El futur de la Policia de Catalunya: model nacional vs. model municipalista. | SFP – Sindicato de Funcionarios y Policías\n« Sentencia Sindical. Trabajar antes del proceso de formación en la Academia de Policía.\nSentencia Sindical, ¿el permiso de hospitalización incluye los supuestos de parto? »\nEl futur de la Policia de Catalunya: model nacional vs. model municipalista.\nAutor: Roger Fuentes i Travesset. 08 de desembre de 2010\nQue quedi clar des del principi: tots són policies de primera. És evident que en seguretat ciutadana bàsica no hi ha diferències entre mossos d’esquadra i policies locals. No en va el curs de formació policial és el mateix per a tots ells. Més enllà de l’uniforme i de la nòmina, quan estem davant d’un “urbà” o d’un “mosso” estem davant de dos professionals de la seguretat ciutadana, amb les mateixes funcions, la mateixa preparació i la mateixa vocació. Aquest article és per parlar de la organització de la policia (com a concepte) a Catalunya, i no m’entretindré en els temes del personal que conforma la policia. Les reflexions sobre el model policial català van encaminades a denunciar la duplicació d’estructures que significa el manteniment per una banda d’una policia nacional i per l’altra de tot un seguit de policies municipals catalanes que fan exactament les mateixes tasques de seguretat ciutadana. Aviso el lector que aquest article no vol descriure el “com” fusionar per assolir aquesta policia nacional, que és una qüestió tècnica i política, sinó el “per què” és necessària aquesta fusió.\nQuines són les funcions de la policia local? Perquè un simple alcalde ha de tenir persones armades a les seves ordres i sota la seva direcció? La policia, aquí i a qualsevol país democràtic, serveix per garantir la seguretat de la ciutadania, la qual no és una funció de l’alcaldia. La policia serveix per garantir la integritat de les persones davant de les amenaces que puguin suposar altres persones o catàstrofes naturals; i serveix per garantir la tranquil·litat que les seves propietats, guanyades amb l’esforç del seu treball, seran preservades dels criminals. Sent aquests uns objectius d’interès general, i que s’aconsegueixen amb estratègies de seguretat generals, no té cap utilitat que se’n vulgui fer càrrec l’alcalde d’una localitat en comptes del govern català. Però resulta que és així: Actualment a Catalunya l’objectiu de guardar la seguretat ciutadana és encomanat per llei tant als Mossos d’Esquadra com al reguitzell interminable de policies locals. Però si han de fer exactament el mateix, quin sentit té que hi hagi dues policies diferents? N’hi ha dues per motius bàsicament històrics: al llarg del segle XX les principals ciutats del país s’han vist obligades a dotar-se dels seus propis agents de l’ordre per tal de donar resposta a la creixent demanda de seguretat que el govern no atenia. Cal afegir que les policies locals tenen encara una segona funció: fer complir les ordenances municipals. Però la pregunta és òbvia: cal que les hagin de fer complir agents de l’autoritat que han estat especialment entrenats per disparar una arma o emmanillar una persona violenta? Evidentment que no. Preguntem-nos com s’organitzen, per exemple, a d’altres països:\nEn algun moment o altre tothom ha vist alguna pel·lícula americana d’acció on apareixen els típics xèrifs amb la seva estrella a la jaqueta: Aquests xèrifs, però, al contrari del que alguns es pensen, no són pas agents municipals sinó que són agents del comtat regional. Perquè ens en fem una idea: un comtat americà equivaldria més o menys a un parell de províncies o, fins i tot, a Catalunya sencera. Sí que hi ha policies municipals americanes, és clar, tothom recorda els valents agents de la ciutat de Nova York, també filmats per centenars de pel·lícules. Però és que les policies municipals americanes són totes elles una excepció: només les grans metròpolis en tenen! I és que Nova York té més de vuit milions d’habitants… Altra vegada hi cabria Catalunya sencera. Així doncs és evident, per tant, que les nostres policies locals no són assimilables ni a les policies comtals ni a les policies metropolitanes que existeixen als Estats Units, els quals no permetrien la complexa i duplicada estructura policial que tenim nosaltres. Qui encara es resisteixi al que és evident potser esgrimiria l’existència de les policies municipals franceses. Cal recordar, però, que aquestes policies són pràcticament residuals avui dia (no arriben a 17.000 agents2) i a més a més no tenen funcions de seguretat ciutadana sinó de policia administrativa, a vegades de protecció civil, i generalment són vigilants del trànsit i dels preuats aparcaments públics.\nTornant a casa nostra explicarem ara un dels molts exemples il·lògics, però reals, que ens hauria de fer preocupar seriosament sobre el nostre model policial duplicat: ¿És racional que un municipi d’uns 5.000 habitants com ara l’Arboç es pagui un cos de policia propi, amb tot el que això ja implica de per si? Comissaria, vehicles policials, armes de dotació, ordinadors, aplicatius informàtics policials, escala de comandament pròpia, formació policial, etc. Naturalment cadascú amb els seus diners pot fer el que vulgui, faltaria més! Però quines conseqüències té aquest model que permet a qualsevol municipi de pagar-se una agència policial pròpia, utilitzant el vocabulari anglosaxó? Bé, qualsevol municipi no: per llei cal que la població local arribi a cinc mil habitants com a mínim per poder posseir aquesta preuada “joguina”. Seguim amb aquest cas pràctic: Si al poble del costat, a Banyeres, que té uns 2.500 habitants, es produeix un robatori a la cooperativa agrària que requereix immediatament la presència policial: ¿És raonable que la policia hagi de venir del Vendrell, a 8 km, on hi ha la comissaria dels Mossos d’Esquadra, havent-hi agents de policia a l’Arboç que es troba només a un quilòmetre i mig? Per més inri la patrulla de mossos que vindria rabent de la capital de la comarca per arribar al lloc del delicte a Banyeres hauria de passar, abans, pel mig de l’Arboç mateix! No seria de sentit comú que s’hi desplacessin els policies de l’Arboç? Però de resultes del contradictori model policial català aquests no poden atendre els requeriments del poble del costat, ja que aquells no els paguen el sou… Ja no parlem del simple patrullatge que s’ha de fer a Banyeres i a tots els altres municipis “petits” de la comarca, que ha de venir expressament del Vendrell, mentre a l’Arboç el cotxe patrulla de la local repeteix una i altre vegada el mateix circuit pel centre del poble. ¿És aquesta una bona racionalització dels recursos públics que globalment destinem a la policia de Catalunya? De fet aquest municipi té policia local perquè històricament la Guàrdia Civil els tenia desatesos. Actualment l’Arboç i tots els municipis veïns continuen queixant-se del model centralitzat i la manca d’efectius dels Mossos d’Esquadra: a les nits hi ha una sola patrulla en tota la comarca, que té gairebé 100.000 habitants, i que en cas de requeriment triga mitja hora a poder personar-se a l’altre punta. Aquest cas paradigmàtic reflecteix la situació diària a moltes altres comarques catalanes.\nA banda de l’absurditat, una altra de les conseqüències de l’existència de dues policies és la duplicació de les escales de comandament executives i superiors, que a més a més són les que tenen uns salaris i unes jubilacions més elevats (algun municipi paga unes xifres escandaloses que han horroritzat la opinió pública). Catalunya deu ser l’únic país que en un mateix territori hi ha dos caps policials que s’encarreguen de la seguretat ciutadana. Per una banda hi ha el mosso, amb el rang d’inspector o intendent, que és el cap d’una ABP, generalment una comarca o un conjunt de municipis altament poblats; i per l’altra banda hi ha els diversos caps de les policies locals. Ambdós es dediquen a comandar dues estructures policials paral·leles dedicades a executar les mateixes funcions: patrullatge dels carrers; aproximació a les escoles, els veïns i les entitats; a vetllar per què les grans concentracions de persones no surtin de mare; etc. A les grans ciutats aquesta duplicació de l’escala superior encara és més inexplicable: intendents o comissaris dels mossos per una banda i intendents majors o superintendents de les guàrdies urbanes per l’altra banda dirigint al màxim nivell des de llurs despatxos i sales de comandament dues policies que han de respondre al mateix tipus de requeriments. A Barcelona, per exemple, el caos era tal que amb l’arribada dels Mossos a la capital s’han coordinat amb la Guàrdia Urbana en una sola sala de comandament des d’on els dos cossos es reparteixen els requeriments: Quan es tracta d’aplicar la ordenança de civisme famosa de l’ajuntament o d’alguna incidència de trànsit hi envien la GUB. Si es denuncia un robatori o alguna cosa pitjor hi van els mossos. En canvi quan es tracta de la persecució d’un “dolent” des de sala mobilitzen indistintament la patrulla que més a prop es trobi d’aquest requeriment perquè els dos cossos tenen la formació necessària per enfrontar-se a aquestes situacions. No és l’únic que tenen en comú els dos cossos: De fet avui dia totes les policies locals han adquirit ja els sistemes informàtics policials dels Mossos d’Esquadra i tota la informació va a parar en una base de dades comuna. Arribats en aquest punt cal que ens preguntem: És necessari continuar mantenint les caríssimes escales executiva i superior d’ambdues policies? No seria més eficient completar el procés i fusionar les dues policies en una de sola i amb un sol comandament de manera definitiva? Naturalment no tots els comandaments de les policies locals hauran d’entrar a la nova policia catalana perquè molts no tenen la formació necessària o ja tenen una edat que en fa possible la prejubilació.


Gestionar currículum - Servei de Biblioteques - UAB Barcelona\nComunicació de la Recerca Desplegar la navegació\nEl Currículum Vitae Normalitzat (CVN) és un estàndard de currículum establert per la Fundación Española para la Ciencia y la Tecnología (FECYT). Ve definit per la Norma CVN, un conjunt d’especificacions tècniques que regulen tots els camps del currículum estàndard i permeten generar un currículum vitae en un format digital únic i normalizat.\nEl resultat és un fitxer electrònic en format pdf on les dades curriculars de cada investigador són individualitzades per camps i arxivades en un format XML, de forma que aquesta informació normalitzada pugui ser transferida electrònicament a diferents bases de dades per facilitar la seva anàlisi posterior o per transformar-se a d’altres formats de sortida d’impressió o arxiu.\nD’aquesta manera s’evita que els investigadors hagin de teclejar el seu currículum en els formularis o aplicacions emprades en les diferents convocatòries d’ajudes públiques.\nA la Universitat Autònoma de Barcelona el CVN es pot obtenir mitjançant l'aplicació EGRETA (Entorn de Gestió per a la Recerca i la Transferència). Trobareu tota la informació a:\nCVN i CVA – Web de Recerca de la UAB\nProcediment per generar el CVN\nCVA (Currículum Vitae Abreujat)\nEl Currículum Vitae Abreujat (CVA) és un model normalitzat de currículum abreujat sol·licitat en les convocatòries d’ajuda pública de la Secretaría de Estado de I+D+i.\nNo complir algun dels requisists de format i extensió pot suposar la no acceptació del CVA en la convocatòria. Per això sempre cal revisar que el currículum compleix amb els requisits exigits en cada convocatòria específica.\nA la Universitat Autònoma de Barcelona el CVA es pot obtenir mitjançant l'aplicació EGRETA (Entorn de Gestió per a la Recerca i la Transferència). Trobareu tota la informació a:\nProcediment per generar el CVA\nCVN i CVA - Àmbit de Recerca i Transferència UAB


Productes des de 0,80€ :: Funda Chaise Longue LONA LLIS :: Sanchez Hipertextil ::\nFunda Chaise Longue LONA LLIS --- 52,50 € Mida i color: Llí Nova funda de sofà amb chaise longue reversible, que consisteix en què la mateixa funda serveix tant per a un sofà amb chaise longue a esquerra com amb chaise longue a la dreta, ja que la loneta gruixuda amb què està confeccionada, no té dret ni revés . Es compon de 3 peces: Peça central reversible i una peça per a cada un dels dos braços. També inclou dos escumes que serveixen per inserir a la ranura entre els braços i el seient, per millorar la sujecció d'aquestes dues peces. Disponible en dues mides: normal (amb suport de 240cm.) I Extragran (amb suport de 290cm.amb servei en 15 dies). Set colors a escollir. Per veure detalls i mides, feu clic a la imatge sota d'aquesta explicació.\nMida i color: Llí Visó Negre Beix Teula Morat Extragran Llí Extragran Visó Extragran Negre Extragran Beix Extragran Marró Extragran Teula Extragran Morat Quantitat ► Últimes unitats! Funda Chaise Longue LONA LLIS Nova funda de sofà amb chaise longue reversible, que consisteix en què la mateixa funda serveix tant per a un sofà amb chaise longue a esquerra com amb chaise longue a la dreta, ja que la loneta gruixuda amb què està confeccionada, no té dret ni revés . Es compon de 3 peces: Peça central reversible i una peça per a cada un dels dos braços. També inclou dos escumes que serveixen per inserir a la ranura entre els braços i el seient, per millorar la sujecció d'aquestes dues peces. Disponible en dues mides: normal (amb suport de 240cm.) I Extragran (amb suport de 290cm.amb servei en 15 dies). Set colors a escollir. Per veure detalls i mides, feu clic a la imatge sota d'aquesta explicació.\nMida i color: Llí Quantitat\nLlí Visó Negre Beix Teula Morat Extragran Llí Extragran Visó Extragran Negre Extragran Beix Extragran Marró Extragran Teula Extragran Morat Registre a la botiga online


Els Beagles són hipoal·lergògens? Consells per a famílies amb al·lèrgies. - Jordi Baladia.cat\nEls Beagles són hipoal·lergògens? Consells per a famílies amb al·lèrgies. – Jordi Baladia.cat\nEls beagles són un gos popular que es pot tenir a les llars familiars. Són un gos petit, molt maco i divertit, ideal per mantenir-se al dia amb els nens a causa de la seva energia. Una cosa que algunes famílies han de tenir en compte abans d’aconseguir un gos per a la seva família és si un gos pot ser hipoal·lergènic perquè algunes persones són al·lèrgiques als gossos.\nEls beagles són hipoalergènics? Els beagles no són un gos hipoalergènic. Tot i que poden ser gossos de baix manteniment, encara perden una quantitat bastant moderada i contenen la proteïna que se sap que és la font d’aquestes al·lèrgies.\nFer front a l’al·lèrgia als gossos no és una cosa divertida que cal treballar. Heu de saber quins gossos podeu i no podeu estar al voltant i intentar esbrinar com fer front als símptomes i maneres de suprimir-los. Tot i això, he compilat una llista de les coses que podeu fer i buscar per ajudar aquells que sou al·lèrgics.\nQuè determina si un gos és hipoal·lergènic o no?\nLa majoria de la gent compra gossos que llencen menys i tenen pèl o pèl més curt pensant que aquesta és la font de la seva al·lèrgia i solucionarà el seu problema d’al·lèrgia, però això no és cert.\nEl que provoca les reaccions al·lèrgiques en persones al·lèrgiques als gossos és en realitat una proteïna a la pell, la saliva i l’orina.\nLes persones reaccionen quan tenen contacte amb aquests gossos a causa del contacte amb la proteïna en tocar el gos o estar a prop del lloc on sovint es troba el gos. En estar a prop o tocar el gos, la persona al·lèrgica a aquest entra en contacte amb la proteïna que causa la reacció.\nEls gossos hipoal·lergògens en realitat no són res. No obstant això, hi ha gossos que presenten una quantitat significativa menor d’al·lergògens, cosa que els fa més al·lèrgics. Molta gent considera que aquests gossos amb menys al·lèrgens són hipoal·lergènics.\nPerò tingueu en compte que el fet que algú etiqueti un gos com a “hipoalergènic” no vol dir que ho sigui realment. Molta gent compra gossos amb menys cabell i cabells més curts pensant que això és el que els fa hipoalergènics, però no és així.\nQuè poden fer les famílies hipoalergèniques per ajudar amb les reaccions al·lèrgiques?\nAra que ja sabem què fa que un gos pugui causar al·lèrgies i què fa que un gos sigui “hipoal·lergènic”, ens endinsem en allò que es pot fer per ajudar a disminuir les reaccions i els símptomes al·lèrgics quan es té un gos que està causant reaccions al·lèrgiques.\nTot i que les reaccions al·lèrgiques són causades per una proteïna de l’ADN dels gossos, encara és possible ajudar a disminuir almenys aquests símptomes. No puc garantir que aquests consells eliminin completament els símptomes que pot experimentar, però probablement ajudaran a disminuir-ne la intensitat.\nHi ha algunes coses mèdiques que podeu fer per alleujar els símptomes d’al·lèrgia. Aquestes opcions són medicaments per a al·lèrgics, trets per a al·lèrgies i castrar el gos.\nMedicaments per a al·lèrgies són una ruta habitual per a les persones que volen desfer-se d’aquest problema. Consulteu un metge sobre aquesta al·lèrgia i us poden ajudar a determinar si podeu començar a utilitzar medicaments per alleujar els símptomes.\nLa medicina també pot presentar-se en algunes formes diferents. Hi ha aerosols nasals (sense recepta, que contenen esteroides i altres aerosols amb recepta) i pastilles (sense recepta o sense recepta). Tots aquests mètodes tenen els seus efectes secundaris, però poden resultar molt útils per alleujar els símptomes d’al·lèrgia que pot causar el vostre cadell.\nTirs contra l’al·lèrgia són un mètode una mica més seriós per al tractament mèdic personal, però són molt còmodes i útils. Normalment, el vostre metge intentarà posar-vos medicaments per a al·lèrgies amb l’esperança que funcionin i després es posaran a prendre vacunes contra l’al·lèrgia si el medicament no ajuda.\nAquests trets solucionen els símptomes d’al·lèrgia en lloc de simplement tapar-los com fa la medicació. Aquests trets contra l’al·lèrgia s’administren normalment cada tres o sis mesos perquè continuïn treballant, però ajuden el cos a combatre la reacció de manera conjunta.\nFer castrar el vostre gos sol ser una cosa que cada propietari de gos fa (o s’assegura que s’ha fet) quan aconsegueix el gos, però això també ha demostrat que ajuda a alleujar els símptomes i les reaccions. Mitjançant la realització d’aquest procediment al vostre gos, s’ha demostrat que ajuda a reduir les reaccions i els símptomes.\nDe vegades, la neteja no ajudarà a alleujar els símptomes d’al·lèrgia tant com voldríem, de manera que aquesta ruta mèdica no sempre és una mala idea per trobar finalment alleujament. Consulteu un metge i consulteu quin camí us convé més.\nCadells Beagle en una conca\nHi ha moltes coses que podeu fer amb la vostra mascota en termes de cura quotidiana de les mascotes que també us poden ajudar a alleujar els símptomes d’al·lèrgia.\nAquestes tasques inclouen donar-se un bany al gos una o dues vegades per setmana, raspallar-lo i netejar-lo amb un drap mullat diàriament, treure el gos de les habitacions on més s’està i tancar les obertures d’aire en aquesta habitació i mantenir el gos confinat. fora o cap a una part determinada de la casa.\nDonar-li un bany al gos una o dues vegades per setmana us serà útil per alleujar els símptomes, ja que el vostre gos es mantindrà molt net i no hi haurà cap pell o olis addicionals a la pell del vostre gos o al seu pelatge, de manera que reduirà la propagació de les proteïnes que causaran reaccions al·lèrgiques.\nFregar i netejar el gos diàriament amb un drap humit tindrà el mateix efecte que banyar el gos amb freqüència. Quan es raspalli i esborri el gos, s’elimina el pèl i la caspa que contenen quantitats addicionals de proteïna causant d’al·lèrgies i es redueix la quantitat d’exposició al mínim.\nTreure el gos de les habitacions on més es troba i tancar els respiradors és una bona manera de reduir les reaccions. Si traieu el vostre cadell completament d’aquestes habitacions, no els deixareu caure en absolut. L’habitació es mantindrà molt més neta i el fet de no tenir tot el pèl i la caspa de gos solts eliminarà l’exposició a aquesta proteïna causant d’al·lèrgies.\nTancar els respiradors a aquesta habitació també ajudarà a eliminar l’exposició. Potser no és una cosa que pensem sovint, però les obertures de ventilació de les cases circulen pel mateix aire per tota la casa.\nSi tanqueu les obertures de ventilació de l’habitació, mantindreu qualsevol caspa i deixeu anar el gos que pugui circular a l’aire.\nLes habitacions que hauríeu de tancar completament de l’exposició del vostre gos haurien de ser les habitacions que més viviu, com ara les habitacions. Viu en aquestes habitacions més. Dormiu, canvieu de roba, us relaxeu, treballeu i tot en aquestes habitacions i tindrà els millors efectes perquè aquests siguin els vostres llocs segurs.\nMantenir el gos confinat només a una part determinada de la casa també serà molt útil, com eliminar l’exposició als dormitoris. La gent sol confinar els seus gossos al pati del darrere, al garatge o a una zona comuna de casa seva, lluny de les habitacions.\nAixò ajudarà a eliminar l’exposició a la caspa i els cabells solts en una gran part de la casa, cosa que ajudarà a alleujar els símptomes i permetrà que el vostre cos pugui intentar combatre l’al·lèrgia tot el temps.\nMantenir el vostre gos net i raspallat els ajudarà a no llançar tants pèls, cosa que provocarà que no quedin tants pèls i caspes atrapats a la catifa i que surin a l’aire. La neteja és clau per ajudar a alleujar els símptomes de l’al·lèrgia.\nAssistent de neteja\nPup corrent del buit\nHi ha algunes tàctiques de neteja que podeu utilitzar per alleujar els símptomes d’al·lèrgia també. Aquestes tasques inclouen aspirar de manera constant i freqüent, utilitzar filtres d’aire i mantenir-se al dia amb la pols.\nAspirar de manera constant i freqüent ajudarà a eliminar els cabells i pèls solts i vessats del gos de casa.\nAspirant sovint ajudarà a no només netejar els terres, sinó que no tenir els cabells i la caspa sota tot el trànsit a peu de la casa evitarà que també es pugui fer fora de l’aire i el mantingui fora de l’aire.\nUtilització de filtres d’aire No és una cosa que molta gent adoni que fins i tot és una opció. Són bastant fàcils de trobar i tenen un preu decent. En tenir filtres d’aire a les habitacions i fer-los funcionar, l’aire quedarà lliure de pols, brutícia i caspa que porti el gos.\nEliminar tota aquesta brossa de l’aire us ajudarà a no respirar-la. En no respirar-la en tot moment, els símptomes també es reduiran significativament. Ajuda a disminuir l’exposició a aquests elements causants d’al·lèrgies als vostres sinus on sovint comença la reacció.\nMantenir-se al dia amb la pols tindrà el mateix efecte que aspirar amb freqüència. Si empolsineu de manera constant, netegeu els residus de la superfície de tota la casa.\nEspecialment si es combina amb l’aspiració freqüent i l’ús de filtres d’aire, la vostra casa estarà a punt d’estar totalment lliure d’escorces, pèl i brutícia addicionals que estengui el vostre gos.\nMantenir una casa neta realment ajudarà a alleujar alguns dels símptomes d’al·lèrgia. Assegurar-se que es mantingui neta el cabell, la caspa, etc., farà que aquestes coses quedin fora de les catifes i fora de l’aire, cosa que us proporcionarà un alleujament.\nQuins gossos es consideren hipoal·lergògens?\nEls gossos “hipoal·lergògens” són aquells que llencen menys i produeixen pràcticament menys de caspa. La caspa que conté proteïnes que causen al·lèrgies sovint es desprèn quan un gos es llença el cabell, motiu pel qual tots dos provoquen aquestes reaccions.\nPerò, algunes races de gossos llancen significativament menys que la majoria, cosa que els ajuda a ser més hipoal·lergògens. A continuació, us he proporcionat a tots una llista d’algunes d’aquestes races conegudes de gossos “hipoal·lergènics”.\nRaces de gossos “hipoal·lergènics”:\nAfghan Hound: es necessita exercici i preparació dignes i regulars\nAmerican Hairless Terrier: animat, amable, intel·ligent, actiu i preparador regular\nBedlington Terrier: suau, encantador\nBichon Frise: suau, feliç, juganer, que no desprèn, es necessita una preparació regular\nChinese Crested: alerta, juganera, petita, fantàstica amb nens, preparació regular\nCoton de Tulear: afectuós, lleial, juganer, fantàstic amb nens, abric esponjós, es necessita un raspallat diari\nSchnauzer gegant: intel·ligent, territorial, amb molts exercicis, preparació regular\nIrish Water Spaniel: raspallat fort, intel·ligent, molt actiu i freqüent\nKerry Blue Terrier: es requereix exercici energètic diari, es necessita una preparació regular\nLagotto Romagnolo: feliç, amb molta energia, afectuós, dedicat, necessita una preparació regular\nLhasa Apso: petit, sense vessar, que necessita un bany freqüent\nMaltès: valent, juganer, sense por, necessita un raspallat diari\nSchnauzer en miniatura: lúdic i enèrgic, llença poc, molt alerta, protectora, necessita molta atenció, es necessita una preparació regular\nOrquídia inca peruana (sense pèl): sense pèl i recoberta i de totes les mides, lleial, protectora, energètica i mínima preparació\nCaniche: els cabells no són pèls, intel·ligents, fàcils d’entrenar, cabells molt curts, amb prou feines\nGos d’aigua portuguès: es necessita un aseo atlètic, intel·ligent, lleial i regular\nShih Tzu: molt amable, petit, amb molta energia, pell llarga que necessitarà raspallar, no necessita gaire espai\nTerrier de blat recobert suau: actiu, cal fer molt d’exercici, ideal per als nens, es necessita una preparació regular\nGos d’aigua espanyol: animat, treballador, protector, enèrgic i mínim\nSchnauzer estàndard: sociable, afectuós, fantàstic amb nens, atlètic, necessita un raspallat regular\nXoloitzcuintli: tots els tipus i cabells de totes les mides, cal, calm, atent, amb exercici moderat i preparació\nYorkshire Terrier: molt poca pell, generalment es necessita aseo, raspallar de tant en tant\nEls beagles són bons gossos familiars? Els beagles són en realitat uns gossos familiars fantàstics. Són petites i són molt fàcils de gestionar i mantenir. També són súper energètics, ideal per mantenir-se al dia i jugar amb nens petits. També són un gos súper afectuós.\nQuè tan fàcil és entrenar els beagles? Els beagles són un gos súper independent perquè originalment es criaven i s’utilitzaven per caçar. Són força tossuts per això i són difícils d’entrenar pel vostre compte. Tanmateix, són molt més fàcils d’entrenar amb classes d’obediència.\nQuè tan dolents llancen els beagles? Els beagles no llancen massa malament. Tenen els cabells curts, cosa que fa que es noti menys. Aquesta raça de gos creix un pelatge més gruixut per a l’hivern, però, cosa que significa que llencen una quantitat decent a la primavera. Mentre mantingueu el ritme del cabell, hauríeu d’estar bé.\nEls gats poden beure suc de poma?


ACN Barcelona.-Els exmembres de la Sindicatura Electoral de l’1-O han assegurat aquest dijous que l’organisme no va autoritzar la publicació de cap dels acords presos el 7 de setembre del […]\nACN Barcelona.-Els exmembres de la Sindicatura Electoral de l’1-O han assegurat aquest dijous que l’organisme no va autoritzar la publicació de cap dels acords presos el 7 de setembre del 2017 ni van fer res més a partir d’aquell dia. A més, tampoc van validar un suposat manual d’instruccions per a les votacions ni nombrosos aspectes determinats a la llei del referèndum. En el judici per desobediència i usurpació de funcions, han explicat que immediatament després de rebre les notificacions del Tribunal Constitucional (TC) van renunciar als seus càrrecs, no remunerats.\nPreguntats per la defensa, han negat haver contactat amb els síndics territorials ni donar-los instruccions o coordinar-los, no van validar el cens electoral ni la distribució de meses, no van regular el vot anticipat des de l’estranger, no van resoldre cap consulta, queixa o recurs, no van vetllar pel pluralisme als mitjans de comunicació, no van acreditar observadors internacionals i tampoc van certificar l’escrutini ni els resultats de la votació.L’expresident de la Sindicatura, l’especialista en processos electorals Jordi Matas, que només ha respost a la seva defensa, ha explicat que va rebre l’oferiment d’algú vinculat a JxSí i va acceptar, sabent en tot moment que no cobraria res per fer-ho. Arran del nomenament dels cinc membres la matinada del 6 al 7 de setembre per part del Parlament, es van reunir tots en una sala de l’última planta durant tot el dia 7, amb un ordinador i un llapis de memòria. Quatre o cinc “voluntaris” els van ajudar. Van estar reunits, amb absències momentànies perquè tots tenien algun compromís familiar o professional, i van anar prenent els primers acords, com el nomenament dels síndics territorials o la certificació d’organitzacions interessades en participar en el referèndum. No obstant, ha dit que no van publicar aquells acords a cap web i no sap com hi van arribar.Aquell mateix dia 7 a la nit va arribar al Parlament la notificació del TC que suspenia la llei del referèndum, i per tant també la Sindicatura. Però ells no van ser notificats immediatament. L’endemà ja no es van reunir, ni ho van tornar a fer mai més. No van prendre cap acord més, han explicat tots. Alguns van rebre el 19 o 20 de setembre la notificació del TC amb la multa coercitiva de 12.000 euros diaris si no abandonaven les seves tasques i ho van fer immediatament.Matas ha dit que la Sindicatura Electoral de l’1-O “no té res a veure” amb la Sindicatura Electoral prevista en la llei de transitorietat jurídica, ja que la primera només funcionaria pel referèndum, mentre que la segona era permanent i estava formada també per jutges, i no pas només acadèmics. L’expresident de la Sindicatura ha assegurat que en cap moment ha sentit que cometés cap delicte i sí en canvi que estava fent una tasca de transferència de coneixement de la universitat cap a la societat, cosa que ha defensat amb fermesa. Per això ha destacat els suports acadèmics internacionals rebuts.Qui sí que ha respost a la fiscalia ha estat el secretari de la Sindicatura, Marc Marsal, des de casa seva, perquè està aïllat per un contacte amb un positiu per covid. No obstant això, la seva declaració no s’ha pogut sentir per part de la premsa per importants problemes tècnics. Només s’ha pogut sentir amb claredat que ha ratificat que la Sindicatura no va publicar oficialment cap dels seus acords.Reunió al Parlament sense permís del secretari generalLa síndica electoral suplent Eva Labarta, secretària de la junta de govern del Col·legi de l’Advocacia de Barcelona durant diversos anys, ha explicat que va rebre una trucada de Marc Marsal i altres persones per oferir-li el lloc. Ella viu al Congo, on dirigeix una entitat benèfica, i va arribar a Barcelona el 8 de setembre. Ella volia estar present a totes les reunions, encara que fos suplent, però l’organisme ja no es va tornar a reunir. Al cap d’uns dies li va arribar la notificació del TC, que la va sorprendre, perquè ella no havia estat en cap reunió, i va presentar al·legacions.Per la seva banda, Enoch Albertí, catedràtic de dret constitucional, ha explicat que va formar part de la comissió d’experts de seguiment del referèndum. Aquesta comissió no controlava el procés del referèndum, sinó que només va fer l’observació de les votacions el mateix 1-O i va rebre l’encàrrec pocs dies abans de la votació. En cap cas, ha dit, van substituir la sindicatura electoral ni hi van tenir cap contacte. De fet, ha dit que no hi havia cap organisme que regulés el funcionament del referèndum, ja que el TC havia fet decaure el funcionament de la Sindicatura.El secretari general del Parlament, Xavier Muro, ha explicat que van rebre la notificació del TC que suspenia la llei del referèndum cap a les 11 de la nit del 7 de setembre, i ell va comunicar-ho verbalment als membres de la Mesa i a tots els serveis generals de la cambra perquè no s’acredités a cap membre de la Sindicatura Electoral ni se’ls cedís cap espai ni eines informàtiques. Ha assegurat que ell no va veure ni tenir coneixement de cap reunió de la Sindicatura a la seu del Parlament, però ha admès que podrien haver entrat a títol particular i convidats per algun grup parlamentari.Sobre la publicació de la llei del referèndum al Butlletí del Parlament ha admès que encara no saben com va poder passar, i creu que hi va haver algun problema de seguretat informàtica amb un accés indegut per part d’algú.Sobre la reunió el 12 de setembre a la tarda dels síndics territorials al Parlament, com aquest dimecres i dijous han reiterat diversos síndics territorials, Muro ha dit que no en tenia constància. L’exlletrat major del Parlament Antoni Bayona ha explicat que el 6 i 7 de setembre van fer advertiments verbals i per escrit a la Mesa. Quan van rebre les notificacions del TC que suspenien les lleis de desconnexió ho van notificar a la Mesa, però no ho van notificar als membres de la Sindicatura Electoral perquè no estaven presents allà i tampoc tenien el mandat de fer-ho. Bayona ha dit que no sap si els síndics electorals es van reunir al Parlament, ja que no els coneixia ni els va veure.


FOCUS D'INNOVACIÓ LOCAL: La transformació del paisatge local amb l'e-comerç\nEl comerç online està transformant el paisatge de les ciutats. Mentre que les grans empreses de distribució estan vivint un creixement imparable i instal·lant nous centres logístics, les botigues que no estan complementant la seva activitat a peu de carrer amb un taulell a Internet estan exposades a una disminució gradual de vendes i, per tant, a una reducció de les seves plantilles\nAixò té diversos impactes directes i indirectes a nivell local:\n- En els mercats laborals, en alguns casos en forma de pèrdua neta de llocs de treball i en altres casos en forma de substitució de llocs de treball en el comerç per llocs de treball "digitals". Aquesta reestructuració dels mercats laborals locals també comporta un canvi de necessitats de transport dels treballadors del sector "comerç" que en lloc d'anar a treballar a la botiga del mateix municipi, s'han de desplaçar a les afores de les ciutats fins a les "noves" empreses relacionades amb la distribució on-line.\n- En el sector del transport de mercaderies: el sector minorista tradicional requeria una distribució amb camions mitjans i zones de càrrega i descàrrega, mentre que el comerç on-line exigeix molts més desplaçaments de vehicles més petits que van porta a porta.\n- En la fiscalitat local: la transformació del comerç local pot suposar una reducció o un augment de la recaptació en funció de la redistribució de l'activitat (tancament de comerços, instal·lació de centres de distribució d'empreses d’e-comerç i obertura de botigues de proximitat de les multinacionals de comerç on line).\nSigui com sigui, el què és evident és que els governs locals no poden desentendre's d'aquesta profunda transformació de l'activitat econòmica municipal i d'hàbits dels ciutadans (consumidors i treballadors). Per tal de minimitzar-ne els efectes negatius i aprofitar-ne les oportunitats, han de monitoritzar-ne permanentment l’impacte a nivell local i han de preveure l’adopció de mesures d’adaptació en matèria urbanística, de transports, de dinamització/digitalització del comerç local o de polítiques actives d'ocupació.


III SETMANA MUSICAL 2015 | ESCOLA JOAN DE MARGARIT\nBLOC ESCOLA JOAN DE MARGARIT\n50 anys (1967-2017)\nARTS & CRAFTS II\nARTS & CRAFTS III\nARTS & CRAFTS IV + 50 anys\nCARNESTOLTES 2017 + 50 anys\nII SETMANA MUSICAL 2014\nIII SETMANA MUSICAL 2015\nIV SETMANA MUSICAL 2016\nV SETMANA MUSICAL 2017\nREVISTA RUTA 2018\nActivitats Extraescolars / AMPA\nAquest mes de novembre és diferent de tots els mesos del curs perquè a l’escola Joan de Margarit celebrem el 22 de novembre, dia de la patrona dels músics, Santa Cecília, d’una manera especial.\nLa setmana del 20 al 27 de novembre es duu a terme a l’escola, la tercera Setmana Musical en què pares, alumnes, familiars i mestres participen amb les seves actuacions, activitats i tallers relacionats amb el món artístic on els protagonistes són l’alumnat i la música.\nAquesta setmana l’inauguren les associacions dels Dracs, Voltors i Geganters i grallers amb el ritme dels seus timbals i nosaltres els acompanyem tot ballant i fent una cercavila per tota l’escola.\nAl llarg de la setmana gaudirem de diverses activitats que es portaran a terme a l’escola: des de ballar zumba amb la mare i la tia d’en Pol Mora, escoltar i cantar havaneres acompanyades de l’acordió d’en Toni Martín i en Joan Cortés, un taller en el que en Jordi Serradell ens explicarà què és i com funciona una batucada…\nTambé aprendrem a ballar country amb l’avi d’en Jan Linares, la Dolors i en Martí que, de ben segur, ens deixaran bocabadats un any més amb els passos que ens ensenyaran i amb les mares de P5 i primer que segur que ens ensenyaran nous passos d’aquest estil de música.\nAquest any, a més, tenim la participació dels mestres de l’Escola Municipal de música “Conrad Saló“ i podrem gaudir de diferents audicions acompanyats d’alguns dels alumnes de la nostra escola a la vegada que podrem conèixer i veure de més a prop instruments com la gralla, el tible, el piccolo, la corneta, el flabiol, el saxòfon alt i tenor, entre d’altres.\nCom a cloenda de la Setmana Musical ballarem zumba tots plegats al pati, una activitat molt divertida on no pararem de moure el cos.\nUn any més alumnes de batxillerat artístic també ens oferiran un repertori carregat de cançons fantàstiques que podrem ballar i gaudir conjuntament.\nLa setmana musical és especial per tots nosaltres i, sempre que arriba aquesta època, tenim moltes ganes que comenci per viure-la un any més. Us volem donar les gràcies a tots els que participeu al llarg d’aquesta setmana ja que sense vosaltres activitats com aquesta no es podrien portar a terme.\nIII SETMANA MUSICAL inaugurada!!!\nDivendres 20 de novembre de 2015, a la tarda, hem inaugurat la III SETMANA MUSICAL a l’escola Joan de Margarit.\nMentre estàvem a l’aula tranquil·lament, hem sentit sonar tambors dins l’escola. Les entitats bisbalenques dels DRACS, els GEGANTERS i els VOLTORS ens han preparat una cercavila inaugural, tan a l’edifici de Primària com al d’Infantil.\nPer acabar d’arrodonir l’acte, la Rigoverta, el Voltor i els voltorets juntament amb els tambors i els grallers ens han fet ballar fins l’hora de plegar. Moltes gràcies!!!!!\nDilluns 23 de novembre de 2015 al matí hem escoltat com sona la flauta travessera i la tenora de mans de l’Iris Garcia de 4t i en Ferran Miàs (escola de música Conrad Saló); hem gaudit amb les havaneres i l’acordió d’en Toni Martín i en Joan Cortés (coneguts de la Lídia Esteban de 6è).\nA la tarda els més petitons i petitones hem pogut veure com sona un trio/quartet de guitarra realitzat per Jaume Olivé (escola de música Conrad Saló), Carla i Martí Ribau de 4t i Rou Aguilera de 6è i, també, un duet de violí amb Nicole Fons (escola de música Conrad Saló) i Laia Pallés de 4t. A la mateixa hora, alumnes de primària aprenien diferents aspectes sobre el contrabaix i el baix, que els explicava i mostrava en Joan Bosacoma, i sobre els instruments de vent-fusta amb les explicacions i demostracions de l’Òscar Sánchez (escola de música Conrad Saló) i la Berta Prats de 4t.\nDimarts 24 de novembre de 2015 al matí hem vibrat amb la veu, els tambors i la percussió corporal de l’Ignasi i en Vishnú Fabrellas de 3r; hem cantat, aplaudit i ens hem entusiasmat amb el concert que ens han regalat els nois i noies de Batxillerat de l’Institut de La Bisbal; i hem rebut la sorpresa d’en Jordi Tonietti que ha fet gaudir als més petitons i petitones amb les seves explicacions i cançons.\nLa tarda ha estat plena d’instruments de totes mides i colors: trio de guitarres a càrrec d’en Jaume Olivé (escola de música Conrad Saló), la Rou Aguilera de 6è, la Carla Ribau i en Martí Ribau de 4t; duet de violí amb en Jaume (escola de música Conrad Saló) i la Laia Pallés de 4t; gralla i tible de les mans de l’Oriol Oller (escola de música Conrad Saló); duet de guitarres amb antics alumnes de l’escola Joan de Margarit, en Sergi Pérez i la Maria Vidal; la berra tocada per en Damià Campistol; i la bateria amb les baquetes d’en Martí Llenas.\nDimecres 25 de novembre de 2015 al matí hem ballat i après alguns passos de zumba amb la Verònica i la Yoli Pérez (mare i tieta d’en Pol Mora de 5è A i de la Clàudia Mora de P4 A).\nA la tarda hem conegut i escoltat la gralla i el tible amb l’Oriol Oller (escola de música Conrad Saló); la guitarra i el teclat amb l’Itziar Daniela i en Gerard Cruz (coneguts d’en Kilian Gandolfo de 1r A); hem ballat i après alguns passos de country amb en Josep Tort , la Dolors i en Martí (coneguts d’en Jan Linares de 5è A); hem escoltat com sona el teclat a les mans del mateix Jan Linares de 5è A; i algunes mares de P4 han aconseguit entusiasmar als nens i nenes d’aquest curs tot realitzant un taller de maraques fetes amb material reciclat i han acabat amb un gran ball conjunt.\nDijous 26 de novembre de 2015 al matí, hem après a ballar sardanes amb l’Anna Matacàs (mare de la Laia Pallés de 4t B), hem escoltat les audicions del popurri d’instruments que ens han oferts alumnes de primària de l’escola, hem cantat i ballat cançons amb la Natàlia Ruiz (mare d’en Marc Ayter de 2n B) i hem conegut diferents instruments de vent-metall amb l’Eduard Prats i la Berta Gala (escola de música Conrad Saló), que han estat acompanyats per alumnes de la nostra escola.\nLa tarda ha estat molt mogudeta ja que hem ballat dos estils de música ben diferents; en Samuel Amador (germà de la Gissel Amador de 3r B) ens ha ensenyat uns passos de hip-hop que hem acabat ballant tots junts; i algunes mares de P5 i 1r ens han fet moure el cos a ritme de country.\nDivendres 27 de novembre de 2015 al matí hem parlat i conegut els instruments d’una batucada amb la Olaia Pérez (tieta de la Laia Pérez de 3r B); hem escoltat i gaudit amb la guitarra de la Mercè Pous i la veu d’en Josep Vilà (alumne de 4t A) i hem après què és i com funciona una batucada amb les explicacions i demostracions d’en Jordi Serradell i altres membres dels Voltors.\nA la tarda, tota l’escola, hem celebrat la cloenda d’aquesta fantàstica setmana musical saltant i ballant a ritme de zumba amb els passos que ens ha anat marcant l’Eva.\nDIARI DE L'EDUCACIÓ DE CATALUNYA\nHÀBITS SALUDABLES DE LES TIC\n6è viatja a la REPÚBLICA DOMINICANA gràcies al projecte família-escola\nEns visita l’escriptor Carles Sala – Cicle Inicial\n2n VISITEM LA MANDALA DE LA PAU A L’INSTITUT\nACTIVITATS ESCOLA (225)\nCICLE INICIAL (243)\nCICLE MITJÀ (360)\nCICLE SUPERIOR (311)\nEDUCACIÓ INFANTIL (480)\nLIPDUB La Vida\n150610LipDubJM from webieslabisbal on Vimeo.\n"EL 3 T'ENSENYA EL VALS" (CICLE INICIAL – TAULA DEL 3)\nA PEQUIN AMB EL 5 (CICLE INICIAL – TAULA DEL 5)\nAL COMPÀS DE 2 (CICLE INICIAL – TAULA DEL 2)\nAPRÈN-TE EL BLUES DEL 4 (CICLE INICIAL – TAULA DEL 4)\nDEL 8 ÉS EL HIP-HOP (CICLE INICIAL – TAULA DEL 8)\nEL 6 FELIÇ BALLA EL TWIST (CICLE INICIAL – TAULA DEL 6)\nEL 9 JA EN TÉ PROU (CICLE INICIAL – TAULA DEL 9)\nEL NINOT DE NEU ( EDUCACIÓ INFANTIL )\nL'HIVERN ( EDUCACIÓ INFANTIL )\nLA VOLTA AL MÓN AMB EL 7 (CICLE INICIAL – TAULA DEL 7)\nLES 12: L'HORA DE LES BRUIXES (CICLE INICIAL – TAULA DEL 12)\nONZECITY (CICLE INICIAL – TAULA DEL 11)\nSÓC EL 10, EL REI DEL SWING (CICLE INICIAL – TAULA DEL 10)\nL'HIVERN ( MIQUEL MARTÍ I POL )


la serp blanca: L’Institut d’Estudis Catalans penja en línia el diccionari de sinònims d’Albert Jané\nDe gran esdeveniment s’ha de considerar la publicació en línia del diccionari de sinònims d’Albert Jané. Fins ara, podíem consultar en Internet els principals diccionaris generals de la llengua catalana, com el de l’Enciclopèdia o el Diccionari català-valencià-balear. Però no disposàvem d’un diccionari de sinònims de qualitat. Calia recórrer a edicions en paper, amb la incomoditat que això comporta quan estem escrivint i treballant davant d’una pantalla. Al final, només consultem el que ens és accessible amb un clic.\nLa present edició d’aquest diccionari de sinònims, que s’ha publicat únicament en format electrònic, conté 33.025 formes diferents aplegades en 27.542 articles, amb un total de 34.377 accepcions diferents; els articles tenen entre una i tretze accepcions, i un 18% dels articles en contenen més d’una. L’edició s’ha ampliat i enriquit amb moltes possibilitats de consulta i permet tota una sèrie d’utilitzacions especials abans impensables. A més, cada article permet ampliar la informació sobre la paraula consultada amb enllaços directes al DCVB (Diccionari català-valencià-balear), al DIEC2 (Diccionari de la llengua catalana. Segona edició), al DCLC (Diccionari descriptiu de la llengua catalana) i al Portal CiT (Terminologia de Ciències i Tecnologia).\nblanca rc 21 de desembre de 2015, a les 13:43\nFantàstic i gràcies


moianès.net, el portal del Moianès i rodalies - Els cingles de Gallifa i el panteó romà\nEnviat el Diumenge, 18 de maig a les 16:56:01 per Redaccio\nHi ha respecte de Gallifa i d’aquest cim de 951 metres d’alçada, tota mena d’històries; el topònim algú el deriva de gallus com s’anomenava als iniciats en el culte de la deessa Cíbele, a la que es coneix també com Gran Mare, i a la que justament adorarien en aquest altiplà que corona els cingles, l’actual ermita estaria construïda damunt de l’anterior dedicada a la deessa; també hi ha qui afirma l’existència prèvia d’una torre de guaita i senyals - edificada pels àrabs - en el lloc on es troba avui l’ermita de Sant Sadurní de Gallifa, el lloc depenent del Caid de Caldes de Montbui, era del tot idoni per desenvolupar-hi les funcions esmentades de guaita i senyals, en relació amb les terres d’Úixols, avui partides entre Granera i Castellterçol, i la pròpia Gallifa, Sant Llorenç de Savall, i les terres de l’Alt Vallès, distribuïdes avui en els termes de Sentmenat i Castellar del Vallès; si admetem aquesta segona tesi és forçós fer-nos la pregunta del nom que tenia aquest punt abans de ser conquerit pels cristians. A la Catalunya nova era costum rebatejar els pobles creats pels conqueridors àrabs amb el nom d’algun sant, és el cas de Sant Sadurní d’Anoia, envoltat de pobles d’arrel àrab, Gelida, Mediona, Masquefa,....\nAbans d’iniciar el descens, gaudim malgrat la boirina d’una amplia visió de les terres del Vallès i del Moianès; Puigdolena, Les Pujades, Sant Sebastià de Montmajor, el Farell, la Mola, i en un segon pla les muntanyes mig nevades dels Pirineus; la baixada presenta més dificultats que l’ascensió i l’extrema atenció que dediquem al sòl, ens fa descuidar el vol, i una branca tot i portar el cap cobert, s’emporta un bon tros de pell i em deixa un record – espero que breu – d’aquesta sortida per demés extraordinària.\nRecolliríem encara algunes imatges abans d’arribar a Sant Feliu de Codines, i com acostumem passaríem pel costat de la Torre de l’Aigua de Sabadell, quan encara faltaven més de quinze minuts per les 14,00 hores. El Tomás em suggereix quedar-se a la gran Via, i jo continuo fins a Castellar.


Ergokids | Qui som?\nRaquel Raluy: Interiorista. Us atendrà personalment a la nostra botiga de Badalona i us assessorarà en l’elecció dels mobles més adequats per a casa vostra.\nCarles Prats, Santi Vidal, Alex Lorente, Marc Lopez, Joan Carles Alegre i Jordi Atenza – Fusters i ebenistes: Amb les seves mans expertes fabriquen mobles carregats de passió perquè en gaudeixi tota la família.\nMar Ibern, Raquel Oriol, Mercedes Castillo i Gemma Sabater– Un back office extraordinari que aporta l’experiència de molts anys en la gestió del dia a dia.\nJordi Ballesteros i Toni Oriol – Emprenedoria des de l’empresa familiar. Creure en un projecte i lluitar per tirar-lo endavant.\nPimpampum – Disseny web: L’Anna Fuster i en Daniel Julià han aconseguit interioritzar el projecte i transformar-lo en una finestra oberta al mon. www.pimpampum.net\nPixtin – Disseny i comunicació: L’Anna Llàcer i la Maider Zulueta han fet molt més que dissenyar la imatge corporativa de l’empresa. La seva empremta la podem trobar en qualsevol racó aconseguint una imatge global on-off line. www.pixtin.es\nOriol Lladó – Periodista i assessor en comunicació – Sempre un pas per davant en noves tecnologies i xarxes social, ens ha fet adonar de la importància de saber que vols dir, com ho vols dir, on ho vols dir i a qui ho vols dir. www.oriolllado.cat\nGerard Martinez – Arquitecte: Ha dissenyat per nosaltres i amb nosaltres la sèrie Encaix i col·labora activament en altres projectes. www.llar.cat\nRosa Vidiella – Pedagoga: Pionera en l’adaptació i concepció de mobiliari per els més petits ens ajuda a valorar els aspectes pedagògics del nostre mobiliari.\nCupi Rodon – Biòleg: Assessorament molt proper en la introducció de criteris ambientals al projecte i recolzament incondicional des del principi.\nJaume Mesalles – Arquitecte: La paraula render agafa sentit quan el que veus no saps si és una fotografia o una imatge virtual. www.jaumemesalles.com\nMiquel Àngel Romero – Fotògraf: Mobles estàtics, nenes i nens en moviment i la màgia de saber captar l’instant precís on tot s’atura.\nMarc, Francesc, Clara, Dolça, Pol, Miquel, Zoe, Bruna, Blai, Bernat, Lander, Pau i Júlia: Noms preciosos per unes nenes i uns nens guapíssims que omplen de llum i de color les fotografies dels nostres mobles.


Quant canvia la nostra dieta en Nadal? | Consumer\nQuant canvia la nostra dieta en Nadal?\nDurant les festes nadalenques, l'alimentació canvia de manera radical, ja que es poden ingerir amb facilitat entre 1.000 i 1.500 calories en cada menjar\nEn Nadal s’altera el nostre patró alimentari habitual. La tradició dicta menjars abundants i receptes elaborades, sense oblidar la presència de certs dolços i plats copiosos que són típics d’aquestes dates. D’aquesta manera, el consum calòric pot incrementar-se i el perfil nutricional de la dieta pot tornar-se més ric en greixos i sucres. En aquest article s’expliquen quins són els principals canvis dietètics que experimentem durant les festes, com estan composts aquests menús “especials” i què es pot fer per gaudir d’un Nadal més sa i equilibrada.\nEls principals canvis de la dieta en Nadal\nAl desembre, durant les festes, augmenten els compromisos socials, tant en el treball com en la família. En moltes ocasions, la manera de celebrar el Nadal és mitjançant un menjar o sopar en grup. Per això, durant aquesta època de l’any (i fins i tot en els dies previs), abunden els menjars d’empreses o els sopars amb els amics. Sol ocórrer que en una mateixa setmana s’acumulen diversos menjars fora de casa i, com si això no bastés, el tipus de sopars o menjars que se serveixen sovint consisteix en plats d’elevat contingut calòric. En general, es basen en un picoteo o aperitiu molt complet, segons plats de carn o peix bastant elaborats i postres contundents acompanyades de torrons, polvorons i licors.\nA més, en aquest període de l’any és habitual disminuir l’activitat física habitual, ja que en molts casos s’està de vacances (els adults i els nens), l’hora d’aixecar-se del llit es retarda, no s’acudeix al gimnàs ni es realitza exercici físic de manera regular i s’allarga la sobretaula.\nComposició nutricional dels menjars nadalencs\nLa majoria dels menjars o sopars nadalencs comencen amb un aperitiu complet. En aquesta part del menjar estan aliments com a marisc a la planxa, sofregit o arrebossat (gambes, calamars, petxines de pelegrí o sèpia), formatges i embotits (formatges guarits i formatges tous aromatizados per untar, pernil i embotits ibèrics), patates xips, galetes salades, foie amb tostaditas… En general, aquests aperitius no compten amb aliments com a fruites o verdures, que podrien aportar fibra, vitamines i minerals i antioxidants. Tal seria el cas, per exemple, d’un còctel de gambes, una amanida d’espinacs amb fruita i fruita seca, uns daditos de pernil amb tomàquet cherry o un montadito de tomàquet i xampinyons gratinats.\nMolts menjars nadalencs manquen de fruites i verdures, enfront de sofregits i salses consistents\nEn segon lloc, en molts dels casos es troben primers plats molt elaborats, com a sopes de marisc (brou de peix i marisc, marisc i peix guisat i crema de llet o nata) o canelones de carn (preparats amb carn guisada, beixamel i formatge gratinat), i segons plats a força de carn i peix, com cochinillo al forn, costillitas de porc, cabrit arrebossat o peix farcit. A més, l’acompanyament sol ser a força de patata o salses molt consistents. De nou, altres opcions no tan grasses podrien resultar molt més saludables: un plat de pollastre al forn amb salsa de ceba i carabassa, unes broquetes de sèpia, tomàquet i ceba o una parrillada de peix a la planxa.\nAquests sopars i menjars s’acompanyen, a més, amb refrescs ensucrats, vins i licors. És important destacar l’aportació calòrica d’aquest tipus de begudes. Un got de qualsevol líquid ensucrat conté unes 80-100 Kcal; una copita de vi negre o blanc, unes 100 Kcal; i una copa de cava o xampany, unes 70 Kcal. L’aportació calòrica de cada menjar augmenta a mesura que ho fan les copes o gots consumits d’aquestes begudes. Destil·lats com el vodka, whisky, ginebra o conyac posseeixen un contingut calòric més elevat, de manera que un cubata o combinat pot aportar unes 250 Kcal de mitjana.\nFinalment, no cal oblidar les postres. Pastissos, gelats, sorbets o cremes són habituals en aquestes dates. El seu contingut calòric és elevat també, ja que poden aportar entre 300 i 400 Kcal per ració. A més, s’acompanyen en la sobretaula amb torrons, massapans i neules, aliments rics en sucres i grasses i d’alt contingut calòric (unes 250 quilocalories per ració de 50 g, uns dos trossets de torró).\nLa conclusió és que els menjars i sopars nadalencs són altament calòriques, ja que poden ingerir-se amb facilitat unes 1.000 o 1.500 Kcal en cada menjar, si no es controlen les quantitats i el tipus d’aliment ingerit. A més, són menjars rics en sucres i greixos… El cos tendeix a guardar aquestes reserves calòriques amb rapidesa en forma de greix corporal, si no es compensa la ingesta amb cert grau d’activitat física.\nConsells per a un Nadal més sa i equilibrada\nPer controlar l’alimentació i no abandonar els hàbits saludables durant aquestes dates nadalenques, cal estar atents als excessos… i intentar posar-los un fre. Així, a pesar que aquests menjars són més calòriques de l’habitual, unes quantes recomanacions poden fer que es controli amb major facilitat l’equilibri dietètic durant aquestes festes:\nVigilar la grandària de les racions que es consumen i evitar els excessos.\nIntroduir en cada menjar algun plat o guarnició amb hortalisses o verdures, com alguna amanida o verdures (al forn o salteadas) d’acompanyament.\nOferir algun aperitiu fresc, com a broquetes o pinchitos de fruita o hortalisses.\nPreparar postres en els quals hi hagi fruita o fruita seca, encara que s’acompanyin de petites porcions de crema o gelats (sorbets de fruita natural, macedònia o compotes casolanes).\nControlar els excessos amb les begudes alcohòliques i evitar les begudes ensucrades.\nProgramar cert grau d’activitat física diària: sortir a passejar o a la compra, caminar una mica cada dia o realitzar una taula d’exercicis a casa.\nProgramar també quins seran els menjars amb algun “extra” (com a Nadal, Nochebuena i Any Nou) i intentar mantenir l’equilibri i l’alimentació saludable la resta dels dies, evitar el picoteo i els dolços fora d’aquests menjars.\nA més, és important recordar que tots els aliments que quedin a casa després de Nadal (com a torrons, polvorons, etc.) s’acabaran menjant… Per aquesta raó, és tan important controlar les quantitats quan es realitzin les compres, prendre nota dels excessos d’altres anys i tenir en compte aquesta previsió per al següent.


Family Hotel Martin Chepelare Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nFamily Hotel Martin23 Kiril Madjarov Str., Chepelare Town Center, Chepelare, Bulgària, 4850 - Veure al mapaExcel·lent8,7Basada en13comentarisFamily Hotel MartinVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 49 fotosMolt bona ubicació 8,5Veure al mapa8,5Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Chepelare, Family Hotel Martin és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Family Hotel Martin, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa, restaurant. L'ambient de Family Hotel Martin es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com esquí, jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Family Hotel Martin.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesiaTV satèl•lit/cablecalefaccióplat de dutxa Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Family Hotel Martin de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Estàs a: Els protagonistes / Fundadors / Joan Cornudella i Barberà\nJoan Cornudella i Barberà (Les Borges Blanques, 1904 - Barcelona, 1985)\nNascut a les Borges Blanques el 3 de novembre de 1904, estudià al Liceu Escolar de Lleida, on coincidí amb Josep i Miquel Badia i amb qui acabaria essent la seva esposa, Maria Feixa Quintana.\nA partir del 1920 entra en contacte amb militants de la Joventut Catalanista de les Borges Blanques, seguidors de Francesc Macià.\nL’any 1922 es trasllada a Barcelona per estudiar enginyeria industrial a l’Escola d’Enginyers de la Universitat de Barcelona formant ja part dels escamots d’Estat Català.\nAfiliat a Estat Català després dels assassinats de Miquel i Josep Badia, va ser-ne secretari general a partir de l’afer Rebertés a finals de novembre de 1936 i fins a ésser reclutat per anar al front, i alhora cap de redacció del Diari de Barcelona(1936-1937) i del Diari de Catalunya (1937-1939).\nExiliat a l’Estat francès, va ser membre fundador de l’FNC el 4 de maig de 1940 i va esdevenir secretari del seu aparell polític. Va retornar clandestinament a Catalunya, on va ser detingut diverses vegades, acusat de complot contra la seguretat de l’Estat, propaganda clandestina i francmaçoneria.\nDurant la dècada dels setanta va representar l’FNC a la Comissió Coordinadora de Forces Polítiques de Catalunya, al Consell de Forces Polítiques de Catalunya (1975-1977) i a l’Assemblea de Catalunya (1971-1977) Va abandonar el partit i el 1980 va ser elegit diputat pel PSC (PSC-PSOE) al Parlament de Catalunya, i reelegit el 1984.\nVa morir a Barcelona el 26 de març de 1985.


Ets a: Inici Notícies Fulls Informatius FCPP Notícia id 38019\nEl cap de setmana 19, 20 i 21 de juliol es va disputar la 4ª i 5ª prova del Rànquing FCPP 2019 al Pitch & Putt Xixerella Andorra i al P&P Vall d’Ordino. Va estar organitzat per la Federació Catalana de Pitch & Putt.\nAl P&P Xixerella Andorra van participar-hi 141 jugador/es, el millor resultat el va fer l’Antonio Penalva (Can Rafel) amb 6 cops sota par, seguit d’un empat entre 5 jugadors a 51 cops, el Pau Pérez, Fco Javier Benlloch (St Vicenç de Montalt), Angel Navarro (Callejeros), Antonio Mateo ( Roc 3) i Alexandre Albinyana (P&P Lleida), entre les dones la Pilar Montero va guanyar la categoria femenina amb 2 cops sota par i Penalva la sènior. El guanyador de la categoria handicap absolut va ser el Xavier Vila (Mas Gurumbau) i el Jaime Hernández (Mas Torrellas) tots dos amb 3 cops sota par. Montero i Hernández es van emportar també la categoria handicap femení i handicap sènior respectivament.\nAl P&P Vall d’Ordino, es va disputar la 5ª prova, hi van participar 138 jugador/es i els guanyadors van ser Juan Luís Sánchez (Vallromanes) i l’Alexandre Albinyana amb un gran resultat de 46 cops, seguits del badaloní Manuel Amor (P&P Badalona) amb un cop més. El millor resultat femení el va fer la Purificació Montaña (Hcp1) i la Núria Dalmau (Platja d’Aro) amb 56 cops, els millors sèniors van ser el Joaquim Punsoda (Teià) i l’Amador Rodríguez (Callejeros) amb 3 cops sota par. Pel que fa la classificació handicap absolut va haver un quàdruple empat a 51 cops entre Sánchez, Punsoda, Jordi Alum (Lloret) i Joan Ramón Macia. L’Alexandra Garcia va guanyar la categoria handicap femení amb 2 cops sota par.\nPel que fa la classificació general del Rànquing FCPP 2019 un cop jugades la 4ª i 5ª prova del Rànquing, el líder de la classificació general es el Manuel Amor amb 243 punts, seguit de l’Amador Rodríguez amb 236 i el Jordi Saborit (Vallromanes) amb 235. La Pilar Montero ocupa la primera posició de la classificació femenina amb 233 punts, seguida de la Gloria Ruiz (Hcp1) amb 225 i l’Isabel Luque (Tennis Mora) tercera amb 210 punts. La classificació sènior està encapçalada per Rodríguez amb 257 punts, seguit del Jordi Serra (Hcp1) amb 238 i en tercera posició Miguel Pérez (Vallromanes) amb 230. Jordi Alum es líder la classificació handicap absolut amb 246 punts, seguit de Fco Javier Caballero amb 197 i Ioan Sidau tercer amb 194, Montero líder la classificació handicap femenina i Juan Ramon Macía líder handicap sènior amb 211 punts.\nLa propera prova serà els dies 2, 3 i 4 d’agost al P&P Mas Pagès.\nClassificació de la prova a la Xixerella\nClassificació de la prova a Ordino\nClassificació acumulada després de les proves a Andorra


Carola Llauró pren el relleu de Xavier Godàs com alcaldable d'Ara Vilassar\nInicioMunicipals 2019Carola Llauró pren el relleu de Xavier Godàs com alcaldable d’Ara Vilassar\nCarola Llauró substitueix Xavier Godàs com a cap de llista d'Ara Vilassar. Foto: Ara Vilassar\nCarola Llauró substituirà Xavier Godàs com a cap de llista de la formació Ara Vilassar de cara a les properes eleccions municipals del maig vinent. Ho ha confirmat el partit en una nota de premsa en la que explica que Llauró ha obtingut el suport de la formació política en una assemblea que es va celebrar a principis del mes d’octubre.\nCarola Llauró Sastre va néixer a Puigcerdà el 1974 i viu a Vilassar de Dalt des de fa 16 anys. És llicenciada en Psicologia per la Universitat de Barcelona i s’ha especialitzat en els àmbits dels recursos humans i la prevenció de riscos laborals). La seva trajectòria professional s’ha centrat en la gestió de recursos humans i la salut laboral.\nPer altra part ha estat molt activa en el terreny associatiu. Ha estat membre de la societat La Massa i l’AMPA de l’escola Francesc Macià, en tots dos casos formant part de la junta directiva. També forma part de l’agrupació local de l’ANC i de la secció local de la Plataforma per la Llengua.\nPel que fa a la seva trajectòria política, Carola Llauró va participar l’any 2014 de la fundació del partit ARA Vilassar i a les eleccions municipals de 2015 va concórrer com a número 7 de la llista liderada per Xavier Godàs, que finalment va acabar guanyant les eleccions. Va assumir les carteres d’organització municipal, obres públiques i serveis bàsics. Llauró és militant d’ERC a Vilassar de Dalt des del 2017.\nLa nova cap de llista d’Ara Vilassar, ha afirmat que “assumeix el repte d’esdevenir la primera alcaldessa de Vilassar de Dalt amb l’ànim de continuar el projecte d’ARA Vilassar: un projecte progressista, d’esquerres, independentista i feminista”. Per la seva part, el seu predecessor Xavier Godàs ha dit que “Carola Llauró és una excel·lent elecció. Va fer un pas endavant el 2015 per contribuir a gestionar el nostre municipi, un pas tant fascinant com complicat perquè a l’Ajuntament s’hi venia a treballar, no a lluir”.


GCiE presenta una moció a favor de sol·licitar la construcció d’una rodona ~ Gent de Castelló, d'Esquerra i Compromís\nGCiE presenta una moció a favor de sol·licitar la construcció d’una rodona\nPosted on 17:40 by Gent de Castelló | No comments\nAra pugueu escoltar la moció i el debat.\nMoció de GCiE a favor de sol·licitar la construcció d’una rodona en la intersecció del camí dels rojos amb la CV-560 i connectar-la amb la segona corba del camí de Santa Anna.\nLluís P. llegeix la moció. (document amb pdf)\nEU: explica una secció del PGOU on ja està prevista la proposta, i passa el document a Lluís, i per coherència sí que votarien a favor de la proposta, i ja han fet la petició a la Diputació. Ampliació en el tema dels carrils bicis, també cap a la Pobla Llarga, Sant Joanet i Senyera.\nPP: no està d’acord en la moció, en coherència amb la moció del ple passat.\nPSOE: veuen que això no és incompatible amb la moció del ple passat.\nGCiE: accepta els plantejament del PSOE i EU. Anem directament al problema en ixe punt del poble.\nVots a favor: 5 EU, 1 PSOE, 1 GCiE\nVots en contra: 5 PP\nPiqueu damunt per a poder escoltar la moció i el debat del plenari\nCategories: Circumval·lació, Mocions


Als detectors de ‘fakes’ se’ls gira feina amb dues portades d’avui\nBarcelona. Dijous, 13 de febrer de 2020. 07:39\nActualitzat Dijous, 13 de febrer de 2020. 09:32\nEn un temps en què han aparegut mitjans de comunicació que consideren que el seu principal actiu diferenciador és el contrast informatiu és fins i tot d’agrair que els diaris impresos en paper els facilitin la feina. Portals com Maldito Bulo o Newtral no s’han d’esforçar gaire avui per detectar fakes i desmentir-los perquè els diaris El Mundo i La Razón els els serveixen a tota portada.\nLa notícia principal d’avui, esclar, és la suspensió del Mobile World Congress sota l’amenaça del coronavirus i pràcticament tots els mitjans, excepte l’ABC, sempre a la seva, en donen tota la informació que requereix aquest fet. Ara bé, més enllà del coronavirus hi ha altres fets informatius, i ahir al Parlament es va esdevenir un fet que, si algú hi té interès, permet reconstruir la generació d’un ‘fake’ informatiu, com aquest es viralitza —verb que ve de virus, per cert—, produeix respostes i contrarespostes i, finalment, com a consolidació de la mentida, apareix reproduït a les portades de l’endemà.\nDes d’aquesta perspectiva, convé guardar, per si mai algú en vol fer una tesi doctoral, les portades d’aquest dijous d'El Mundo i La Razón, que es fan ressò, a la seva manera, d’una notícia que no es va produir com l'expliquen.\nVejam. L’alcaldessa de Vic i diputada de Junts per Catalunya al Parlament, Anna Erra, va defensar ahir la campanya ‘No em canviïs la llengua’, adreçada a catalanoparlants per fer-los notar que canviar la llengua en funció de la presumpció que l’interlocutor no parla català a partir d’estereotips sobre la procedència és racista, classista i supremacista. En la seva al·locució, Erra es va referir a persones “que pel seu aspecte físic o pel seu nom no semblin catalanes”.\nDit això, la maquinària d’intoxicació va aconseguir donar la volta a l’argument, i qui va acabar acusada de racista, classista i supremacista va ser qui havia llançat el senyal d’alarma de situacions que cal evitar. I quan el ventilador comença a girar i l’unionisme s'hi aboca, ja és gairebé impossible d’aturar.\nAixí s’entén que avui El Mundo dediqui un espai a la seva portada a publicar un literal tunejat d’Erra: “No parlar en castellà a qui no sembli català” —la frase complerta és “posar fi al costum molt present en determinades zones del país de parlar sempre en castellà amb qualsevol persona que pel seu aspecte físic o pel seu nom no sembli catalana”— i assegurar a continuació que "La Generalitat defensa la campanya de JxCat que discrimina persones pel seu aspecte". Esclar, l’objectiu de la campanya —que no consta que sigui de JxCAT— és precisament el contrari del que s’intueix al subtítol, que ven la idea que la campanya busca específicament discriminar lingüísticament a la gent en funció del seu aspecte físic quan l’objectiu és precisament el contrari: adreçar-se en català a tothom com a eina per facilitar l’aprenentatge i ús d’aquesta llengua.\nLa Razón també hi fica cullerada: ‘L’alcaldessa de VIC demana no parlar castellà a qui “no sembla català”’. VIC, per cert, escrit tot amb inicials, com si fos una empresa , potser de bolígrafs? Girar la idea per vendre el que no és, un altre cop.\nPer la seva banda, ABC i El País aposten pel tema veneçolà: "Sánchez degrada Guaidó per blindar Ábalos" a l’ABC i "Sánchez fa costat a Ábalos al Congrés i anomena Guaidó 'líder opositor'". En tot cas, de la suposada al·locució racista, ni una lletra. Menys feina per als artistes del fact-cheking.\nPer la seva banda, els diaris editats a Barcelona, que tampoc no parlen d’Erra, se centren en la suspensió del Mobile: "El Mobile, suspès" a El Punt Avui; "El Mobile s’emplaça al 2021 a Barcelona després de cancel·lar pel virus" a La Vanguardia; "Cancel·lat. El Mobile no obrirà pel virus" a El Periódico; i "Cancel·lat" a l’Ara.\nLlengua Anna Erra demana parlar en català als nouvinguts i la premsa espanyola embogeix Lluís Bou\nLlengua Toni Soler, indignat: "No us passeu mai al castellà quan el dependent és xinès?" El Nacional


1x1 Barça vs Tenerife: victòria blaugrana entre castanya i castanya - esmaixada.cat\n1×1 Barça vs Tenerife: victòria blaugrana entre castanya i castanya\nPartit molt dur amb recompensa final.\nSetmana terrorífica pel Barça que començava dimarts passat amb una derrota a pista de l’UCAM Múrcia en Lliga Endesa. Divendres, en Eurolliga l’equip es refaria amb una victòria agònica davant Baskonia. I avui, altre cop en lliga domèstica davant un dels dos únics equips invictes en la competició (juntament amb Reial Madrid), Iberostar Tenerife al Palau Blaugrana.\nEl partit començaria amb domini visitant, amb un Tenerife que treia de polleguera a Sarunas Jasikevicius, que esbroncaria als seus jugadors de valent, utilitzant dos temps morts consecutius en el primer quart. Això faria reaccionar als blaugranes que a principis del segon quart ja dominaven el marcador per marxar liderant al descans (41-32). La duresa ha sigut la tònica dominant del partit, i els dos equips han jugat al límit, amb un reguitzell de tècniques que ha acabat amb Txus Vidorreta expulsat. Tot i així el marcador no canviaria de bàndol i el Barça aniria durant tota la segona part per davant (81-74) provocant així la primera derrota dels canaris en lliga.\nAdam Hanga (SP) – Desaparegut\nNomés ha jugat el primer minut i 51 segons de partit i no ha tornat a sortir.\nCory Higgins (6) – Complementari\nNo ha sigut protagonista però ha ajudat bé als dos bases, tan Calathes com Heurtel, que avui tenien dificultats amb l’agressiva defensa rival. Encara esperem que brilli per si sol, però de moment tenim una versió molt útil per l’equip.\nÀlex Abrines (9) – Canoner\nHa treballat com sempre en defensa, però sense entrar en aquest joc dur que sobretot es vivia a les posicions interior. Desde fora i amb el canell calent ha sentenciat en dues ratxes anotadores i ha acabat sent el màxim anotador del partit (16 punts).\nRolands Smits (5) – Fluix\nA la zona avui s’hi ha repartit castanyes, fent honor a la tradició que marquen les dates. El letó encara no deu estar integrat del tot a Catalunya perquè no ha entès el nivell d’intensitat amb el que s’havia de jugar avui.\nBrandon Davies (5) – Desubicat\nHo ha intentat, ha comès vàries faltes per intentar igualar-se amb els pivots rivals, però no ha pogut. Oriola li ha guanyat la partida avui en el seu duel particular pels minuts.\nNick Calathes (7) – Lent\nLent en defensa, ha arribat tard en diverses ajudes, cometent falta personal fins a arribar a ser expulsat per 5 infraccions. I lent en atac, que feia falta, en alguns moments posar aquest punt de pausa i serenor perquè l’equip baixés algunes revolucions quan els ànims estaven molt calents.\nNikola Mirotic (6) – Minimitzat\nHa sigut el principal sac de cops de l’equip canari, tenint un duel molt calent amb Giorgi Shermadini, arribant a tenir una petita enganxada verbal. Volien que no brillés i ho han aconseguit. De totes maneres, ha seguit jugant (21 minuts) i aportant des d’un altre punt de vista, sabent també jugar al joc dur.\nPierre Oriola (8) – Imprecindible\nPartit dur, intens i amb una guerra física a la zona de les que fa època. El partit perfecte perquè el capità es trobés com peix a l’aigua. Ha minimitzat al màxim el joc interior rival, i ha sabut treure benefici en el fang, sumant 8 punts, 8 rebots i llançant fins a 10 tirs lliures (40%).\nThomas Heurtel (8) – Sacsejador\nNomés ha fet dos punts, però ha sigut el contrapunt ideal a Calathes. Accelerava el partit quan calia i en molts moments de màxima complicació ha impulsat a l’equip i els companys (7 assistències).\nKyle Kuric (6) – Intermitent\nHa anat apareixent en moments puntuals, però no ha agafat cap ratxa decisiva (10 punts), i en defensa ha sigut massa tou i lent pel ritme que manava el partit.\nLeandro Bolmaro (6) – Premiat\nHa treballat molt bé durant la primera part, trobant bones situacions de tir, generant en atac però sobretot treballant en defensa, on s’ha buidat i ha mantingut la intensitat que requeria el partit.\nSergi Martínez (SP) – Esbroncat\nEn les primeres dues accions que ha participat s’ha equivocat i ha sigut substituït a l’instant. S’ha endut una dura esbroncada i tot i tornar a sortir en moments puntuals no ha entrat en rotació.\nSarunas Jasikevicius (9) – Enfadat\nHa fet reaccionar a l’equip al principi quan semblava que no hi eren i els ha connectat de ple al partit. Ha tirat del carro, i ha obligat als seus jugadors a no baixar mai la intensitat, partit d’entrenador que ha sabut dominar davant totes les adversitats.\nRelated TopicsEsmaixadaFC BarcelonafeaturedIberostar TenerifeLliga ACBLliga Endesa\n1×1 Penya vs Estudiantes: el Joventut domina, s’agrada i llueix pedrera\nCory Higgins, víctima del context


FAC – Federació Ateneus Catalunya – Birres i Ateneus per la Democràcia\nBirres i Ateneus per la Democràcia\nLa Plataforma ‘Ateneus per la Democràcia‘ i la iniciativa ‘Birres per la República‘ han encetat una col·laboració per poder sumar esforços i organitzar diversos actes d’envergadura amb ponents reconeguts per tota la xarxa de la plataforma.\nEl primer acte en col·laboració amb ‘Birres’ serà aquesta mateixa tarda a l’Orfeó Martinenc, i comptarà amb l’empresari Ramir de Porrata. Birres per la República és una iniciativa originàriament de petit format que pretén crear un ambient de proximitat amb ponents de prestigi de tot l’espectre i sensibilitat sobiranista, per poder conversar una estona sobre la República amb la gent que s’hi acosti. L’interès de la gent ha fet que, en moltes ocasions, l’espai d’un bar quedi petit i és per això que l’oferta ateneística que es pot oferir és ideal.\nEntre els ponents habituals es compten diputats de JxC, d’ERC, de la CUP, gent de la societat civil com l’ANC o Òmnium i altres, Albano Dante Fachín, tuitaires, advocats dels presos polítics, entre molts d’altres.


VERD POMA: DECEPCIÓN DE BAUTIZO\nmeloenvuelvepararegalo 19 de setembre de 2010 a les 23:56\nTema delicado. Yo también he tenido mis más y mis menos con la Iglesia.\nPero me quedo con que lo has hecho porque querías y no es algo negativo para Júlia.\nrits 20 de setembre de 2010 a les 10:45\nEntenc la teva decepció. Sóc creient, però veig tantes coses que no m'agraden en l'esglèsia actual, que no s'adapta a la societat actual i s'encartrona en ritus ja més que desfassats.\nSi algun dia tinc un fill o filla, m'agradaria batejar-lo, perquè el vull donar la meva fe, després que ell trïi el que vulgui. Però també tinc clar que si ho faig -doncs no sols dependrà de mi, i al meu entorn la majoria de gent és no creient-, sé que serà d'una forma poc convencional als ulls de molta part de l'esglèsia. En una eucaristia i amb els que m'estimo. Entenc que et sentíssis ferida i incompresa. Però no tota l'esglèsia és així, potser cal buscar el lloc on et puguin entendre la teva fe i manera de veure-la i viure-la.\nPer cert, felicitats per la teva filla i pels noms! són molt bonics\nAnònim 21 de setembre de 2010 a les 12:56\nEl problema be sempre, que ens imagimen una cosa i la fem idilica, i llavors per h,b,'o c, la realitat s'imposa. no pensis que no ha sigut bonic, jo crec que si, depen dels ulls en que tu vulguis mirar, aquesta religio es la que tenim, no ni ha cap de bona. ui els seus representans no son perfectes, ni molt menys.\nAnònim 22 de setembre de 2010 a les 1:57\nLo ùnico y màs importante, has hecho lo que realmente has querido y eso es lo que te tiene que hacer sentir orgullosa, ¿decepcionada con la iglesia?, no olvides que los curas no son mas que funcionarios y como tales hay unos pocos buenos, unos cuantos malos y unos muchos asqueados con su trabajo..., quedate con lo preciosa que estaba tu niña y lo rompedora que andabas tu de taconazo.


Política de privacitat | Maresme Circular\nCONSORCI PER AL TRACTAMENT DE RESIDUS SOLIDS URBANS DEL MARESME, no es responsabilitza dels danys o perjudicis de qualsevol tipus produïts en l’Usuari que portin causa d’errors o desconnexions a les xarxes de telecomunicacions que produeixin la suspensió, cancel·lació o interrupció del servei de la web durant la prestació del mateix o amb caràcter previ.\nL’accés al web: www.cresidusmaresme.com no implica l’obligació per part de l’empresa de controlar l’absència de virus o qualsevol altre element informàtic maliciós. Correspon a l’Usuari, en tot cas, la disponibilitat d’eines adequades per a la detecció i desinfecció de programes informàtics nocius.\nEl Web: www.cresidusmaresme.com podrà allotjar continguts publicitaris o patrocinats. Els anunciants o patrocinadors són els únics responsables d’assegurar que el material remès per a la seva inclusió a la Web compleix amb les lleis que en cada cas puguin ser d’aplicació.\nCERTIFICATS DE COMPLIMENT LSSI-CE I PROTECCIÓ DE DADESwww.cresidusmaresme.com compleix amb la normativa de Protecció de Dades vigent i amb l’LSSI-CE, i ha estat assessorada en aquestes normatives per GRUPO QUALIA, fet pel qual se li atorga un certificat en format d’imatge digital perquè pugui exposar-lo al seu lloc web.\nDe conformitat amb el que estableix el Reglament General -UE- 2016/679 del Parlament i Consell d’Europa de Protecció de Dades de Caràcter Personal, aprovat el 27 d’abril de 2016, i l’LOPD 3/2018, de garantia dels drets digitals, la Llei 34/2002, de Serveis de la Societat de la Informació i el Comerç Electrònic, i la Llei 9/2014, General de Telecomunicacions, de 9 de maig, CONSORCI PER AL TRACTAMENT DE RESIDUS SOLIDS URBANS DEL MARESME, informa als Usuaris dels seus llocs web que estem obligats a guardar secret professional de les dades personals captades per l’empresa mitjançant els formularis situats a les seves pàgines. Aquesta obligació continuarà fins i tot després d’haver finalitzat la nostra relació comercial o contractual, i en cap cas podrem fer públiques les dades personals dels visitants i clients a la web sense el seu consentiment. Els menors de 14 anys no poden prestar el seu consentiment per a què un comerç reculli i tracti les seves dades personals. Només els seus representants legals (pares o tutors) són els qui poden fer-ho en el seu nom. Aquells comerços que necessitin tractar dades de menors de 14 anys, han de disposar dels mitjans per obtenir el consentiment dels seus pares o tutors, per exemple, mitjançant un missatge de correu electrònic dirigit a algun d’ells que contingui un enllaç a un formulari electrònic. No es pot demanar als menors de 14 anys dades sobre l’àmbit familiar, sent l’única excepció les dades d’identificació i contacte dels pares o tutors.\nAquestes dades seran introduïdes en un fitxer automatitzat sota la responsabilitat de l’administrador de la web de CONSORCI PER AL TRACTAMENT DE RESIDUS SOLIDS URBANS DEL MARESME, amb la finalitat de poder facilitar, agilitzar i complir els compromisos establerts entre ambdues parts. Així mateix, CONSORCI PER AL TRACTAMENT DE RESIDUS SOLIDS URBANS DEL MARESME, informa de la possibilitat d’exercir els drets d’accés, que permet a l’usuari web conèixer quines dades personals té l’administrador d’aquesta pàgina i obtenir una resposta en un termini de 30 dies, sempre que conservi les dades; rectificació, que permet corregir errors, modificar les dades que siguin inexactes o incompletes i garantir la certesa de la informació; oposició, que podrà sol·licitar i aconseguir que no es dugui a terme el tractament de dades; supressió, que permet que se suprimeixin les dades inadequades o excessives; limitació, pel qual pot sol·licitar que es limiti el tractament de les seves dades quan hagi exercit el seu dret a la rectificació de les seves dades personals; i portabilitat, perquè l’usuari pugui obtenir una còpia de les dades personals que hagi facilitat a la web a fi de poder transmetre-les a altres serveis. Aquests drets es podran exercir per qualsevol mitjà que deixi constància del seu enviament i de la seva recepció a l’adreça de l’administrador de la pàgina o al correu electrònic cbrossa@cresidusmaresme.com, aportant fotocòpia del DNI o documentació alternativa que n’acrediti la identitat.


Treball, salut i fe – El Gran Duc\nHome » General » Treball, salut i fe\nBy davonet in General on 31 desembre 2010 .\nTags: llengua, religió, vides\n← Art degenerat\tLa llei, les pistoles i dos documentals →\n31 desembre 2010 a les 21:15\nDoncs, jo no tingué tanta sort, l’altre dia li parlí a una xiqueta vora nou anys i com que no m’entenia em soltà un “yo soy española”, que em feu una mica de fàstic i una altra de pena. Vaig pensar que tenia raó, tan sols era espanyola, un fàstic i una pena…\nFeliç any 2011 a totes les valencianes i els valencians que conec !\n1 gener 2011 a les 12:05\nSi demanes tindre fe és el mateix que tindre confiança en uno mateix estic d’acord ara això de tindre fe en Déu ja no casa amb mi. Us imagineu si tots els diners que es gasten en nom de les religions s’invertiren en investigació???? Probablement ja hauriem acabat amb el càncer com a mínim. Som una societat molt immadura………….\n3 gener 2011 a les 14:55\nM’agradat molt Jordi, aixó crec que es el que cal demanar sempre, sobre tot salut\nToni de l'Hostal says:\n4 gener 2011 a les 10:07\nFe en el cuscús? Vixca el cuscussisme!\n4 gener 2011 a les 10:28\nFa rissa, perquè a la gent d’ací ja no li estranya conviure amb l’ateïsme. Però sovint m’ha passat que, per exemple, amb amics que tinc musulmans, no acaben d’entendre l’opció “no tenim Déu…. ni el d’ells, ni cap altre”…. Ai mare què has dit! Ens prendrem un bon cuscús per a celebrar les nostres diferències.


POLÍTICA DE PRIVACITAT - Intermarker\nINTERMARKER, com a responsable del tractament, l’informa que, segons el que disposa el Reglament (UE) 2016/679, de 27 d’abril, (RGPD) ia la L.O. 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades i garantia dels drets digitals (LOPDGDD), tractarem les seves dades tal com reflectim en la present Política de Privacitat.\nDomicili: CARRER GENERAL MORAGUES, 89 – 1º. REUS (ESPAÑA). 43203\nLes transferències internacionals: Quan es doni el cas que les seves dades hagin de ser transferits fora de la UE/EEE es protegiran adequadament.\nEns hagi facilitat el seu consentiment a l’efecte del tractament. Per descomptat podrà retirar el seu consentiment en qualsevol moment:\nLes dades poden ser comunicades a empreses relacionades amb INTERMARKER per a la prestació dels diversos serveis en qualitat de Encarregats de Tractament. L’empresa no realitzarà cap cessió, llevat per obligació legal.\nSi ha atorgat el seu consentiment per a alguna finalitat concreta, té dret a retirar el consentiment atorgat en qualsevol moment, sense que això afecti la licitud del tractament basat en el consentiment previ a la seva retirada en recursos humans.\nPot exercir aquests drets enviant comunicació, motivada i acreditada a kilian@intermarker.com.\nEls requisits d’aquesta Política complementen, i no reemplacen, qualsevol altre requisit existent sota la llei de protecció de dades aplicable, que serà la que prevalgui, en qualsevol cas.


Duran acusa l'Estat d'intentar humiliar Catalunya i critica el "to" de Mas - Cat Diàleg - Diari Digital català\nDuran acusa l’Estat d’intentar humiliar Catalunya i critica el “to” de Mas\nQüestiona la voluntat d’estendre ponts d’Homs, perquè “aplaudeix la CUP”\nCatalunyaPolíticaZPortada IzquierdaZResto 25 November, 2015 CatDialeg.cat 0\nInici » Historic » Duran acusa l’Estat d’intentar humiliar Catalunya i critica el “to” de Mas\nEl cap de llista d’Unió en les eleccions generals, Josep Antoni Duran, ha acusat el Govern espanyol de “pretendre humiliar” Catalunya amb les noves condicions per accedir al Fons de Liquiditat Autonòmica (FLA), però també ha deixat clar que no li agrada “el to” de la resposta del president català en funcions, Artur Mas.\nEn una entrevista a RNE recollida per Europa Press, Duran ha opinat que el Govern espanyol “endarrereix innecessàriament aquest pagament” i ha recalcat que si Catalunya no té disponibilitat financera és perquè l’executiu central ha “centrifugat” cap a les comunitats autònomes el dèficit públic, perquè el sistema de finançament no és “prou just” amb Catalunya i altres comunitats i perquè el Govern tripartit del PSC, ERC i ICV va deixar una situació “gairebé de bancarrota”, tot i que ara Convergència ho hagi “oblidat”.\nDuran també ha assegurat que ell mai hauria negociat amb la CUP, “i menys li hauria suplicat el vot, estant disposat a compartir el poder” i a sotmetre’s a una moció de confiança en un termini de 10 mesos.\nSobre la possibilitat d’un acord entre JxSí i la CUP que permeti a Mas ser investit, ha admès que, si bé fa deu dies pensava que no n’hi hauria, avui ho veu més probable.\nSegons la seva opinió, en la situació actual és impossible el diàleg, però no sap quin seria l’escenari més propici perquè es reprengués.\nD’una banda, ha dit, si el PP no té majoria absoluta és més fàcil que s’obrin possibilitats de diàleg, però “l’experiència demostra que les coses importants es resolen quan hi ha un Govern fort i no feble”.\nDuran vol que aquest diàleg s’obri al Congrés i que es recuperi entre els partits “l’esperit de concòrdia que va fer possible la Transició” i així actualitzar la Constitució, perquè si no hi haurà “tota mena de problemes dels quals es ressentirà Catalunya i tot Espanya”.\nEn tot cas, ha qüestionat la voluntat de diàleg del candidat de CDC en les generals, Francesc Homs, perquè “un dia diu que ve a reconstruir ponts i un altre torna a aplaudir la CUP”.\nDuran ha deixat clar que no renega de la història de CiU i que lamenta que s’hagi trencat la federació de la qual van formar part CDC i Unió.\nAls qui li retreuen que tardés a trencar la federació pel gir sobiranista de CDC els ha respost que és possible que s’hagin equivocat, però que tornaria a fer exactament el mateix.\nSegons ell, trencar abans hauria estat beneficiós electoralment per a Unió -creu que el seu partit no va obtenir representació al Parlament perquè tres mesos en solitari no van ser suficients-, però hauria estat dolent per a Catalunya perquè hauria suposat un avançament electoral.\nA més, ha assegurat que “moltíssima gent de molts colors polítics” li demanava que intentés “reconduir” la coalició, no trencar-la.\nDuran veu probable un “inestable govern de la nova esquerra” a Catalunya\nDuran (Unió): “No hi ha Govern de CDC perquè no vol CDC, no perquè no vulgui la CUP”\nDuran: “No invertiria en un país on governi la CUP o condicioni el govern”\nDuran a Felipe González: “La independència és dolenta per tothom”\nDuran acusa l’Estat d’utilitzar el FLA per “treure pit” amb interès electoral


El Matí Digital - Capellà, Amic, Senyal\nCapellà, Amic, Senyal\nEm resisteixo a emprar el temps passat de l’absència\nEn Ballarín és un C.A.S. Em resisteixo a emprar el temps passat de l’absència. Ben segur que l’acudit li agrada. Cas amb C de Capellà, A d’Amic, S de Senyal.\nC de Capellà. En Ballarin és capellà. "Tu es sacerdos in aeternum". N’ha fet durant més de cinquanta anys, al Seminari de Solsona, a Queralt, a Gósol. Ha fet de capellà batejant, casant, visitant malalts , enterrant. És el seu ofici. En Ballarín te planes precioses sobre la seriositat dels oficis, la dignitat dels menestrals és un dels eixos de la densitat de la vida catalana, som gruixuts com a poble perquè sempre hi ha molta gent que malda abans que cap altra cosa per fer ben fet el seu ofici en benefici dels seus conciutadans. Gaudir en acabar de bona manera allò que els altres suposen que sabem fer i ho suposen amb raó.\nA d'Amic. En Ballarín és un amic. És un amic capellà, et casava, et batejava els fills, et visitava quan estaves malalt, recordaré tota la meva vida la visita que em feu a la clínica poc abans d’una operació una mica seriosa. No em va dir gran cosa, havia vingut, hi era, estava al nostre costat. En Ballarín sempre féu costat als amics. En Ballarín administrà com a molt pocs he vist els temps diversos del silenci , el parlar i el xerrar. La riquesa dels silencis que parlen com a gestos forts, les paraules ben dites que cenyeixen els significats i els precisen com a guies d’acció s i el xerrar del joc, la festa i la companyia del bon humor.\nS de Senyal. En Ballarín és senyal. Un senyal és un terme masculí en la llengua catalana. El senyal, el "signum", el "sacramentum", senyal visible de la gràcia invisible, "signum visibile invisibilis gratia".En Ballarín explicava molt bé la teologia dels sagraments. Ho explicava sobretot quan convenia, quan els administrava i perquè s’entengués el que es feia. Perquè el fer és la vida i el parlar ajuda a que el fer es faci ben fet. L'estudi ensenya a parlar bé per fer-ho tot el millor possible. Tant senzill com això. En Ballarín és, doncs, com un teòleg de la secreta que no ho sembla però ho són, fan bona feina amb ben poc lluïment. Un secret d'en Ballarín és que si quan parla sap sempre el que es diu és per les moltes hores d'estudi que amaga. És sempre bona cosa sentir-lo dir que la Renaixença va començar de dues maneres. Primer cantant, que és una gran manera de començar. I després amb un estudi seriós de la nostra història . És molt bona cosa, també, saber que el 2015 va tancar la llista de la circumscripció de Lleida de la coalició Junts pel Sí a les eleccions al Parlament de Catalunya.


Es constitueix el Consell de Desenvolupament Econòmic de Ciutat Vella | Pla de Desenvolupament Econòmic\nEs constitueix el Consell de Desenvolupament Econòmic de Ciutat Vella\ndijous, 2 juliol, 2020 - 12:33\nConsell sectorial de Desenvolupament Econòmic. El districte de Ciutat Vella ha constituït el Consell sectorial de Desenvolupament Econòmic en una sessió celebrada el dimarts 30 de juny a la seu del districte\nEl districte de Ciutat Vella ha constituït el Consell sectorial de Desenvolupament Econòmic en una sessió celebrada el dimarts 30 de juny a la seu del districte. Aquest és un òrgan consultiu i de participació ciutadana en l’àmbit del Desenvolupament Econòmic. La creació d’aquest òrgan es va aprovar en el Consell Municipal del districte del mes d'octubre del 2019.\nEl Consell Sectorial de Desenvolupament Econòmic neix amb la voluntat de generar consens ciutadà en les polítiques del Districte que afectin al desenvolupament econòmic dels ciutadans i ciutadanes de Ciutat Vella. A més, es vol afavorir el desenvolupament de programes, projectes, activitats i recerques que donin resposta a les necessitats i demandes per a millorar el desenvolupament econòmic.\nEl Consell serà un espai d’intercanvi, coneixement mutu i reflexió per a la millora de l’àmbit de desenvolupament econòmic al Districte, on s’hi formularan propostes d’actuació que ajudin a millorar l’activitat econòmica.\nEl Consell, que es reunirà com a mínim un cop l’any, està integrat per les diferents associacions, entitats, grups i representants de la ciutadania que tinguin com a àmbit d’actuació el del comerç, la inserció sòcio-laboral, i d’economia social i solidaria de Ciutat Vella. Està presidit pel regidor de Ciutat Vella i també en formen part diferents representants de l’administració municipal en l’àmbit del comerç, el desenvolupament econòmic i l’economia social.\nDurant la sessió contitutiva del Consell es va aprovar la posada en marxa de la Taula de Treball de Xarxes Laborals del districte de Ciutat Vella.


La graduació d’Imagine 2011 | Sant Feliu Innova\nLa graduació d’Imagine 2011\n1 Agost, 2011 / Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat\nFa uns dies des d’aquest mateix blog us explicavem el neixement del Projecte Imagine 2011.\nDesprés d’un mes d’intens treball en equip ho han fet! Álvaro, Javi, Nestor, Carmina, Oscar, Albert, Jordi, Rubén, Janira, Elena, Jesús i Aitor van presentar les seves idees i prototips a Silicon Valley i oficialment es van graduar de Dreamers. L’esdeveniment final del projecte Imagina va ser organitzat el passat 27 de juliol.\nEls quatre grups van presentar els seus projectes davant d’un nombrós públic, desitjós d’escoltar les seves idees pertorbadores. Entre els assistents es va poder veure els diferents professionals de les principals companyies de la zona, com Google, Apple, de Craigslist , Agilent i IDEO. Per exemple, el seu fundador i director general Tom Kelley hi era.\nEls temes exposats van ser el futur de la publicitat, el futur de la roba intel ligent, El futur de la mobilitat urbana i el futur de l’experiència de compra.\nAquestes setmanes d’agost us donarem més detalls de cadascun d’aquests projectes.\nMalgrat la dificultat afegida de la presentació en anglès, que no és la seva llengua materna, els somiadors van superar totes les expectatives. El públic va quedar tan impressionat que alguna gent li va preguntar sobre el futur proper d’aquestes idees.\nLa cerimònia va acabar amb els títols oficials que es va lliurar per Xavi Verdaguer , fundador del Centre d’Imagine i Ariadna Mateu, la seva directora.\nImmediatament després dels lliuraments Sexy Visuals va prendre l’escenari per a una actuació sincronitzada de música i efectes visuals.\nRecordeu d’estar atents a aquest espai durant l’agost i descobriràs els invents d’aquests 12 somiadors.\n← EmprenedorXXIDigital: projecte d’impuls a la creació i l’acceleració d’empreses del sector de les tecnologies digitals i d’Internet\nIslanet, eina per potenciar la innovació a les PiMEs →\n2 pensaments sobre “La graduació d’Imagine 2011”\n8 Agost, 2011 a les 4:48 pm\n31 Agost, 2011 a les 8:50 am\nJanire, Óscar i Aitor (l'equip desenvolupador del projecte de roba intel·ligent) va sorprendre amb una solució innovadora respecte la experiència de somiar, connectant diferents teixits (pijames, coixins…) que interactuen amb una aplicació del smartphone.


Les Síxters retratades al Teatre del Raval - SIESTV\n04 febr. 2010 Les Síxters retratades al Teatre del Raval\nAlbert Olivas és el director teatral de L'espectacle que barreja música i teatre\nEl Teatre del Raval acollirà del 4 al 28 de febrer L’espectacle musical Retratades.\n?Retratades’ és un recorregut per la música i per la manera de ser de sis cantants, Les Síxters. Una fotografia de les relacions entre les sis dones, les seves enveges, desitjos i emocions.\nAquest espectacle està composat per deu temes que en algun moment de la vida de les cantants els ha marcat o els han atret per una raó o una altra. Es tracta D’una selecció de melodies arranjades a sis veus a capella, integrades en una història tan real com la vida.\nLes Síxters són un grup vocal femení format el maig del 2002, especialitzat sobretot en música ?a capella?. Amb una interessant formació i bagatge musical al darrera, les uneix un interès per descobrir nous llenguatges i oferir propostes innovadores amb un segell molt personal que evoluciona en cada nou projecte.\nQuatre anys de gira amb L’espectacle ?Músiques del món? i L’enregistrament del CD Haderek, ha donat a les Síxters, la solidesa per crear un espectacle més agosarat, fugint del format concert estàndard.\nSota la direcció teatral D’Albert Olivas neix Retratades, un especacle-concert, que sense perdre L’essència musical introdueix elements teatrals que el converteixen en una proposta divertida, original i del tot innovadora.