és la religió , ja que els intèrprets de la fe , "com passa en ocasions en l’islam o el cristianisme " , no accepten a les dones com iguals .\n"Necessitem que les religions tinguin intèrprets progressistes i dones" , va destacar la directora executiva d’ONU Dones.\nEn la mateixa línia , Arancha González , la directora executiva del Centre Internacional de Comerç de l’ONU , entitat que ajuda a optimitzar els recursos de petites i mitjanes empreses , ha destacat avui la funció de les dones empresàries .\n"Les dones reinverteixen al voltant d’un 90 per cent dels beneficis que obtenen en les seves comunitats , en contrast amb els homes , que només ho fan un 40 per cent de les vegades ", ha subratllat .\nPer això cal donar oportunitats a les dones i no per " una decisió ideològica" , sinó per "una decisió econòmica ", ha conclòs Arancha González .


Programació festiva de ‘Beniopa a escena’ per aquesta setmana\n– Les activitats es desenvoluparan els dies 22 i 24 de juliol en diferents espais de Beniopa amb totes les mesures de seguretat\nEl president de la Junta de Districte de Beniopa, Nacho Arnau, ha informat que les activitats socioculturals programades per a ‘Beniopa a escena’ continuaran desenvolupant-se per a aquest mes de juliol amb tot el protocol de seguretat anti-Covid.\nAixí, les activitats restants de ‘Beniopa a escena’ són les següents:\n– A les 22 h a la Plaça Major de Beniopa: Cinema d’estiu solidari amb la pel·lícula Richard Jewell. Organitzen els departaments de Participació Ciutadana a través de la iniciativa municipal Cultura als Barris.\n– A les 21 h a l’Església Santa Maria Magdalena: Missa major en honor a les festes patronals.\n– A les 21.45 h al Barranc de Beniopa: Mascletada nocturna, disparada per Germans Borredà.\n– A les 23 h a la Plaça Major de Beniopa: L’orquestra Euforia presenta el tribut a la música pop-rock, amb un format de trio. Aforament limitat segons protocol anti-Covid.