Cansaladeria Fabré, xarcuteria i carns per Nadal\nRedactor 15:20 24/11/16\nper fabre cansaladeria carns Nadal Xarcuteria\nLes festes de Nadal s'acosten i cal començar-se a preparar-se pels àpats que reuneixen al voltant d'una taula a famílies i amics. A Mollet, les persones previsores saben que tot el que necessiten en carns i xarcuteria ho poden trobar a Cansaladeria Fabré.\nAquests dies a Cansaladeria Fabré preparen safates al gust dels seus clients, ofereixen als seus clients peces d'embotits sencers i fan, per encàrrec, farcits de diferents classes. Tot el que cal perquè els dinars i sopars d'aquestes festes siguin un èxit.\nCom sempre amb la total garantia d'un establiment obert a la ciutat des del 1924 i que actualment segueix elaborant al seu propi obrador els embotits catalans que es poden comprar tot l'any a la botiga de la plaça Prat de la Riba i al Mercat Municipal.\nOutlet Complements, articles de perfumeria per tots


Visionats a l'ICAA - Semaine de la Critique\nEls dies 25 i 26 de marçes faran a l'ICAA els visionats de la SEMAINE DE LA CRITIQUE DEL FESTIVAL DE CANNES per part dels seus representants. Aquells productors que estiguin interessats en presentar alguna de les seves pel·lícules hauran de deixar les còpies a la cabina de projecció del Ministeri, assenyalant a la còpia SEMAINE DE LA CRITIQUE - CANNES, i comunicant el seu depòsit a la Sección de Difusión, José Antonio Rodríguez Corzo, tel. 91-7017000, ext.: 32307. La data límit per al dipòsit és el 24 de març.\nA més, us recordem que és imprescindible que les còpies estiguin al principi i amb les cues enganxades, llestes per a la seva projecció (en cas contrari són descartades). Alhora per retirar les còpies lliurades serà obligatori el lliurament del corresponent rebut de depòsit de cabina.\nEn qualsevol cas, us pregaríem que ens comuniquéssiu els títols presentats, per tal de poder fer un seguiment adequat.


DIARI DE L'EXORCISTA: MÉS CAIXES\nAvui dia tranquil... bé... va, sí, tranquil... deixem-ho així! Tots contents? Doncs au!\nPoques coses a destacar però -per a mi- força destacables: continuo amb el relat a quatre mans i també amb el Joc de caixes. Del primer ja vaig donar unes pistes de per on anava la cosa. Del segon... bé... aquest, com que tinc més llibertat de moviments, l'he canviat una mica.\nEn resum, el nou esquema de la trama és el següent: un paio -que està ben cremat i fins els ous de tot i de tots plegats- troba les claus d'unes caixes fortes en les quals guarda episodis -ja siguin objectes i records- del seu passat (una mica fosc, tèrbol i inconcebible per a la resta dels mortals). A través de rememorar cadascuna d'aquestes històries -que conformen un conte independent- es confonen els conceptes físics dels objectes que guarda amb les diferents sensacions que li provoquen. Finalment, decideix acabar amb tot i -sabedor que ja res li queda i que res pot esperar, atès que sap que ha de morir- decideix fer tot allò que hauria volgut fer sempre i que mai s'hauria decidit a fer en circumstàncies normals. Decideix emprendre una venjança contra aquells que li han estat amargant l'existència en els darrers anys de la seva vida i, finalment, es queda més ample que Déu. De fet, els va fotent un per un, sense pressa però sense pausa (aquesta seria una segona part de la història i cada venjança personal constituiria un altre conte per ell mateix).\nEn la caracterització del personatge recorro a canvis físics sobtats, deteriorament sense explicació, canvis d'humor i d'estat d'ànim sobtats, etc. Hi un moment culminant -pràcticament el final- en el que decideix -ja molt malalt i en la recta final de la seva vida- confessar, gaudir del que ha fet i, en un darrer acte d'independència, posar fi al seu incipient sofriment. És ell qui té la darrera paraula sobre la seva vida i sobre la seva pròpia mort, que no és altra cosa que una fase de la vida.\nBé, ja no explico més. De moment, això és el que he pensat. Ara només cal acabar de tancar l'organigrama de tot el text i posar-m'hi. Això, però haurà de ser un altre dia. Avui ja en tinc prou i necessito descansar una mica. Demà, també pot ser un gran dia... o no!!!\nUn regalet, un altre... i la torna, dedicada a una amiga meva amb tot el meu afecte. Avui els regalets són força... com ho diria? Bé... són així!!!! Són records de les caixes del protagonista de la història!!!!!\nEtiquetes de comentaris: DIARI PERSONAL, JOCS REUNITS, RELATS, REVENJA, SURREALISME, VIDES EXEMPLARS\nsa lluna dimarts, 05 de juny, 2012\nPetites caixes, petites històries, totes formen un tot que portarà al personatge a un desenllaç fatal...més o menys -o- menys o més...\nLa música, amic meu, molt lluny de la que m´agrada a mi...sorry!\nBessets amb final feliç ;)\nL'EXORCISTA dimarts, 05 de juny, 2012\nHola Sa Lluna, guapetona!!!!\nSí, el final no és gaire esperançador... Però sempre es pot canviar, tot depèn de l'influx de la lluna!!!\nSento molt que no t'agradi aquesta música, però el meu ventall és ampli i aquests temes formen part d'una època de la meva vida -fa més de 25 anys- molt diferent a l'actual.\nBessets amb el final que tu em suggereixis.\nVaja, vaja, vaja...un altre llunàtic, jeje\nEm sembla bé, mira tu!! sempre, sempre, has de fer cas a sa (uiii perdó!) LA LLuna.\nQuè són 25 anys?= .........................\nAixò, amb final feliç!!\nBé, de fet, La Lluna també por ser Sa Lluna, The Moon... Tot és el mateix!\n25 anys? És molt de temps, temps de canvi, de maduració, d'enriquiment...\nDoncs que sigui amb final feliç\nBessets amb final feliç!


A Bisgràfic vam pensar en una web que havia d’assegurar dos punts clau. Per una banda el contingut era molt extens, i per tant calia dotar-la d’una arquitectura i navegació que permetés flexibilitat i certa lleugeressa. Hi havia molt a dir, calia un cert ordre. Per altra banda, s’havia d'aconseguir que una web de caire institucional fos molt atractiva per l’usuari. Per això vam escollir una tipografia amb un toc clàssic, però alhora poc usada en aquest tipus de sector i web. Tanmateix hi ha recursos gràfics que permeten la convivència d’imatge i text quan es requereix.


EL TREN DELS LLACS ACABA LA TEMPORADA AMB 4.709 VIATGERS – Pirineus TV\nEL TREN DELS LLACS ACABA LA TEMPORADA AMB 4.709 VIATGERS\nEl Tren dels Llacs que uneix Lleida i la Pobla de Segur ha acabat la temporada havent transportat un total de 4.709 viatgers, el que representa una ocupació de pràcticament el 88%. Concretament, el Tren Panoràmic, que ha ofertat 360 places, 90 per cada servei, ha assolit l’aforament complet en les seves circulacions. Pel que fa al Tren Històric, i tenint en compte que es va reduir l'aforament per garantir la seguretat sanitària al tren, ha obtingut un 87,2% d’ocupació. El passat dissabte 30 d’octubre es va realitzar la darrera circulació d’una temporada que, segons han indicat des de Ferrocarrils de la Generalitat, ha estat marcada per la recuperació de la demanda turística després de les afectacions provocades l’any 2020 per la pandèmia.\nAquesta temporada, doncs, ha estat pràcticament normal i el servei ha funcionat des del 3 d’abril fins aquest 30 d’octubre. Durant tot aquest període s’han realitzat un total de 26 circulacions: 22 han estat amb el Tren Històric i 4 amb el Tren Panoràmic. Aquest últim s’ha posat en marxa els dies 24 i el 31 de juliol, i el 7 i 14 d’agost.\nEl tancament de temporada conclou que el 43,7% dels visitants resideixen a la província de Barcelona, el 21,2% a la ciutat de Barcelona, un 11,4% a la de Tarragona, un 8,9% ho fa a la de Lleida, un 3,9% a la província de Girona i la resta d’altres comunitats i estats.


Aprendre Anglès a Casa de Manera Divertida per a Nens - Kids&Us\nSegueix aprenent anglès amb els llibres que parlen!\nA Kids&Us sabem que, perquè els nens no nadius desenvolupin bones competències lingüístiques en el nou idioma, hauran d’estar exposats a un anglès assequible però, alhora, espontani. Paral·lelament, i tenint molt present la implicació dels pares, volem oferir a les famílies un seguit d’eines que permetin que pares i fills puguin compartir l’aventura apassionant d’aprendre una llengua.\nListen&Play és una col·lecció de llibres-joc que estan pensats per fer-los servir amb el Talking Pen. Aquests llibres estan impresos amb un innovador sistema que els converteix en uns audiollibres interactius amb jocs programats.\nGràcies a la tecnologia del Talking Pen, el nen podrà escoltar i jugar en anglès, ja sigui sol o acompanyat dels seus pares.\nCol·lecció Gina Ginger\nLa col·lecció Gina Ginger narra les aventures d’una nena pèl-roja. A la Gina sempre li passen coses i, tot sovint, gràcies a petites fades, els problemes o contratemps s’acaben resolent... o s’acaben complicant encara més!\nEls contes de la Gina Ginger proposen un viatge a través de les emocions i les frustracions d’una nena que té la mateixa edat que els lectors.\nGina Ginger and Charlie Chives: The Fancy Dress Dilemma Gina Ginger La Gina i en Charlie volen participar en un concur 5-7 anys\nGina Ginger and Charlie Chives - The Perfect Pet Gina Ginger La Gina i el Charlie ens presenten les seves masco 5-7 anys\nGina Ginger and the Colour Fairy Gina Ginger Repassa els colors amb la Gina Ginger! 5-7 anys\nGina Ginger and her Sleep Fairy Gina Ginger Gina Ginger i la Fada de la Son! 5-7 anys\nGina Ginger and the Food Fairy Gina Ginger La Fada del Menjar juga amb la Gina. 5-7 anys\nGina Ginger and the Christmas Fairy Gina Ginger S’acosta Nadal i la Gina està impacient! 5-7 anys\nListen&Touch Book 2 Col·lecció Listen&Play Llibre-joc que funciona amb el Talking Pen 5-7 anys\nListen&Read Col·lecció Listen&Play Per repassar el que s’ha après a classe. 5-7 anys\nGina Ginger Colours - Memory Game 2 Gina Ginger Juguem i aprenem els colors! 5-7 anys\nGina Ginger Sleep Fairy - Memory Gina Ginger Juguem i aprenem els estats d’ànim! 5-7 anys\nGina Ginger Christmas - Memory Gina Ginger Arriba el Nadal! Troba els dibuixos. 5-7 anys\nGina Ginger Colours - Memory Game 1 Gina Ginger Juguem i aprenem els colors amb la Gina Ginger! 5-7 anys\nTalking Pen El superlector digital 0-2, 2-4, 3-5, 5-7 anys\nTalking Pen. El llapis que parla mentre aprens! Et presentem la manera més divertida d’aprendre a pronunciar correctament. El Talking Pen és un llapis digital amb què els nens aprendran a pronunciar l’anglès d’una manera divertida i amena. Per a nens i nenes a partir d’1 any.


Simon-Cereijido:"El monolingüisme no cura el TEL" - Psicologia i Ciències de l'Educació\nGabriela Simon Cereijido és doctora en el trastorn del llenguatge i la comunicació. Des de fa més de 10 anys, treballa en la Califòrnia State University (Los Angeles) però prèviament s’ha format en un programa entre la University of California (San Diego) i la San Diego State University. Més enllà del seu treball d’investigació, publicat en revistes internacionals i nacionals, aquesta logopeda té àmplia experiència clínica amb nens bilingües amb trastorns específics del llenguatge. El centre del seu treball són les característiques del llenguatge de nens i nenes en edat preescolar. Simon Cereijido participa en el I Congrés CHITEL, organitzat pel Grup de recerca en Cognició i Llenguatge amb la col·laboració de la Universitat Oberta de Catalunya i la Universitat de Barcelona.\nCom i per què et converteixes en logopeda, especialitzant-te en nens bilingües amb trastorns del llenguatge? Vaig arribar als Estats Units el 1987, venia des de l’Argentina. Com immigrant bilingüe, vaig observar els obstacles que les famílies de Llatinoamèrica viuen en una societat majoritàriament monolingüe. Obstacles com la discriminació per no poder comunicar-se en anglès, traduccions i intèrprets de poca qualitat i ajut escàs. En començar els meus estudis clínics, em vaig adonar de l’escassetat d’instruments i perspectives per treballar amb usuaris de parla hispana i això em va motivar a fer recerca i formar logopedes amb més coneixement sobre bilingüisme.\nQuè és per a tu un nen bilingüe? Un nen bilingüe és aquell que viu en un context en què ha de comprendre i utilitzar dues llengües per ser membre d’una família i d’una societat. Hi ha moltíssima variabilitat dins d’aquest grup bilingüe. No considero el nivell d’habilitat en cada llengua la variable fonamental en la definició.\nQuines eines i criteris utilitzes per al diagnòstic del trastorn específic del llenguatge (TEL)? El TEL és un trastorn del desenvolupament o de l’evolució del llenguatge que no es pot explicar per deficiències sensorials i / o cognitives o per un altre diagnòstic, com el trastorn de l’espectre autista. Per això, hem de fer servir criteris d’exclusió i d’inclusió per al seu diagnòstic. Els nens amb TEL no tenen pèrdua auditiva, o dèficits cognitius; però si tenen un desenvolupament del llenguatge lent. També crec que és important considerar les oportunitats i demandes que es presenten en la vida dels / les nen / es.\nDe què demandes i oportunitats estaríem parlant? Demandes educatives: per exemple, certes escoles o districtes escolars tenen més o menys experiència amb nens multilingües que d’altres. Com menys experiència, menys capacitat per ajudar els nens. Oportunitats educatives: alguns districtes tenen programes bilingües amb un pressupost adequat. També als EUA, hi ha molta variabilitat en els pressupostos de les escoles i en la preparació del personal. És molt comú que els nens llatins vinguin de districtes en barris amb menys poder adquisitiu i menors pressupostos a les escoles.\nL’escassetat de professionals per treballar amb usuaris de parla hispana em va motivar a formar logopedes amb coneixement sobre bilingüisme\nHi ha qui diu que un nen amb TEL no pot aprendre dos idiomes. Sempre m’ha agradat aquesta frase: “El monolingüisme no cura el TEL”. El / es nens / es amb TEL poden aprendre una o més llengües.\nCreus que hi ha alguna especificitat o dificultat afegida per a ell pel fet de ser bilingüe? Els perjudica ser-ho? La comunicació i les llengües són eminentment socials. Poder comunicar-se amb més persones, al millor nivell que un pugui (això és important considerar quan pensem en TEL), és positiu i enriquidor. Cada nen / a amb TEL i el seu entorn, quan estan recolzats, van modificant les seves polítiques lingüístiques al llarg dels anys i descobreixen què funciona en les seves vides o què no. Fins ara, no tenim evidència que ser bilingües perjudiqui aquestes famílies. Cal que hi hagi més investigació, però en general, no s’han trobat problemes.\nLes dificultats que presenta el nen bilingüe amb TEL en cada idioma són diferents? Les intervencions els han d’atendre en els dos? A un nivell més abstracte, les dificultats que presenta el nen bilingüe amb TEL són similars, però es manifesten segons les especificitats de cada llengua i d’acord amb l’experiència de l’infant amb cada llengua. Per aquesta raó és tan important que els logopedes tinguin una formació sòlida sobre les llengües i el seu desenvolupament, i dels processos associats al bilingüisme. D’aquesta manera, el diagnòstic pot ser més fiable i la intervenció més intencional (per exemple, saber com seleccionar objectius i estímuls de la intervenció). De tota manera, encara hi ha molt a investigar per poder entendre com els nens processen les dues llengües i com elles interactuen en el desenvolupament.\nFins ara, no tenim evidència que ser bilingües perjudiqui aquestes famílies\nParticipes en el I Congrés CHITEL, de què tracta la teva ponència? En el I Congrés CHITEL, presentarem una col·laboració entre les doctores Lisa Bedore, Elizabeth (Liz) Peña, Lucía Méndez i jo. Les quatre estudiem el desenvolupament del llenguatge en anglès i espanyol de nen / es de parla espanyola en EE. UU. Hem treballat amb 104 nens i nenes d’entre 4 i 9 anys de Califòrnia i Texas, d’escoles públiques. Lucía i jo hem estudiat a nens / es d’edat preescolar (de 4 a 5 anys) mentre que Lisa i Liz han estudiat també a nens/ es d’escolaritat primària. En aquesta presentació, parlem de la relació entre el lèxic i la gramàtica i vam explorar mesures específiques en castellà o anglès i altres bilingües, que accepten respostes en les dues llengües. Explorem les relacions entre el vocabulari de cada llengua, el vocabulari conceptual, el coneixement semàntic, la memòria fonològica, i la gramàtica de l’espanyol, en situació minoritària. És un estudi preliminar que esperem que s’estengui a nens / es amb TEL i que podrà informar les nocions de bilingüisme i la pràctica logopèdica.\nLa UOC i la UB impulsen la primera associació hispanoparlant d’investigadors del trastorn específic del llenguatge en el marc del I Congrés CHITEL.


Drumnadrochit Lodges Drumnadrochit Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBy Loch Ness, Achmony, Drumnadrochit, Regne Unit, IV63 6UX - Veure al mapa\nLodge 3 Habitacions Premier 3 (Premier Three-Bedroom Lodge 3)\nLodge 3 Habitacions Clàssic 2 (Classic Three-Bedroom Lodge 2)\nLodge 3 Habitacions Superior 4 (Superior Three-Bedroom Lodge 4)\nLodge 3 Habitacions Superior 5 (Superior Three-Bedroom Lodge 5)\nLodge 3 Habitacions Clàssic 1 (Classic Three-Bedroom Lodge 1)\nEl Drumnadrochit Lodges està situat al costat del llac Ness i ofereix allotjaments amb cuina i aparcament gratuït. Els lodges es troben dalt d'un turó i s'alcen sobre la localitat de Drumnadrochit, als Highlands escocesos. Els lodges, que són espaiosos, disposen de 2 habitacions dobles, 1 habitació amb 2 llits individuals i pati privat. També tenen una sala d'estar amb TV i reproductor de DVD. El bany és ideal per a famílies. Els lodges tenen finestres de doble vidre i inclouen calefacció elèctrica. Els allotjaments del Drumnadrochit Lodges gaudeixen d'un ambient tranquil i estan decorats amb elements de fusta. També disposen de cuina totalment equipada amb rentavaixella i rentadora/assecadora. La ciutat d'Inverness és a tan sols 30 minuts amb cotxe en direcció nord del Drumnadrochit Lodges. Fort Augustus és a 30,5 km en direcció sud. La ubicació de l'establiment us permetrà explorar la costa. Si ho preferiu, podreu visitar les illes Òrcades o l'illa de Skye.\nUn cop efectuada la reserva, l'establiment us enviarà un e-mail amb informació addicional sobre el pagament i la recollida de les claus. Aquest establiment no està comunicat amb la xarxa de transport públic. Per aquest motiu, es recomana accedir-hi amb vehicle privat. Cal que netegeu l'allotjament abans d'efectuar el registre de sortida. En cas contrari, l'establiment aplicarà un suplement pel servei de neteja. El subministrament elèctric (llum, calefacció i fogons) s'ha de pagar a través d'un comptador, que funciona amb monedes d'1 GBP. Els primers 5 GBP de consum són gratuïts. Cal que informeu el Drumnadrochit Lodges de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (111) Parelles (23) Famílies amb infants petits (41) Famílies amb infants grans (20) Grups (27)


Els espanyols trien a Burriana com a capital dels festivals\nL'Arenal Sound és el segon festival de música favorit, només per darrere del Vinya Rock, segons un estudi d'investigació\nTú també ho creus? L'Arenal Sound és el segon festival de música favorit dels espanyols. El festival capaç d'esgotar tots els abonaments en unes hores, mesos abans que se celebre i sense conéixer-se ni tan sols una actuació, està només per darrere del Vinya Rock (Albacete). En concret, un 20,5 per cent dels participants en l'informe declara que el seu festival preferit és el Vinya Rock i, en segon lloc, l'Arenal Sound de Burriana és el preferit del 13,35% dels enqüestats. En tercer lloc, estaria el Primavera Sound de Barcelona, amb un 9,66%.\nLa veritat és que els festivals continuen sent l'opció favorita per a molts joves i, de fet, només el 6,8% dels enquestats revela no haver assistit a cap festival enguany. A més, 8 de cada 10 enquestats es considera tot un “autèntic festivaler” i es reserva part dels estalvis -i de l'agenda estival- per a no faltar a la cita de l'estiu amb els festivals. Concretament, entre 100 i 300 euros és el que es gasten de mitjana per temporada (un 14,17% arriba fins i tot als 600 euros de despesa).\nFestivalers que repeteixen perquè el 62% dels enquestats afirmen haver assistit a entre dos i quatre festivals la passada temporada. I, què trien? La fórmula platja, sol, bon ambient i cartell són la combinació preferida. Segons l'informe, també la possibilitat que aquest oferisca de descobrir nous grups o artistes musicals és un factor decisiu. Per part seua, la qual cosa més detesten són els banys portàtils, el fem i les aglomeracions. I on prefereixen dormir? La primera opció triada és la de l'hotel (un 37,37% dels casos), seguida del càmping (30%). L'informe indica, en aquest últim cas, que es tracta d'una xifra elevada ja que no tots els festivals ofereixen allotjament en càmping. Respecte a la resta d'opcions, quasi un 15% es decanta per apartaments, un 10% a casa d'amics i un 4% dorm en el cotxe.\nDeu anys d'Arenal Sound\nAquest agost tenia lloc la desena edició del festival Arenal Sound que ha convertit a Burriana en territori sounder. Arenal Sound 2019 es va acomiadar amb més de 300.000 espectadors al llarg de la setmana i un impacte econòmic de més de 40 milions d'euros a Burriana i la província de Castelló, comptabilitzen des de l'organització.\nUn festival que arrasa i esgota entrades fins i tot abans de conéixer-se qui actuarà. De fet, tal com els avançava elperiodic.com, fa uns dies que el festival esgotava tots els abonaments disponibles tan sols unes hores després d'haver eixit a la venda.


Els vaixells teatrals a Catalunya pivoten a l’entorn del Temporada Alta. El festival és un far on es fleten vaixells d’estrena (i que faran temporada a Barcelona i més enllà) o bé que s’hi aturen...\nMés enllà de Fira Tàrrega\nFira Tàrrega ha presentat un llistó d’espectacles alt, en relació a la mitjana dels 40 anys. Bona part d’ells, són espectacles que es veuran en breu a diversos festivals. O que aspiren a fer temporada,...\nLES ALES DESPLEGADES\nEl Grec encara la seva última setmana. Us proposem cinc títols del Grec Ciutat que han aguantat des del principi. Encara hi sou a temps a assistir-hi. És una tria volgudament eclèctica que va del monòleg...\nJA HA ARRIBAT EL GREC\nEl Grec és el festival d’arts escèniques per excel·lència de Barcelona. Aquest any arriba carregat perquè suma obres previstes per a l’estrenal’any passat (però que la falta d’assaigs ho...\nFins a 55 cops en l’1-O\nLa Villarroel tanca la gira d’‘Alguns dies d’ahir’, una mirada ràpida de Catalunya des dels atemptats del 17-A fins a la reacció de la sentència del Tribunal Suprem de l’1-O. Poca broma\nINSINUANTS I PROACTIVES\nUs presentem cinc propostes per a públics diferents en què es coincideix en convidar a l’espectador a conèixer allò que queda entre línies. Els cinc títols suggereixen, insinuen mons o trames des...\nAquestes darreres setmanes han coincidit quatre espectacles que parlaven, des de diferents punts de vista, l’abús infantil. Els escenaris són el termòmetre del que preocupa a la societat i, avui,...\nFins als 100 “escac i mat!”\n‘Els Brugarol’ certifica l’olfacte de Ramon Madaula per unes comèdies senzilles, efectives i pensades per a un públic adult que llegeix en el patetisme dels protagonistes la seva pròpia misèria social i l’ajuda a riure-se’n\nLa fantasia de la dansa\nLa Quinzena de la Dansa Metropolitana, que s’amplia a deu poblacions i s’expandeix en el calendari, ja és un referent de programació transversal


Infantil Ponent | Escola Ponent\nLA PATGE GREGORINA VISITA L´ESCOLA PONENT\nAquest matí a l´Escola Ponent hem rebut una visita molt especial…! La patge Gregorina!!!Ha estat un matí ple de nervis, emocions, rialles, sorpreses…!!!\nEls nens d´Infantil hem fet tallers de Sant Jordi, de roses i punts de llibre tots junts barrejant les classes. Ens agrada molt treballar tots junts aprenent els uns dels altres.\nWhatsApp Image 2019-04-25 at 22.14.48\nWhatsApp Image 2019-04-25 at 22.14.48(1)\nWhatsApp Image 2019-04-25 at 22.14.48(2)\nWhatsApp Image 2019-04-25 at 22.14.48(3)\nWhatsApp Image 2019-04-25 at 22.14.48(4)\nWhatsApp Image 2019-04-25 at 22.14.48(6)\nWhatsApp Image 2019-04-25 at 22.14.48(7)\nWhatsApp Image 2019-04-25 at 22.14.48(8)\nWhatsApp Image 2019-04-25 at 22.14.48(9)\nWhatsApp Image 2019-04-25 at 22.14.48(10)\nSANT JORDI AMB ELS MÉS PETITS DE L´ESCOLA\nA l’escola Ponent els nens i nenes d’infantil celebrem el Sant Jordi realitzant diferents activitats!!!!! Ahir vam compartir contes entre tots!! Aquest matí han vingut pares voluntaris a l’aula a explicar-nos contes!!!!!! Mireu les fotografies!!!!! Com hem gaudit!!!!!!!\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43(1)\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43(2)\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43(3)\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43(4)\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43(5)\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43(6)\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43(7)\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43(8)\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43(9)\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43(10)\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43(11)\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.43(12)\nWhatsApp Image 2019-04-24 at 22.12.42\nSortida de primavera al parc de Gallecs P5\nFem una bona passejada i….. correu correu, que a l´abril cada gota val per mil.\nFoto de grup: Els mags!!\nEls mags estem preparats per encarar la recta final del trimestre!!\nLa Vella Quaresma a l’escola Ponent\nLa Vella Quaresma ja ha arribat a l’escola Ponent. Cada divendres ens espera amb nous reptes creatius si volem aconseguir els ingredients per fer la mona de Pasqua. Entre tots i totes els superarem!! El primer repte ha estat en pensar una endevinalla i formar la paraula xocolata entre tots per poder rebre el primer regal….! Xocolata per fer la mona!!\nDe l’ou al pollet!\nEls nens i nenes de P4 estem estudiant la granja, i la nostra mascota d’aula ens ha ajudat. Fa uns dies el follet Tomàs ens va portar una incubadora….. però no teniem ous! Així que aprofitant l’excursió a la granja vam demanar si ens podrien deixar uns ous per poder covar a la nostra incubadora!! Estem disfrutant molt de l’experiència! Avui hem pogut veure amb una llanterna el pollet dins de l’ou. També hem pogut comparar com és un ou fecundat d’un que no està fecundat! Mireu les fotografies!!!! :)\nEls nens i les nenes d´educació infantil hem fet diferents tallers per a treballar la setmana cultural!! Ens ho hem passat molt bé!\nEls nens i nenes de P4 avui han anat d´excursió a la granja de Can Montcau. Mireu que bé ens ho hem passat!!!\nTreballem “the clothes” amb P5.


• Un 32,1% de les persones trucades vivien soles.\n• Un 9,1% manifestava sentir-se sola.\n• Un 3,2% no tenien a ningú a qui demanar suport en cas de problemes o necessitat.\n• Un 24,3% referia que havia empitjorat el seu estat d’ànim en els últims mesos. Un 7% de les persones manifestaven sentir-se malament.\n• Un 16,9% referia haver-se sentit tristes en els últims 7 dies.\n• A un 23% de les persones trucades se’ls va informar de recursos.\n• Un 3,6% de les persones van ser derivades a la Fundació Salut i Persona per rebre un màxim de 3 trucades d’atenció psicològica gratuïtes.\n• Un 94,8% va manifestar estar agraïda amb la trucada.\nAtenció de proximitat, Persones que acompanyen, Predicció, Vida independent\n← Reconnect, app professional per assegurar la continuïtat dels itineraris d’inserció social VioGén, sistema de seguiment integral de casos de violència masclista →


glossari de lithopscultura - Lithops - plantes de pedra\nEste glossari recopila el vocabulari i dóna a conéixer els termes botànics i tècnics, lligats o posats en relació amb el cultiu dels Lithops.\nacaulescent [akawlesént] Dit de les plantes de tija tan curta que sembla inexistent, sembla que les fulles naixen arran de terra.\naïzoàcia [aizoásia] (o aizoàcia) Planta de la família de les Aizoaceae. Família de centrospermes integrada per plantes herbàcies anuals o perennes de fulles generalment suculentes, flors vistoses i fruits en càpsula. La majoria de les espècies de la família són originàries de l’Àfrica austral.\nal·logàmia [aloɣámia] Fecundació en què el pol·len que fertilitza una planta prové d’una altra planta de la mateixa espècie.\nantera [antéɾa] Part de l’estam que conté el pol·len.\nantesi [antɛ́zi] Moment de l’obertura de la flor.\nantipatia genètica [antipatía ʤenɛ́tika] És la dificultat d’hibridació per part de dos espècies diferents de Lithops, fonamentada en certes incompatibilitats genètiques. Els grans de pol·len dipositats a l’estigma són incapaços d’efectuar la fecundació ja que detenen el seu desenvolupament en alguna de les etapes del procés.\naresta foliar [aɾésta foliáɾ]: Línia recta formada per la intersecció que formen les cares exteriors trígones de certes plantes-pedra amb la cara que recau dins la fissura.\nargyrops [aɾʤíɾops] Híbrid entre una Argyroderma delaetii i algunes espècies de Lithops, com Lithops divergens o Lithops meyeri ‘Hammeruby’.\narrel [arɛ́l] Òrgan subterrani que creix en sentit oposat a les fulles, de simetria radiada, proveït d’elements conductors, i que té com a funcions fixar la planta al sòl i absorbir l’aigua i altres substàncies nutrients.\narrel primària [arɛ́l pɾimáɾia] Part principal de l’arrel formada pel creixement de la radícula de l’embrió de la llavor, que consta d’un eix de forma cilindrocònica i de creixement vertical i desenvolupament preponderant.\narrel secundària [arɛ́l sekundáɾia] Cada una de les ramificacions de creixement oblic i laterals més primes que la principal. S’ordenen en rengleres per tota la llargada de l’arrel principal i no creixen verticalment terra endins, sinó que formen amb esta angles diversos.\nautoestèril [awtoestɛ́ɾil] Dit de la flor que encara que disposa dels dos sexes, és incapaç de fecundar-se a si mateixa.\nbasal [bazál] Que naix a prop de la base.\nberruga [berúɣa] Minúscula protuberància redona de color roig viu, molt vistosa i present en nombre variable a tota la superfície del lòbul de l’espècie Lithops verruculosa, a la qual li dóna nom.\nbinomi [binɔ́mi] Nom llatí amb el qual es denomina a un organisme, ja siga animal o vegetal. El constituïxen dos parts: la primera correspon al gènere i la segona, a l’espècie. Exemple: Lithops comptonii.\nbràctea [bɾáktea] Òrgan foliaci especialitzat que naix del peduncle de la flor, d’estructura més simple que la de les fulles normals i de forma, funció, mida i coloració, diferents.\nbractèola [bɾaktɛ́ola] Bràctea menuda, que naix en la base del pedicel floral.\nCAM (Metabolisme Àcid de les Crassulàcies, en anglés). Procés fisiològic bàsic de les plantes suculentes en què l’anhídrid carbònic és incorporat durant la nit i acumulat en forma d’àcids orgànics, ja que, per evitar la pèrdua d’agua, mantenen els estomes tancats durant el dia, quan fan la fotosíntesi.\ncanal [kanál] Estret o braç d’epidermis translúcida de la finestra, de dimensió i forma variable, situat entre dos illes o entre una illa i el marge.\ncarpel [kaɾpɛ́l] Fulla modificada que porta els primordis seminals i que forma el pistil.\ncap [káp] Dit del conjunt aeri —que pot ser total (planta monocèfala) o parcial (planta policèfala)— de la planta format per cada parell de fulles unides des de la part basal. Segons el número de caps que tinga, es considera que la planta és monocèfala o policèfala.\ncàpsula [kápsula] Fruit sec, pluricarpel·lar i dehiscent que conté les llavors.\ncicle biològic [síkle biolɔ́ʤik] (o cicle vital) Transcurs anual en què tenen lloc les diferents fases vitals de la planta, durant el qual transcorren una sèrie de successos o de fenòmens vegetatius —regeneració, desenvolupament i creixement— fins a arribar a un determinat succés o fenomen —floració—, des del qual tornen a ocórrer en el mateix ordre després d’una etapa laxa d’inactivitat. El cicle vegetatiu dels Lithops consta de dos fases fonamentals: el període d’activitat o vegetatiu i el període de repòs o de latència.\nclon [klón] Planta genèticament idèntica a una altra, originada per multiplicació asexual a partir d’una única planta.\ncorol·la [koɾɔ́la] Part de la flor que envolta el pistil i els estams, constituïda pels pètals.\nclorofil·la [kloɾofíla] Pigment característic de les plantes verdes i altres organismes, que actua com a receptor de l’energia lluminosa en la fotosíntesi.\ncolònia [kolɔ́nia] (o població) Conjunt o grup de plantes d’una mateixa espècie, subespècie o varietat més o menys aïllat de qualsevol altre conjunt o grup.\ncos [kɔ́s] Conjunt de totes les parts que constituïxen l’estructura física aèria de la planta.\ncotiledó [kotileðó] Fulla o parell de fulles embronàries de la planta en germinació no funcionals per a la fotosíntesi. En els Lithops, el parell de fulles embrionàries està fos.\ncultivar [kultiváɾ] Varietat d’una planta originada en cultiu mitjançant selecció, hibridació… etc. capaç de transmetre les seues característiques específiques i de categoria taxonòmica de rang infraespecífic distinta de la varietat. El nom de la cultivar es tanca amb cometes simples [‘…’]: Lithops terricolor ‘Speckled Gold’.\ncutícula [kutíkula] Capa de substància cerosa, impermeable i resistent, que recobrix la superfície externa de les cèl·lules epidèrmiques de la planta i la protegix de la pèrdua d’aigua.\ndehiscència [deisɛ́nsia] És l’acció que tenen d’obrir-se naturalment les càpsules per a deixar anar les llavors.\ndinterops [dintérops] Híbrid entre un Dinteranthus vanzylii i un Lithops (normalment Lithops lesliei). Pot tindre les flors blanques o grogues segons l’espècie de Lithops creuada.\nepidermis [epiðɛ́ɾmis] Teixit adult primari transparent i incolor que cobrix les fulles separant-les del medi extern.\nembrió [embɾió] Esbós de la futura planta contingut en la llavor, en la primera fase de creixement i abans de la germinació.\nentomòfila [entomɔ́fila] Dit de la pol·linització en què el pol·len és transportat per insectes.\nespeciació [espesiasió] Procés evolutiu de formació de les espècies.\nespeciació al·lopàtrica [espesiasió alopátrica] És l’especiació per aïllament geogràfic. Fa referència al mecanisme pel qual una espècie genera una altra o altres espècies en àrees diferents.\nespècie [espɛ́sie] Unitat taxonòmica, inferior al gènere i superior a la subespècie, fonamental en l’estudi de la diversitat dels éssers vius i base de la seua classificació.\nespècie tipus [espɛ́sie típus] Espècie que s’usa per a definir un grup taxonòmic de major rang, com un gènere o família. És la que es pren com a mostra o es considera representativa dels trets del grup. L’espècie tipus del gènere Lithops és Lithops lesliei.\nesqueix [eskéjʃ] Cap sencer mutilat del cos d’una planta que s’introduïx en terra perquè hi arrele. La planta resultant serà un clon de la planta originària.\nestam [estám] Òrgan fèrtil masculí que sol constar d’antera i de filament.\nestaminodi [estaminɔ́ði] Estam estèril, més o menys transformat.\nestigma [estígma] Part apical del pistil de la flor que rep el pol·len en la fecundació.\nestil [estíl] Estructura en forma de tub que ix de l’ovari i que sosté l’estigma de les flors.\nestoma [estóma] Estructura vegetal de l’epidermis formada per un mínim de dos cèl·lules especialitzades, encarregades de regular l’intercanvi de gasos amb l’exterior.\netiolament [etiolamént] Allargament anormal de les plantes criades amb poca llum, acompanyat d’un descoloriment de les fulles per falta de clorofil·la.\nex Indica l’autoria d’un nom (Lithops julii v. fulleri ‘Kikushogiyoku’ ex Shimada). Quan hi aparéixen dos noms, significa que un primer autor va proposar un nom però no el va validar i que posteriorment un altre el va publicar degudament (Lithops kuibisensis Dinter ex Jacobsen: el nom va ser proposar inicialment per Dinter, però el va validar Jacobsen).\nfilament [filamént] Part filiforme de l’estam d’una flor.\nfinestra [finéstɾa] Part translúcida més o menys extensa de l’epidermis desenvolupada al lòbul superior de les fulles que permet el pas de la llum cap a l’interior de la planta, on es realitza la fotosíntesi.\nfisiopatia [fiziopatía] Alteració funcional de la planta sencera o part d’ella, causada per un desequilibri fisiològic i provocada per unes condicions de cultiu inadequades, lesions o ferides.\nfissura [fisúɾa] (o solc) Obertura longitudinal més o menys oberta que es forma entre les dos fulles i des de la base del cap.\nflor [flɔ́ɾ] Part de la planta que inclou els òrgans de reproducció i el conjunt de cobertes que els protegixen.\nforma [fóɾma] Categoria diferent de l’espècie o varietat caracteritzada per un caràcter singular però considerat menor, com el tamany o el color.\nfotosíntesi [fotosíntezi] Procés metabòlic pel qual se sintetitzen substàncies orgàniques a partir de substàncies inorgàniques, utilitzant l’energia lluminosa.\nfruit [fɾújt] Producte del desenvolupament de l’ovari fecundat de la flor, que conté les llavors.\nfulla [fúʎa] Cada una de les dos làmines groixudes, que naixen des de la meristema situada a la base del cap, en la qual es realitzen les funcions bàsiques de transpiració i de fotosíntesi.\ngènere [ʤɛ́neɾe] Categoria taxonòmica que agrupa a les espècies derivades d’un ancestre comú.\nhermafrodita [eɾmafɾoðíta] Flor que presenta òrgans masculins i femenins (estams i pistils) de manera simultània.\nhíbrid [íbɾit] Que prové de l’encreuament entre individus de gèneres, espècies o subespècies diferents.\nhipertròfia [ipeɾtɾɔ́fia] Creixement excessiu d’un teixit.\nhipocòtil [ipokɔ́til] Part de l’eix de la plàntula que després de l’eixida de la radícula, emergix elevant el cotiledó (i normalment també l’embolcall de la llavor) sobre el nivell del sòl.\nidioblast [iðioblást] Cèl·lula morfològicament o fisiològicament diferent de les altres del teixit homogeni en el qual es troba.\nilla [íʎa] Porció d’epidermis opaca de dimensió i forma variable situada a l’interior de la finestra i per tant, envoltada d’epidermis translúcida.\nlignificació [lignifikasió] Procés pel qual la tija tendix a fer-se llenyosa, degut a l’acumulació de lignina en la paret cel·lular de les seues cèl·lules vegetals.\nlithoparium [litopárium] o litopari [litopári] Col·lecció, sèrie, conjunt de; o espai, zona, recinte o lloc dedicat al cultiu de Lithops.\nlithopscultura [lithopskultúɾa] Tècnica del cultiu de Lithops.\nlocalitat tipus [lokalitát típus] (TL=type locality) És la ubicació geogràfica on es va trobar originalment un espècimen tipus. En la numeració de Cole, cada número va associat a una localitat tipus: C123 Lithops villetii ssp. kennedyi→ TL 90 km SSE de Pofadder, Sud-àfrica.\nlòbul [lɔ́bul] Part més o menys arredonida de la superfície de la fulla.\nlòcul [lɔ́kul] Cadascuna de les cavitats o compartiments on es troben les llavors d’un fruit.\nmalformació [malfoɾmasió] Deformitat, especialment congènita, visible per un creixement anòmal i desordenat.\nmarge exterior [máɾʤeksteɾióɾ] Part exterior del lòbul que fa desnivell i que en les espècies amb la finestra ben marcada, es delimita des d’esta fins a la vora exterior.\nmarge interior [máɾʤinteɾióɾ] Part interior del lòbul que fa desnivell i que en les espècies amb la finestra ben marcada, es delimita des d’esta fins a la fissura.\nmata [máta] Forma compacta que tendix a prendre el cos amb el pas dels anys degut al progressiu augment de caps.\nmeristema [meɾistéma] Teixit vegetal embrionari situat a la zona basal del cap, integrat per cèl·lules no diferenciades capaces d’originar, per mitjà de divisions contínues, teixits (fulles) i òrgans especialitzats (flors) .\nmetabolisme [metabolízme] Conjunt de les reaccions bioquímiques que tenen lloc en els éssers vius.\nmimetisme [mimetízme] Propietat que tenen les plantes-pedra d’adoptar la coloració o l’aspecte extern de l’entorn i el paisatge on creixen, per a fer-se menys vulnerables als atacs dels depredadors.\nmonotípic [monotípik] Dit dels gèneres que només tenen un representant.\nmonocèfala [monosɛ́fala] Dit de la planta que només consta d’un cap.\nmonocolonial [monokoloniál] Dit de l’espècie, subespècie o forma que només està present o se li coneix una única colònia. Per exemple: L. coleorum, L. werneri, L. amicorum o L. fulviceps var. lactinea.\nnumeració de Cole És una codificació personal de registre utilitzada pel naturalista Desmond T. Cole per a les recol·leccions de lithops que feia. A cada exemplar localitzat a una colònia, apuntava les coordenades geogràfiques i li atorgava un número precedit de la lletra “C” (de Cole). Les llavors descendents dels seus lithops numerats, procedents de la seua col·lecció particular, han sigut distribuïdes per tot el món. Tot i que inicialment, les plantes amb número Cole indicaven la descendència directa i pura dels exemplars recol·lectats pel naturalista al seu hàbitat natural, actualment esta qualitat ja no es pot considerar del tot assegurada degut a l’ús indegut del codi per part d’alguns cultivadors. Esta numeració, molt popularitzada, no constituïx cap categoria taxonòmica i a voltes pot induir a error, ja que dins d’una espècie pot haver més o menys variabilitat que la descrita per Cole.\nostíol [ostíol] Xicotet orifici que proporciona a l’estoma la via de connexió amb l’exterior.\novari [ováɾi] Part basal i més gran del pistil que conté els òvuls i que, després de la fecundació, es convertix generalment en el fruit.\novoide [ovɔ́jðe] Que, per la forma, pareix un ou.\nòvul [ɔ́vul] Cèl·lula femenina que s’unix a una cèl·lula masculina per a desenvolupar el fruit.\nparènquima [paɾɛ́ŋkima] Teixit vegetal format fonamental per cèl·lules polièdriques, de parets cel·lulars primes i no lignificades, de funció assimiladora i emmagatzemadora d’aigua.\npeduncle [peðúŋkle] Cua o branca de creixement variable, però limitat, responsable de la sustentació i conducció de saba a la flor.\npenínsula [península] Forma que pren el límit interior del marge quan s’endinsa per la finestra.\nperíode d’activitat [peɾíoðe ðaktivitát] (o període vegetatiu) Etapa del cicle vegetatiu en què la planta completa la regeneració del seu sistema foliar, es desenvolupa i creix, i que culmina amb la floració. Període de temps en el què la planta es mostra activa.\nperíode de repòs [peɾíoðe ðe repɔ́s] (o període de latència) Etapa del cicle vegetatiu que s’inicia després de la floració i en què la planta entra en un període de latència, durant el qual finalitza tota activitat vegetativa exterior i deixa morir part dels seus òrgans, iniciant així al seu interior, el procés de la regeneració foliar. Període de temps en el què la planta es mostra —aparentment— inactiva.\nperfil facial [peɾfíl fasiál] (o cara) Contorn i vista projectada des de dalt, de la part anterior del cap de la planta.\nperfil lateral [peɾfíl lateɾál] Contorn del cap de la planta, vista de costat.\npètal [pɛ́tal] Peça, generalment acolorida, que forma part de la corol·la d’una flor.\npetaloide [petalɔ́jðe] Que té aspecte de pètal.\npistil [pistíl] Carpel o conjunt de carpels soldats del gineceu.\nplanta mare [plánta máɾe] Dit la planta a partir de la qual s’obtenen esqueixos per a produir clons o plantes filles, que seran idèntiques a l’original.\nplantes pedra [plántes péðɾa] Dit d’un conjunt de gèneres de plantes suculentes de la família de les Aizoaceae, que han evolucionat morfològicament (com a resultat de l’evolució per sel·lecció natural) fins a prendre formes compactes semblants a pedres, adquirint un mimetisme amb el paisatge rocós on creixen i passar desapercebudes per als seus depredadors.\nplàntula [plántula] Embrió de la llavor en els primers estadis de creixement que comença quan esta s’activa i germina, i acaba quan es desenvolupen les primeres fulles no cotiledonars madures, és a dir, funcionals.\npolicèfala [polisɛ́fala] Dit de la planta que consta de dos o més caps.\npol·linització [polinizasió] Procés pel qual el gra de pol·len arriba de l’antera a l’estigma de la flor.\npol·len [pɔ́len] Polsina formada en l’antera i constituïda per cèl·lules esporals masculines.\npunt fosc [púntfósk] Senyal diminut de color negre present generalment en nombre variable i que forma part del disseny dels lòbuls d’algunes espècies.\npunt roig [púnt rɔ́ʧ] Senyal o conjunt de senyals amb la mateixa fesonomia que la rubricació, de nombre generalment variable i de diferents games de color roig, que formen part del disseny dels lòbuls d’algunes espècies.\npunt translúcid [púnt tɾanzlúsit] Porció translúcida en forma de diminuta finestra situada a la superfície del lòbul, envoltada d’epidermis opaca i present en nombre variable.\nquilla o carena foliar [kíʎa foliáɾ] Part sobreïxent de relleu asimètric, de la part superior de les fulles de certes plantes-pedra.\nradícula [raðíkula] Arrel en el seu primer estadi de formació. Rudiment radical de l’embrió.\nregeneració [reʤeneɾasió] Dit del procés anual de restitució completa del sistema foliar.\nregeneració consecutiva [reʤeneɾasió konsekutíva] En els Lithops, dit de la successió ininterrumpida del procés de restitució del sistema foliar, provocat generalment, per un desequilibri fisiològic degut a l’exposició de la planta a determinades situacions d’estrés, com per exemple, un canvi dràstic en les condicions ambientals.\nregeneració doble [reʤeneɾasió dóble] (o divisió) Dit de la duplicació d’un cap durant el procés de regeneració foliar. Apareixen quatre fulles noves —en lloc de dos—, formant dos caps. Tot el conjunt forma part de la mateixa planta ja que es compartix un únic sistema d’arrels.\nrepicar [repikáɾ] (acció: repic [repík]) Tècnica de jardineria que consistix en extraure les plantetes d’un planter per tornar a plantar-les en un altre lloc perquè es desenvolupen amb més força i tinguen més espai per créixer. Es considera una activitat intermèdia entre la sembra i el trasplantament.\nreproducció vegetativa [repɾoðuksió veʤetatíva] Propagació mitjançant el plantament d’un cap fraccionat a mode d’esqueix, i el seu posterior desenvolupament com planta separada. El resultat és un clon de la planta mare.\nreproducció sexual [repɾoðuksió seksuál] Procés biològic mitjançant el qual s’originen descendents a través de la combinació de material genètic procedent de dos individus de tipus sexuals diferents o solament de cèl·lules de tipus diferents. Estos organismes posseïxen dos sexes distints, el masculí i el femení. Es caracteritza per la unió de dos cèl·lules especialitzades (cèl·lules sexuals o reproductores) anomenades gàmetes. Este procés s’anomena fecundació, i dóna lloc a la formació d’un zigot, que es desenvoluparà en un embrió i més tard formarà un individu complet.\nresidu foliar [rezíðu foliáɾ] Allò que resta de les fulles velles, ja ressecades, com a resultat de la seua degradació. En els primers estadis de creixement o en algunes espècies (L. pseudotruncatella, L. steineckeana…), pren forma de pel·lícula o membrana seca que embolica la planta fins que el creixement de les fulles noves la fan esclatar, lliurant-les d’ella. En alguns gèneres com Conophytum o Muiria, esta membrana pren la funció de protegir les plantes durant el període de repòs fins l’arribada de l’estació activa.\nreticulada [retikuláda] Referit a algunes formes de diferents espècies de Lithops que presenten al lòbul superior de les fulles, un disseny semblant a una retícula, amb relleu, línies o rubricacions més o menys paral·leles que es tallen perpendicularment o obliquament, dividint el pla en quadrats o quadrilàters.\nrubra [rúbɾa] Referit a algunes formes i cultivars de diferents espècies de Lithops i altres plantes-pedra que presenten una peculiar pigmentació foliar rogenca. Del llatí ruber que en la seua forma femenina seria rubra i que es pot traduir com “roig”.\nrubricació [rubɾikasió] Traç o conjunt de traços, de figura i nombre generalment variable i de diferents games de color roig, que formen part del disseny dels lòbuls de vàries espècies.\nsaxícola [saksíkola] Que viu sobre una superfície plena de pedres.\nsecció [saksíkola] Grup de classificació taxonòmica entre el gènere i l’espècie.\nsembrar [sembɾáɾ] (acció: sembra [sémbɾa]) Escampar o plantar llavors en terra convenientment preparada per a rebre-les.\nsincàrpic [siŋkáɾpik] Que presenta els carpels concrescents en un sol ovari.\nsinònim -a [sinɔ́nim] En taxonomia vegetal, nom no vàlid d’una entitat sistemàtica, per no gaudir de prioritat, per erroni, etc. Si l’entitat té una denominació legítima, tots els demés noms publicats que es referixen a la planta seran sinònims. El nom del sinònim es tanca amb cometes dobles [“…”].\nsubespècie [subespɛ́sie] Grup de plantes d’una espècie massa diferenciat per ser considerat només com una varietat, però insuficient per ser elevat a rang d’espècie diferent. Categoria taxonòmica inferior a l’espècie.\nteixit fotosintètic [tejʃít fotosintɛ́tik] Conjunt de les cèl·lules íntimament unides i encarregades del procés metabòlic de la fotosíntesi, situades a la dermis interior de les fulles.\ntermòfil [teɾmɔ́fil] Que viu en zones càlides i que no tolera bé el fred.\ntija [tíʤa] Òrgan aeri cilíndric i lignificat, rudimentari i de mida reduïda, que es perllonga en sentit contrari al de l’arrel i que sosté les fulles.\ntrasplantar [tɾasplantáɾ] (acció: trasplantament [tɾasplantamént]) Tècnica de jardineria que consistix en mudar o traslladar una planta del lloc on està arrelada i plantar-la en un altre.\null cotiledonar [úʎ kotileðonár] Obertura situada en la part superior del conjunt cotiledonar dels Lithops. Es tracta de la fissura que marca la separació dels dos cotiledons, que estan pràcticament fosos. Segons les espècies, l’ull cotiledonar pot presentar dos formes: orbiculada (redó) o allongada (allargat i estret).\nvarietat [vaɾietát] Cadascun dels grups d’una mateixa espècie que es poden formar atenent a xicotetes variacions morfològiques que no són comunes a tots els individus d’aquella. És inferior al rang de la subespècie.\nvariegació [vaɾieɣasió] Variació irregular de la coloració d’òrgans vegetals, com les fulles o les flors, produïda per una falta de pigments.\nxeròfil [ʃeɾɔ́fil] Dit d’un organisme que viu en medis molt secs.\nxeromorf -a [ʃeɾomɔ́ɾf] Que té l’aspecte típic de les plantes que viuen en ambients secs.


Dustin Hoffman rescata un corredor que va patir un atac de cor a Hyde Park\nL'actor estava passejant per aquest parc de Londres quan va veure l'afectat, de 27 anys, estirat al terra\n2 min. Barcelona 08/05/2012 12:41\nL'actor Dustin Hoffman, que viu al barri de Kensington de Londres, estava caminant per Hyde Park el passat mes d'abril, quan va veure un ciutadà, Sam Dempster, al terra, segons explica la radio de la capital britànica ' LBC' al seu web. En aquell moment, Hoffman va córrer cap a ell i va trucar al servei d'emrgències mèdiques.\nA continuació, es va quedar amb Dempster, que havia sortit a córrer, fins que van arribar els metges i va estar fora de perill. Dempster, que va patir un atac de cor mentre practicava aquest esport, s'ha hagut de sotmetre a una cirurgia, de la qual encara s'està recuperant. Tot i això, ha agraït a l'actor la seva ajuda. El corredor, de 27 anys, ha declarat a ' The Sun' que Dustin Hoffman li ha "salvat la vida" tot i que no recorda "què ha passat". Els metges li van dir al malalt, segons ha explicat, que havia estat salvat per Dustin Hoffman i el jove, de 27 anys, ho considera "increïble".\nUn dels membres de l'equip mèdic que es va traslladar allí ha dit que Hoffman "estava fascinat i semblava impressionat" per com treballaven els facultatius. Després, assegura que els va felicitar:" Bona feina, nois".


posté le 02-12-2009 à 20:17:37\nVaig passar moltes hores de la meua infantesa als consultoris dels oftalmòlegs d’Alsàcia, Massy i Poissy. Quan els meus pares se van envisar que els mirava de gairell, van demanar hora a un oculista de Colmar. Vivíem a Alemanya en aquell temps i vam travessar la frontera per entendre les explicacions de l’especialista ja que el nostre vocabulari germànic no anava més enllà dels menesters elementals i de les salutacions quotidianes. El metge tenia el consultori en una avinguda a prop de l’estació. De memòria meua, l’avinguda feia molta pujada. Mon pare, molt bon conductor habitualment, es va saltar un semàfor en roig.\n—Papa, tu as brûlé un feu.\nFrase molt estranya si la tradueixen literalment…Com algú pot cremar un foc i no l’inrevés ? El pare em va demanar si havia vist un policia. Aquell dia em va xocar que els adults poguessin violar les lleis que m’imposaven a mi. Aquella desimboltura em va sorprendre. Els mainatges són més conservadors i legalistes que els vells.\nEncara no sabia de lletres i l’oftalmòleg alsacià m’ensenyava dibuixos d’ocellets que sortien d’una gàbia, hi entraven o s’hi quedaven. A vegades, un llapinot sallia d’un cau. Aquell conillet reia mentre els ocellots conservaven un posat seriós.\nA Massy, ja sabia llegir i escriure. Un oculista del casc antic —le vieux Massy— va voler que portés una bena a l’ull dreta perquè l’esquerra, el canyàs, treballés i recuperés un poc d’agudesa visual. Exercia al seu gabinet del a la Rue Mangeon, un carreró sota l’escola Gambetta, un edifici amb maons marró quasi tudorià..\nEls primers dies amb la bena vaig treure mal a rellegir les aventures dels Tres mosqueters que ja havia devorat un any enrere.\nEl 1975, els militars francesos malpagats reguitnaven. Els diaris parlaven de ‘malestar a l’exèrcit.‘\n—Alors, mon commandant ? —va demanar el doctor a mon pare— qu’est-ce que cette histoire de malaise dans l’armée ?\nEl pare, amb un somriure, va respondre\n—Ja sabeu, estimat col·lega, que els militars no podem parlar. L’exèrcit és el gran mut…


L’equip d’eSports de la URV, Sparks, arriba a la Gran Final del joc d’estratègia Teamfight Tactics – URV Activ@\nL’equip d’eSports de la URV, Sparks, arriba a la Gran Final del joc d’estratègia Teamfight Tactics\nEl proper 24 de maig l'estudiant Adrian Hernandez disputarà per primera vegada aquesta final d'universitats de l'Estat, que organitza Amazon University eSports\nEl joc Teamfight Tactics.\nL’equip d’eSports de la URV, Sparks, disputarà per primera vegada una final del campionat d’Amazon University eSports, en el qual hi participen totes les universitats de l’Estat. Serà el diumenge 24 de maig quan l’estudiant Adrian Hernandez intentarà endur-se el premi del joc d’estratègia Teamfight Tactics (TFT) en un enfrontament contra els jugadors de 7 universitats espanyoles.\n15 estudiants de la URV han participat aquest curs als campionats dels Campionats de Catalunya Universitaris d’e-Sports (conferència AQUA) en 5 jocs: League of Legends, Brawl Stars, Hearthstone, Clash Royale i Teamfight Tactics. En els 3 primers van arribar a la final de la conferència catalana, que no van poder superar, i van quedar subcampions.\nEn el TFT, l’Sparks va quedar segon de Catalunya, una posició que li va donar el bitllet per a la fase estatal. En aquest punt del campionat, Adrian Hernandez, estudiant del grau de Biotecnologia, ha aconseguit superar els quarts de final i la semifinal i espera fer un bon paper a la final del 24 de maig. A més de l’estudiant de la URV, disputaran la Gran final els jugadors de la Universidad de Castilla – La Mancha, la Universidad de Cádiz, la Universidad Politécnica de Madrid, la Universidad Pública de Navarra, la Universitat Politècnica de València, la Universitat Oberta de Catalunya i la Universitat Politècnica de Catalunya.\nEl Teamfight Tactics és un joc d’estratègia per rondes amb 8 jugadors que competeixen per crear un equip que lluita per cadascun d’ells. El guanyador és el darrer que queda dempeus.\nLa bona temporada de l’equip de la Universitat ha estat impulsada per l’abanderat (capità) dels Sparks, Antonio Narváez. Aquest estudiant d’Enginyeria Química ha liderat l’equip per primera vegada, en el que és el quart any de vida dels Sparks.


Igualada Comerç - Actualitat Igualada Comerç - NOTÍCIES - ELS PREMIS D’IGUALADA COMERÇ UBIC CAUEN COM PLUJA D’AQUESTS DIES\nACTUALITAT IGUALADA COMERÇ NOTÍCIES ELS PREMIS D’IGUALADA COMERÇ UBIC CAUEN COM PLUJA D’AQUESTS DIES\nELS PREMIS D’IGUALADA COMERÇ UBIC CAUEN COM PLUJA D’AQUESTS DIES\nLa foto de la premiada\nIgual com la neu i la pluja que aquest dies estan caient sobre Igualada, també n’hi ha un allau de premis que Igualada Comerç UBIC està repartint entre els clients de comerços de la nostra ciutat. Són ja centenars de persones que han passat per la seu de l’entitat pe recollir les bombetes i les lllanternes led. No obsant això, sembla ser que els premis de més valor són els que sorten amb més facilitat. De fet ja són tres persones als que ja els han tocat les bicicletes electriques. Setmana passada ja s’informava del primer premiat, i aquesta setmana já hi són dos agraciats. Es tracta de la Montserrat Mateo Martínez, veina de Santa Margarida de Montbui. Dels nervis i gran sorpresa no va poder assegurar en quin comerç va adquirir la butlleta premiada, però segon ella, probablement es tractava de la Pastisseria Pla , o Calçats Viffer.\nD’altra banda, Ana Escala Pujado, veina de Capellades, va comentar que havia realitzat la seva compra a Confeccions Junyent, però com no s’esperava cap premi, no havia obert la butlleta fins arribar a casa. Un cop alli, es va recordar de la campanya llegint la notícia que havien publicat els mitjans de comunicació locals del nom del primer guanyador.\nPer aquest motiu, els organitzadors recomanen sempre que els clients comprovin les seves butlletes, perquè pot tocar a la persona que menys s’ho espera. D’altra banda, encara que n’hi ha molts premis encara per repartir i quatre bicicletes electriques estan esperant els seus propietaris, cal afanyar-se, perquè els dies passen ràpid.\nRecordem que les bases de la campanya preveuen que amb qualsevol compra, els establiments d’Igualada Comerç UBIC, regalen, segons el seu criteri, una butlleta als seus clients. Tots els comerços reben 200 butlletes. En el cas d’acabar-les, es poden demanar més fins a esgotar les existències. N’hi ha més de 3.000 premis directes (bicicletes elèctriques/bombetes ecològiques/llanternes). En el cas que hagi tocat un premi-regal directe, l’afortunat haurà de passar per l’oficina d’Igualada Comerç UBIC (c/La Torre , 5) a recollir-ho. La durada de la campanya és fins a esgotar les existències.\nRecordem que Igualada Comerç UBIC realitza durant la campanya de Nadal diferents activitats, promovent la ciutat amb postals d’Igualada, la tarjeta d’Igualada Comerç amb la qual s’estan regalant centenars del premis, i com colofó, s’esta portant a terme la pròpia campanya nadalenca que té com l’objectiu estalvi energètic, reducció de residus, i en general politiques que promouen la preservació de Medí Ambient.\nIgualada Comerç UBIC regala, entre d’altres coses, les bombetes de baix consum, amb un estalvi al cap de cinc anys vorejarà el 300 euros.\nEl millor desplaçament és el que es fa en bicicleta, a peu, o en transport públic. Cal minimitzar els desplaçaments en vehicles que no siguin la bicicleta i evitar al maxim l’ús de l’automobil o la motocicleta. Una bona substitució de motocicleta és la bicicleta elèctrica.


URGENT: Els 4 grups que es vacunaran en gener\nSanitat definix els grups de població que rebran la vacuna en tres fases a partir de gener\ndivendres, 27 de novembre 2020 - 12:20h\nLa vacunació començarà en gener | cedida\nEl ministeri de Sanitat ja ha definit els 15 grups de població en els que dividir el total dels ciutadans espanyols i que aniran rebent la vacuna a partir del gener i fins a l'estiu. D'eixa forma ho ha anunciat el ministre de Sanitat, Salvador Illa, en una roda de premsa a on ha apuntat que els primers quatre grups que seran vacunats, de forma voluntària, entre gener i principis de març són el personal sanitari, les persones que viuen en residències, els treballadors d'estes residències i els grans dependents.\nEn total, en esta primera fase es calcula que es podran vacunar un total de 2,5 milions de persones. La segona fase tindrà lloc entre març i principis de juny, i la tercera, en la que es preveu que la vacuna arribe a tota la població, es durà a terme als mesos d'estiu. A demés dels quatre grups que seran vacunats a la fase 1, n'hi ha 11 més, però el Ministeri apunta que es definirà quins entren a la fase 2 i a la 3 depenent de la informació i la disponibilitat de les vacunes. «Serà una decisió flexible segons evolució del procés de vacunació», ha afirmat el ministre.\nEls altres grups que acabaran a la fase 2 i 3 són: persones en situació de risc, a on entrarien els majors de 64 anys; persones que viuen o treballen en comunitats amb entorns tancats; persones vulnerables per situació socioeconòmica; persones amb treballs essencials; personal docent; població infantil; adolescents; població adulta; població que viu en zones afectades per possibilitat de brot; embarassades i mares en lactància; i persones que ja tenen immunització.\nEl ministre ha informat que els grups han estat dissenyats en funció del risc de mortalitat, risc d'exposició, risc d'impacte socioeconòmic i risc de transmissió. El pla de vacunació serà sotmès a avaluació del Consell Interterritorial que es reunix este divendres i posteriorment al criteri de societats científiques, col·legis professionals i associacions de pacients. Per això, ha dit: «És una estratègia que s'anirà actualitzant per a reduir la mortalitat amb eficàcia i protegint els grups més vulnerables», ha dit.\nDavant de la preocupació de certa part de la població, Illa ha apuntat que la vacuna «no serà obligatòria». «Tots els experts diuen que la millor decisió és que siga una vacuna voluntària». Sanitat farà una campanya «per a explicar a la ciutadania els avantatges de la vacunació» i de moment no es planteja establir requisits de vacunació per a accedir a espais com escoles o hospitals.\n"URGENT: 274 localitats valencianes amb casos de coronavirus en els últims tres dies" "Plantegen celebrar cavalcades «estàtiques» i desaconsella les carreres populars"


23 de febrer: jornada de lluita en defensa dels drets de les persones immigrants. Manifestació a Barcelona – CGTCatalunya\nInici > General > Comunicats > 23 de febrer: jornada de lluita en defensa dels drets de les persones immigrants. Manifestació a Barcelona\n23 de febrer: jornada de lluita en defensa dels drets de les persones immigrants. Manifestació a Barcelona\nDissabte, 16 febrer, 2008\nMANIFESTACIÓ A BARCELONA, 23 febrer, 17.30 h. Plaça Universitat\nAquesta jornada de lluita va ser acordada en la III Trobada de la Xarxa Estatal pels Drets dels Immigrants (REDI) realitzada a Madrid el passat mes de novembre sota el lema "Tenim dret a tenir drets", trobada en la qual va participar la CGT.\nDes del Secretariat Permanent de la CGT de Catalunya donem suport a la convocatòria i cridem als afiliats i afiliades a participar en la manifestació que tindrà lloc a Barcelona.\nTenim Dret a Tenir Drets. Ni Exclusió Ni Discriminació\nA l'Estat Espanyol la població immigrada es troba sotmesa a la Llei d'Estrangeria, una Llei discriminatòria, diferent a les de la resta de la ciutadania.\nMentre les condicions de vida dels i les immigrants són cada vegada més difícils, les administracions prioritzen les polítiques de control enfront de la despesa social. S'endureixen els requi-sits per a la residència legal, tant a través de la privació de drets com de l'assetjament policial: controls de documentació, detencions arbitràries, internament i expulsions.\nAdministració i partits polítics tracten a la immigració com mà d'obra barata, o com “problema”. Es titlla a l'immigrant d'enemic, probable terrorista, invasor,… provocant por i inseguretat. El racisme institucional, contribueïx al racisme social.\nS'obliden així les desigualtats econòmiques, injustícies socials, fams i guerres que causen els actuals processos migratoris. Es nega així a milions de persones el dret humà elemental de buscar una vida digna independentment del lloc del seu naixement.\nAquesta política degrada al conjunt de la societat. Per això, des de la convicció de la universalitat dels drets humans i la igualtat de les persones, exigim l'adopció de\n12 Mesures Urgents per la Dignitat dels i les immigrants\n1.- Nou Procés de Regularització, sense condicionar-lo a un contracte de treball previ.\n2.- Adaptació a la realitat dels requisits per acollir-se a l’arrelament social.\n3.- Arrelament laboral per a tota persona que acrediti una o vàries relacions laborals.\n4.- Flexibilització dels requisits per a la tramitació del reagrupament familiar.\n5.- Paralització de les polítiques de contractació en origen de treballadors temporers.\n6.- Augment significatiu dels recursos per a garantir l’accés a la informació.\nb) PROU de REPRESSIÓ i ABÚS POLICIAL. NO a la XENOFÒBIA.\n7.- Tancament dels Centres d’Internament per a Estrangers.\n8.- Derogació del Protocol d’actuació per a les expulsions aprovat el Setembre de 2.007.\n9.- Cesament de controls de documents, detencions, segrest de pasaports i expulsions.\n10.- Retirada de la Proposició de Llei de Mesures de Lluita Contra la Immigració Clandestina.\n11.- Compliment acords internacionals en asil i dret de treballadors immigrants.\n12.- Dret a sufragi actiu i passiu, i tots els drets laborals, civils i culturals.\nConvençuts que solament la mobilització social podrà arribar a aquestes mesures, convoquem a les persones i col·lectius compromesos amb la defensa de la igualtat de drets a una\nDissabte 23 de febrer, 17:30 h.\nAssociació Papers i Drets per a Tothom, Espai per a la Desobediència a les Fronteres, Casa de Treballadors Immigrants-CTI, Asociación Toteva Rapanui, Ateneu Candela-Oficina de Drets Socials de Terrassa, "Vía Democrática" de Marruecos, Espai d'inclusió i formació Casc Antic, Cornellà sense Fronteres, Federació dels Col.lectius Immigrants a Catalunya, Nuevos Colectivos, Asociación Nigerianos en Catalunya, CGT, …


Penedesfera » Carles Romero al TNC. Troballa a Els Prats de Rei. Associació Unesco i estudi Dell’Arte. Ressò mediàtic. Bernat Jaume. Sense protecció. Debats monocolors. No són d’aquest món?. Les Comes, pista de proves. Elefants a l’Anoia?\n« Los niños de Duran se hacen mayores\nel bago »\nCarles Romero al TNC. Troballa a Els Prats de Rei. Associació Unesco i estudi Dell’Arte. Ressò mediàtic. Bernat Jaume. Sense protecció. Debats monocolors. No són d’aquest món?. Les Comes, pista de proves. Elefants a l’Anoia?\nLLUMS a … Carles Romero i Vidal\n‘Rei i senyor’ és l’obra que es representa a la Sala Petita del Teatre Nacional de Catalunya, on l’actor igualadí Carles Romero i Vidal hi té un paper al costat d’un elenc d’actors (Pep Cruz, Enric Arquimbau, Lluís Soler, entre d’altres) de primera fila. Carles Romero va estudiar a l’Institut de Teatre de Barcelona i després al Conservatori Nacional Superior d’Art Dramàtic de París, i a la Universitat de la Sorbonne Nouvelle en l’especialitat de teatre. Ha treballat en diverses obres i sota diferents directors francesos. El monòleg ‘Le Frigo’, dirigit per Vincent Poirier, després d’una llarga temporada a París, el va traduir al català i el va portar a Barcelona.\nLLUMS a … la troballa a Els Prats de Rei\nLa troballa arqueològica d’una part de la muralla romana que envoltava l’enclavament de Els Prats de Rei, certifica la dimensió i a la vegada la importància del municipi en l’època romana. Aquest descobriment fou propiciat per les obres del clavegueram de la població si bé el dia abans d’entrar la màquina d’excavar, els arqueòlegs ja apuntaven aquesta possibilitat i el lloc on es podien trobar aquestes restes que s’afegeixen a altres vestigis que es conserven a la vila.\nLLUMS a … l’associació Unesco a Igualada i l’estudi Dell’Arte\nPer iniciativa de Miquel Segura de l’associació Unesco a Igualada i de Roser Rubí de l’estudi Dell’Arte es prepara un concert a benefici del programa de Neurorehabilitació Infantil de la Fundació Sanitària Sant Josep, previst pel diumenge 20 de maig. Compta amb la generosa i especial col·laboració de Jordi Savall i el seu fill Ferran Savall que seran a l’Ateneu com a protagonistes musicals del concert.\nLLUMS a … el ressò mediàtic de La Mostra\nPoques manifestacions culturals anoienques tenen el ressò mediàtic de La Mostra. Cada any és més coneguda, cada any més ben valorada. Els mitjans se’n fan ressò de manera destacada i fins tot hi dediquen editorials, diari Ara, positius i elogiosos.\nLLUMS a … Bernat Jaume\nHa aconseguit el campionat d’Espanya Sub 17 d’Esquaix. Un important guardó que s’afegeix a la seva jove trajectòria plena d’èxits. Va ser també campió estatal com a Sub 13 i com a Sub 15. Per tant, no es una promesa de l’esport de l’esquaix sinó un gran campió amb futur.\nOMBRES a … la manca de protecció en un aparcament\nA vegades, cal que passi un accident per posar remei a les coses. És el cas de l’aparcament de la zona esportiva dels camps de futbol de Les Comes on hi acudeixen diàriament centenars de joves practicants del futbol acompanyats per pares o familiars. La zona d’aparcament no té cap tanca ni senyal indicadora que avisi als conductors del perill dels terraplens. Aparcar s’ha de fer sense cap visibilitat del perill. Un dia hi haurà un accident i tot seran lamentacions.\nOMBRES a … el debats sense oposició\nAlguns mitjans, també anoiencs, a vegades, potser sense voler, converteixen la seva taula de debat, en una mena d’altaveu on qualsevol opinió o anècdota serveix per demonitzar col·lectius sense que cap representant del mateix col·lectiu tingui oportunitat de dir-hi la seva. Mala praxis. Més aviat populista i poc rigorosa.\nOMBRES a … l’expressió ‘societat civil’\nEscoltar de boca de professionals de la política -d’aquells que n’han fet un ofici també a casa nostra, volem dir a l’Anoia- l’expressió societat civil fa mal a les orelles. Han oblidat que fa quatre dies, ells eren també ‘societat civil’. Es que els que diuen això no se’n consideren? Es creuen d’una societat -la que viu de la política, es clar- superior a la resta de mortals?. Expressió desafortunada, però molt arrelada, cal dir-ho. El llenguatge per marcar diferències …\nOMBRES a … Les Comes, pista de proves\nDilluns 16 d’abril, allà les 11 del matí, un conductor de ‘quad’ jugava, o ho semblava, a la imprudència irresponsable i temerària pel polígon de les Comes. Agafava les rotondes sobre dues rodes i corria molt per damunt de la velocitat permesa. Vestit de groc potser volia cridar l’atenció de la seva perícia o que la gent l’aplaudís. No impressionava a ningú, però era un perill evident sobre una eina mecànica. I el dimecres, dia 18, mentre jugava el Barça, un ‘nuvolari’ anava a velocitat desmesurada sense respectar cap rotonda i prenent els revolts de manera perillosíssima. Les Comes pista de proves i competència del Parc Motor?\nOMBRES a … un rumor fals\nNo és veritat el rumor que aquests dies ha circulat en relació a la proposta per part d’un municipi anoienc de destinar una partida a la compra d’elefants per tal de reactivar l’economia de la zona. És un rumor fals.\nAquesta entrada ha estat escrita per Blocs d'Anoia Diari i enviada el 20 abril 2012 at 3:00 am classificada a Actualitat, Política. Aquí tens l'enllaç permanent. Comentaris i trackbacks deshabilitats.


3:50 am - Monday, 13 July 2020\nQuan va ser localitzat portava la cremallera dels pantalons baixada i els genitals al descobert.\nAgents de la Policia Nacional han detingut ahir al matí a València a un home de 31 anys, d’origen equatorià, com a presumpte autor d’un delicte d’agressió sexual a una jove de 19 anys a la qual va abordar per l’esquena.\nEls fets van succeir ahir sobre les onze i mitja del matí quan els agents que realitzaven labors de prevenció van ser alertats per la Sala del 091 perquè es dirigiren a l’avinguda Fernando AbrilMartorell a l’altura del pont que travessa cap a carrer Sant Vicent Màrtir, on pel que sembla una xica havia sigut agredida sexualment.\nEls agents van arribar immediatament al lloc on van observar a una jove plorant abrigallada per una altra dona, la qual assenyalava cap a un home que estava envoltat per altres dos. Mentre un dels policies es feia càrrec de la víctima, l’altre es va dirigir cap al sospitós observant que portava la cremallera dels pantalons baixada i els genitals al descobert i dos homes que el retenien.\nEls policies van esbrinar que minuts abans la jove anava caminant, quan va ser abordada per l’esquena per un home que va començar a grapejar-la per tot el cos fins que la va derrocar violentament i la va immobilitzar aconseguint introduir-li els dits en les seues parts íntimes, per la qual cosa va començar a forcejar i demanar ajuda, sent auxiliada per un home que passejava amb bici, moment en el qual el presumpte agressor va fugir del lloc. Al moment també van aparéixer dos corredors que en conéixer els fets van ser després del rastre del sospitós, trobant-li’l de front amb els genitals a l’aire i diverses esgarrapades, per la qual cosa el van retindre fins a l’arribada dels policies.\nFinalment els agents davant tals fets i després de realitzar diverses comprovacions ho van detindre com a presumpte autor d’una agressió sexual.\nLa víctima va ser traslladada per un indicatiu sanitari a l’hospital. El detingut, amb un antecedent policial, ha passat a disposició judicial.\nPrevious articleUn home ferit en una batussa a Aielo de Malferit\nNext articleOntinyent crearà punts violeta a les biblioteques de la ciutat amb una inversió inicial de 33.000€


Conveni amb Fundació Gresol - Projecte Home Catalunya : Projecte Horitzó 2022 - Fundació Bosch Aymerich\nConveni amb Fundació Gresol – Projecte Home Catalunya : Projecte Horitzó 2022\nProjecte Home Catalunya és una Organització No Governamental fundada l’any 1995 que promou l’autonomia de les persones a través del tractament, la prevenció i la sensibilització de les addiccions a Catalunya. Han ajudat més de 22.000 persones amb problemes d’addicció. Són un equip de 160 professionals, entre treballadors i voluntaris amb centres a Barcelona, Montgat, Montcada i Reixac, Tarragona, Tremp, Tortosa i Balaguer.\nLa visió de l’entitat és millorar l’eficàcia en l’atenció, el tractament i la reinserció sociolaboral de les persones amb addiccions i les seves famílies, així com també dur a terme una major prevenció de les addiccions a Catalunya, amb voluntat innovadora i inclusiva, econòmicament sostenible i amb més capacitat d’incidència i transformació social.\nAmb el Projecte Horitzó 2022, l’entitat Projecte Home Catalunya, vol culminar un procés d’innovació per a ser més eficients en l’abordatge de les addiccions.\nEls objectius específics en que es concreten les línies mestres del Projecte Horitzó 2022 són el creixement consolidat a Catalunya, augmentar el coneixement de l’organització en la societat catalana, augmentar l’abast social, millorar l’autoconeixement de l’entitat i aprofundir en la gestió del coneixement.\nImatge cedida per Projecte Home Catalunya\nEl cronograma d’actuacions s’estructura en quatre anys fins arribar a l’any 2022.\nL’any 2019, ha estat un any de diagnosi en el qual s’ha implementat un pla estratègic de millora dels sistemes d’informació de l’entitat, s’ha desplegat el Servei d’Atenció a les Addiccions a la demarcació de Lleida-Pirineus, concretament a la població de Balaguer, i s’ha reforçat el Servei de Primeres Atencions a Barcelona.\nL’any en curs tenia com a objectiu les següents actuacions: consolidar el Servei d’Inserció Sociolaboral al territori, enfortir la prevenció universal també al territori i reforçar tots els equips augmentant el personal de l’entitat. L’impacte de la pandèmia de la COVID-19 ha obligat a l’entitat a fer front a noves necessitats per tal d’adaptar els diferents programes i serveis a la nova realitat en un context de crisi sanitària, social i econòmica.\nPer l’any 2021 està previst desplegar un Pla de Comunicació, consolidar el Servei d’Atenció de les Addiccions a Lleida-Pirineus (Balaguer) i iniciar la prospecció a la demarcació de Girona per la creació l’any 2022 del Servei d’Atenció de les Addiccions a aquesta demarcació.\nLa Fundació Bosch Aymerich amb el seu compromís amb labor de Projecte Home Catalunya i amb l’àmbit de la salut i l’educació, ha signat un conveni de col·laboració amb Projecte Home per contribuir en aquest Projecte Horitzó 2022 d’innovació per a l’eficiència l’abordatge a les addiccions. La signatura del conveni va tenir lloc el passat dia 25 de març de 2020 i va comptar amb la presència de na Elena Cabarrocas, Patrona, d’en Antonio Bosch, Patró i d’en Rafael Faus, Gerent de la Fundació Bosch Aymerich i d’en Oriol Esculies, Director de Projecte Home Catalunya i d’en Jordi Feu, Director de l’Àrea de Gestió i Comunicació de Projecte Home Catalunya.


El Parlament català aprovarà la Llei de transitorietat i fundacional de la República abans de l’1-O\ndBalears/EP | 28 agost 2017\nLa ‘Llei de transitorietat jurídica i fundacional de la República’ que preveu els passos a seguir si guanya el sí al referèndum de Catalunya, s'aprovarà abans de l'1-O.\nEl diputat de Junts pel Sí, Lluís Corominas, i el de la CUP, Benet Salellas, han explicat que l’objectiu de la llei és dotar de «seguretat jurídica i transparència la convocatòria de l’1-O.\nEl portaveu de la CUP ha defensat que volen fer un procés constituent per garantir «treball, habitatge i drets socials» per a tothom. A més, ha remarcat que aquesta Llei és la garantia que el referèndum de Catalunya «serà vinculant i que s'acaba el processisme».\nSalellas també ha explicat que es tracta d'una interpel·lació a la participació, perquè els independentistes coneixeran quines mesures es desplegaran l’endemà de l’1 d’octubre i perquè els qui no s’han sentit interpel·lats pel referèndum puguin prendre una decisió sobre el sí o sobre el no. «Aquells que no vulguin el naixement de la República, queden interpel·lats a votar no».\nPer la seva banda, Corominas ha remarcat que la Llei de Transitorietat dóna el marc jurídic del període posterior a la victòria del sí i fins a les eleccions constituents. També ha volgut deixar clar que si no guanya el sí al referèndum «aquesta llei de transitorietat i fundacional no entrarà en vigor». «Amb la llei de transitorietat donem seguretat jurídica a aquells que volen votar que sí al referèndum».


Victòries de prestigi per a Sabadell i Espanyol B - Futbol Catalunya Futbol Catalunya\nEl Sabadell va refermar el seu liderat amb una gran victòria a Castàlia i l’Espanyol B va assolir la segona posició guanyant l’Andorra\nAleix Coch, un home clau per a Hidalgo/FOTO: CE Sabadell\nAquest cap de setmana, a la Segona B es van disputar cinc partits de la vintena jornada degut a la Copa del Rei, que ha fet moure el calendari i ha fet que els altres cinc encontres es disputin el dimecres vinent. Amb tot això, el CE Sabadell i l’Espanyol B van ser els grans vencedors d’aquest cap de setmana, refermant amb victòries de prestigi les seves respectives posicions a la taula de primer i segon classificat. Per la seva banda, el Lleida Esportiu ha començat molt bé l’any amb dues victòries consecutives.\nActe de resiliència i valentia. L’AE Prat no va marxar de buit del José Rico Pérez en un partit on, si algun dels dos equips mereixia la victòria, era el Prat. Els de Pedro Dólera van sortir al terreny de joc amb ganes de tenir la pilota i, les primeres ocasions del partit van ser per als potablava. Malgrat això, les ocasions no van ser prou clares com per inquietar Falcón. Abans del descans, però, l’Hércules es posava per davant gràcies a un penal (45′).\nA la represa, l’Hércules va sortir a intentar tancar el partit però, Raíllo, va aprofitar una pilota morta a l’àrea per empatar (57′). Novament, després d’uns minuts, els locals tornaven a colpejar primer i Jona feia el segon gol (79′). I, quan ja es donava el partit per acabat, Raíllo tornava a aparèixer per empatar amb el cap (84′). Bon empat el que aconsegueix el Prat encara que, per sortir del descens, necessita nodrir-se de victòries.\nA Prada de Moles, Andorra i Espanyol B es van citar en aquest duel de la part alta, on ambdós equips volíen la victòria per seguir en situació privilegiada. El partit va començar amb l’Andorra buscant la iniciativa i un Espanyol B més arreplegat, esperant el moment. Tot i així, la bona defensa blanc-i-blava, impedia ocasions clares per part dels de Gabri i, en la primera ocasió espanyolista, no van perdonar. Ferran Jutglà, a l’alçada del punt de penal, va caçar una pilota i no va perdonar (23′). Abans del descans, Adri López va mantenir el resultat amb una bona parada a un xut de Riverola. La segona meitat va servir als visitants per sentenciar. A penes uns minuts després d’arrencar, Nico va superar Ratti amb un xut des de la frontal (48′). La tasca defensiva perica seguia impedint a l’Andorra el gol i, ja a punt del xiulet final, Alberto Fernández va fer el tercer gol (87′) per arrodonir una nova victòria dels de Gay que els permet arribar a la segona posició.\nPrimer KO del Andorra a Prada de Moles/FOTO: CF Andorra\nEl CE Sabadell va fer-se més fort i va refermar el seu liderat davant el Castelló, contra el qual va saber lluitar una bona victòria. El partit va començar favorable als locals, que volien fer mal sobretot per la banda de Josu Ozkoidi amb contínues centrades de Muguruza des d’aquella zona. Malgrat això, els d’Hidalgo van anar aclimatant-se al partit i a l’ambient per agafar la batuta del partit. Amb un quart d’hora de partit complert, la polèmica va fer acte de presència. L’àrbitre va anul·lar un gol en pròpia de Castells per fora de joc d’Édgar, que no va arribar a tocar la pilota. Lluny d’arronsar-se després d’aquesta jugada, els arlequinats van seguir mostrant-se forts i, poc abans del descans, un servei de cantonada servit per Lanza era rematat, des del segon pal, per Aleix Coch (40′), que posava per davant al Sabadell.\nLa segona meitat del partit va ser força lluitada per ambdós equips, però a penes van haver-hi ocasions clares. Ja a les acaballes, Satrústegui va ser expulsat per doble tarjeta groga, fet que va acabar amb les expectatives de remuntada dels locals. Victòria important, doncs, del Sabadell, que aconsegueix seguir líder després d’haver superat a un rival directe i difícil com el Castelló.\nEl Lleida compleix\nEl Lleida Esportiu no va fallar i va aconseguir la segona victòria consecutiva en aquest 2020 després de superar el València Mestalla. Els de Molo van començar dominant i generant perill i, després de tantejar la porteria de Rivero, una centrada d’Abel va acabar amb un cop de cap d’Éder que significava el primer gol (31′). La segona meitat va seguir una tònica molt semblant, amb el Lleida gaudint del domini i, novament, va ser Éder l’encarregat d’anotar, en una acció a pilota aturada (63′). El València Mestalla va retallar distàncies per via d’Adrián Guerrero (76′), però ja era massa tard. Tres punts importants pels lleidatans per tornar a agafar una bona dinàmica i seguir ben a prop dels playoffs.\nAndorra Resum Sabadell Segona B\t2020-01-12


Festius de Desembre i Gener\nUs informem que la biblioteca tancarà del 24 de desembre al 3 de gener, ambdós inclosos. I el 6 de gener. La resta de dies obrirà en horari normal, tret del 5 de gener que obrirem en horari de matí i tancarem a la tarda.Horari del servei:Tardes, de dilluns a divendres de 16:30 a … [Llegeix més...] about Festius de Desembre i Gener\nHORARI I FESTIUS: Primera quinzena de desembre\nUs informem que la biblioteca tancarà el 7, 8 i 10 de desembre. La resta de dies obrirà en horari normal. Horari del servei:Tardes, de dilluns a divendres de 16:30 a 20 h.Matins, dissabtes de 10 a 13:30 h. Us recordem que la biblioteca manté els següents serveis:- Devolució de documents a … [Llegeix més...] about HORARI I FESTIUS: Primera quinzena de desembre\nNoves mesures de reobertura de serveis\nLa biblioteca manté els següents serveis:· Devolució de documents a través de la bústia exterior de retorns 24 h.· Préstec de documents i préstec Interbibliotecari.· Informació i consultes bibliogràfiques. A partir de dilluns 23 de novembre la biblioteca ofereix novament:· Accés lliure a la … [Llegeix més...] about Noves mesures de reobertura de serveis\nHISTÒRIA & CRISPETES 1920-2020: Violència de gènere al cinema\nEl dimarts, 24 de novembre a partir de les 19 h. la biblioteca programa una conferència en línia sobre la violència de gènere al cinema. Una sessió d’història dels darrers cent anys de cinema que analitzarà les imatges i els valors simbòlics utilitzats per representar la violència de gènere dins les … [Llegeix més...] about HISTÒRIA & CRISPETES 1920-2020: Violència de gènere al cinema\nGustav Klimt i la Dama d’or, dels alumnes de 4t ESO IVT\nEls alumnes de 4rt d'ESO de l’Institut de la Vall del Tenes han realitzat una sèrie d’obres sobre tacs de fusta, inspirades en l’autor Gustav Klimt i algunes de les seves obres més destacades. Després de veure la pel·lícula “La dama d’or” que explica la historia sobre els robatoris d’obres d’art … [Llegeix més...] about Gustav Klimt i la Dama d’or, dels alumnes de 4t ESO IVT\nNoves mesures pel COVID 19\nUs informem que d'acord amb les noves mesures establertes pel PROCICAT en la lluita contra la #covi̇d19, la biblioteca oferirà els següents serveis: Préstec de documents preferiblement amb cita prèvia . Devolució de documents única i exclusivament a través de la bústia exterior de … [Llegeix més...] about Noves mesures pel COVID 19\nAquí teniu una petita mostra dels llibres que hem adquirit gràcies a la subvenció del Departament de Cultura de la Generalitat a les biblioteques del Sistema de Lectura Pública de Catalunya. Podeu consultar totes les novetats d'adults i infants a la pestanya de noves adquisicions que … [Llegeix més...] about Novetats d’octubre\nEl lliurament de premis de l’onzena edició del Certamen Literari de Relat Breu de Santa Eulàlia de Ronçana que va haver de ser ajornat a causa de la COVID19, s’ha celebrat finalment el 25 de setembre amb les mesures de seguretat corresponents. A l’edició d’enguany han participat un total de 16 … [Llegeix més...] about 11è Certamen literari de relat breu: El lliurament de premis\nNou horari i mesures de seguretat a la sala infantil\nA partir del proper dilluns 14 de setembre la biblioteca amplia horari de servei:Totes les tardes de dilluns a divendres de 16:30 a 20:00hDissabtes al matí de 10 a 13:30h.La resta de matins el servei romandrà tancat fins nou avís. Mesures de seguretat Covid19 a la Sala Infanti: D’acord amb la … [Llegeix més...] about Nou horari i mesures de seguretat a la sala infantil\nNovetats pel mes de setembre\nPer no perdre el fil, nosaltres seguim portant llibres nous a la biblioteca. Acabem de rebre un bon lot de documents, novel·les, llibres infantils, llibres de coneixements i pel·lícules.Aquí us deixem una petita mostra de les últimes novel·les que ens han arribat. Aprofiteu i passeu per la … [Llegeix més...] about Novetats pel mes de setembre\nLa biblioteca continua oferint els serveis de les fases de reobertura: Préstec de documents preferiblement amb cita prèvia com la resta de serveis. Devolució de documents únicament a través de la bústia exterior de retorns. Préstec Interbibliotecari. Demanem a altres biblioteques aquells documents … [Llegeix més...] about La biblioteca ja està oberta


Ajuntament de Benicarló - L'Agrupació de Restaurants, guardonada amb la Carxofa d'Or 2018\nL'Agrupació de Restaurants, guardonada amb la Carxofa d'Or 2018\nEl màxim guardó de la XXV Festa de la Carxofa serà per a l'Agrupació de Restaurants de Benicarló, una entitat que ha estat al costat de la Festa des del primer dia i que ha convertit la ciutat en un autèntic referent gastronòmic. El premi s'entregarà divendres 26 de gener durant el sopar de gala.\nL'alcaldessa de Benicarló, Xaro Miralles, i el regidor d'Agricultura, Domigo Roca, han anunciat avui el nom de l'entitat que enguany rebrà la Carxofa d'Or 2017: l'Agrupació de Restaurants de Benicarló, una associació que agrupa un gran nombre de restaurants de Benicarló que des del naixement de la Festa de la Carxofa han treballat per promocionar el producte estrella de l'horta benicarlanda.\n«Enguany -ha explicat l'alcaldessa-, hem apostat per homenatjar algú de casa, algú que ha estat al costat de l'Ajuntament des del primer moment i que ha treballat molt per convertir Benicarló en un referent gastronòmic». «L'Agrupació de Restaurants -ha destacat l'alcaldessa- s'ha esforçat durant aquests 25 anys per crear i oferir propostes gastronòmiques que han fet de Benicarló una autèntica capital gastronòmica i han portat el nom de la nostra ciutat dins i fora de les nostres fronteres». El regidor d'Agricultura ha destacat que «gràcies al treball dels restaurants, la carxofa arriba a tota la gent i és quan realment se li dóna tot el valor».\nDomingo Roca també ha aprofitat per anunciar el nom de l'agricultor que rebrà l'homenatge de Benicarló durant la Festa de la Carxofa. Es tracta d'Antonio Llorach, «una persona que dedicat tota la vida a la terra i que ha col·laborat activament amb la Festa com a membre del Consell Agrari, el Consell Regulador de la Denominació d'Origen Carxofa de Benicarló i també la Cooperativa».\nUn avançament del programa d'actes\nLa XXV Festa de la Carxofa començarà oficialment l'11 de gener amb la Demostració de Pinxos de la Carxofa. Després vindran les Jornades del Pinxo de la Carxofa (del 12 al 28 de gener), la Volta a Peu pels Aljubs (14 de gener), l'Art&Xoc (26 de gener), el sopar de gala (26 de gener), la Fira de productes gastronòmics de proximitat (27 de gener), la torrada popular de carxofes (27 de gener) i la gran Demostració Gastronòmica (28 de gener), que donarà pas a les Jornades Gastronòmiques de la Carxofa (del 28 de gener al 4 de març).\nA més, enguany tindrem un torneig de billar, campionats de caça, handbol, escacs, tennis taula i paddle, conferències, un taller per a escolars a càrrec del Centre Integrat Públic de Formació Professional (CIPFP), un homenatge als productors de carxofes organitzat pel Consell Regulador, taller de balls tradicionals valencians a càrrec de Fartabelitres, el V Concurs de Cuina organitzat pel CIPFP i la Regata Social Carxofa de Benicarló que, com cada any, tancarà el programa d'actes.\nCreat per rmelia el 27/12/2017


fundació iluro Archivos - Fundació el Maresme\n20/05/2021 /in NOTÍCIES /by fundmaresme\nAquest mes de maig, la Fundació el Maresme ha signat un conveni de col·laboració amb la Fundació Iluro i Caixabank. Aquest conveni estableix una aportació per part de la Fundació Iluro i CaixaBank de 5.000 euros, destinats al projecte “Treball amb Suport per a persones amb discapacitat intel·lectual”, i s’emmarca en la convocatòria social 2021 de la Fundació Iluro a la comarca del Maresme, que ha estat contribuïda econòmicament per Caixabank.\n20/02/2020 /in NOTÍCIES /by fundmaresme\nUn any més, som un dels 11 projectes socials seleccionats en els AJUTS A PROJECTES D’INTERÈS SOCIAL 2020 de la Fundació Iluro.\nLa qualitat de la intervenció, la utilitat social, el treball en xarxa, l’experiència en el sector i l’impacte generat al territori són els criteris que s’han tingut en compte. L’import total dels ajuts per a aquest any és de 40.000 euros.\nL’acte va tenir lloc el passat 20 de febrer a la Casa Coll i Regàs amb la presència de representants de les entitats seleccionades, en el cas de la Fundació el Maresme del president de l’Entitat, el Sr. Josep Morgades, i membres del Patronat de la Fundació Iluro.\nLa Fundació Iluro aposta per la millora social al municipi amb aquesta convocatòria d’ajuts a projectes socials, que pretén visibilitzar i dotar de recursos a les millors iniciatives que es duen a terme a la nostra ciutat i que busquen la millora de la qualitat de vida de col·lectius amb especials dificultats. Els col·lectius a prioritzar en el marc d’aquests ajuts són infància i família, gent gran i les persones amb discapacitat, amb trastorn mental i/o toxicomanies.\nFundació Iluro, moltes gràcies pel suport que demostreu any rere any amb les entitats sense afany de lucre de Mataró i el Maresme, sumant en el desenvolupament conjunt de projectes socials de gran impacte a la ciutat i a la comarca.\n13/02/2020 /in NOTÍCIES /by fundmaresme\nAvui, Dia de les llengües maternes, la Fundació Iluro ha organizat un “Dijous a la Biblio” especial. Ha convidat al Jaume Vives, persona atesa al nostre Servei de Formació i d’Inserció de l’Entitat a l’hora del conte perquè l’expliqués en llengua de signes. Es tractava d’una història molt bonica sobre una recepta d’un tiramisú d’allò més original!!\nFelicitats, Jaume!! Has estat fantàstic!! Gràcies, Fundació Iluro, per la complicitat que sempre demostreu amb nosaltres i per l’obsequi!!\nTambé molt i molt agraïts a tot el públic que s’ha apropat a gaudir de l’hora del conte d’una manera inclusiva.\nEL CEO INICIA UN NOU PROGRAMA: “CAPACITADOS PARA TRABAJAR”\n06/05/2019 /in NOTÍCIES /by fundmaresme\nAvui, la Fundació CEO del Maresme ha iniciat el nou programa Capacitados para trabajar, en el marc de la Convocatòria Acción Social de BANKIA i Fundació Iluro.\nUn grup de 20 persones amb discapacitat intel·lectual s’incorporen al programa per tal de millorar la seva ocupabilitat per mitjà d’un itinerari d’orientació, de formació i d’inserció laboral, potenciant les seves capacitats, interessos i motivació, amb la finalitat d’aconseguir un treball a l’empresa ordinària o a un centre especial de treball.\nhttps://www.fundaciomaresme.cat/wp-content/uploads/2018/06/Fundacio-iluro_baixa.jpg 675 900 fundmaresme http://www.fundaciomaresme.cat/wp-content/uploads/2022/03/Logo-Fundacio-el-Maresme_Web-Header2-300x138.png fundmaresme2018-06-25 14:42:212018-06-25 14:44:42TRIATS A LA "CONVOCATÒRIA D'ACCIÓ SOCIAL 2018"\nL’ALBADA DE LA FUNDACIÓ EL MARESME\n23/04/2018 /in NOTÍCIES /by fundmaresme\nSota el títol “L’ALBADA DE LA FUNDACIÓ EL MARESME“, el passat dijous dia 19 de maig, a la Sala d’Actes de la Fundació Iluro i organitzat pels Amics de la Ciutat de Mataró, es va presentar el llibre “DEL NO-RES ALS 50“.\nLa presentació va anar a càrrec de Jaume Calsapeu, periodista i autor del llibre commemoratiu dels 50 anys de la Fundació el Maresme, i de Maria Angels Armengol, cofundadora de la Fundació el Maresme.\nEs va fer un relat dels fets més rellevants de la primera etapa de l’entitat, acompanyada de fotografies.\nVa ser un acte acollidor, de reconeixement a les persones que van fer possible el que avui és la Fundació el Maresme. Una entitat que continua creixent per atendre les necessitats que van sorgint i fent visible a les persones amb discapacitat intel·lectual a la Comarca del Maresme.\nhttps://www.fundaciomaresme.cat/wp-content/uploads/2018/04/AC6F20D8-II.jpg 675 900 fundmaresme http://www.fundaciomaresme.cat/wp-content/uploads/2022/03/Logo-Fundacio-el-Maresme_Web-Header2-300x138.png fundmaresme2018-04-23 09:19:352018-04-23 09:20:28L'ALBADA DE LA FUNDACIÓ EL MARESME\n“EN SANTI VA A LA BIBLIO”, DE VACANCES FINS A L’OCTUBRE\n12/07/2017 /in NOTÍCIES /by fundmaresme\nhttps://www.fundaciomaresme.cat/wp-content/uploads/2017/07/foto-1.jpg 495 826 fundmaresme http://www.fundaciomaresme.cat/wp-content/uploads/2022/03/Logo-Fundacio-el-Maresme_Web-Header2-300x138.png fundmaresme2017-07-12 14:12:312017-07-12 14:13:34"EN SANTI VA A LA BIBLIO", DE VACANCES FINS A L'OCTUBRE


Ercros amplia la producció de Vila-seca i canvia la tecnologia\nL'empresa fabricarà fins a 120.000 tones l'any de clor amb tecnologia de mercuri\nACN 30 de gener de 2017 11:37\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat ha aprovat la modificació de l'autorització ambiental integrada (AAI) de la fàbrica d'Ercros a Vila-seca (Tarragonès) que es va demanar per poder ampliar la capacitat de producció de clor de la planta d'electròlisi. A més, l'ampliació permetrà canviar la tecnologia de membrana per tecnologia de mercuri i produir fins a 120.000 tones a l'any.\nL'ampliació de la capacitat de la planta de producció de clor de la fàbrica de Vila-seca s'emmarca en el pla estratègic d'inversions d'Ercros, el Pla Act, que preveu una inversió de 20 milions d'euros en aquesta planta entre 2016 i 2017. També es construirà una nova unitat de concentració de sosa i s'ampliarà la capacitat de producció de les plantes d'hipoclorit sòdic i d'àcid clorhídric, que acaben d'entrar en funcionament amb bons resultats.\nErcros ha remarcat que treballa per complir amb l'objectiu de posar en marxa la nova capacitat a la fàbrica de Vila-seca abans d'acabar aquest any per complir amb la resolució del Departament de Territori i Sostenibilitat que determina que "la producció de clor amb tecnologia de mercuri haurà de cessar en qualsevol cas com a màxim l'11 de desembre de 2017, d'acord amb la decisió de la Comissió Europea 2013/732/UE, de 9 de desembre de 2013".\nL'empresa confia que les diferents administracions mostrin "el mateix grau d'exigència" que la companyia química per resoldre les possibles sol·licituds de prorroga de la data màxima citada per part d'altres productors de clor, "que han hagut de prendre les seves decisions estratègiques en el mateix marc d'incertesa que ho ha fet Ercros". "De no ser així, les decisions administratives suposarien una greu interferència que distorsionaria les condicions de competència d'aquest mercat", ha avisat Ercros en un comunicat, aquest dilluns.


El Consell adaptarà els plans territorials Pativel i Patricova\nLa vicepresidenta i portaveu del Consell, Mónica Oltra, ha anunciat que el Consell ha començat els treballs per a adaptar el Pla d’Acció Territorial de la Infraestructura Verda del Litoral (Pativel) i el Pla d’Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d’Inundació en la Comunitat Valenciana (Patricova) “per a adaptar les exigències normatives a la realitat d’emergència climàtica”.\nL’objectiu, segons ha explicat la vicepresidenta, és “anar treballant sobre l’ordenació del territori” amb la finalitat d'”emprendre canvis estructurals profunds per a salvaguardar la seguretat de les persones” en un termini d’entre deu i quinze anys.\nAquest temporal, “d’una extensió i intensitat inusitada”, ha assenyalat Oltra, ha provocat la defunció de cinc persones en la Comunitat Valenciana i ha afectat “estructures del nostre litoral, ocasionant, també, danys importants en altres béns, infraestructures i instal·lacions”.\n“Davant aquesta situació, cal començar les accions per a aconseguir, com més prompte millor, la volta a la normalitat de les zones que s’han vist afectades en tot el territori valencià”, ha insistit la vicepresidenta, qui ha destacat “el temps rècord, una vegada més”, que el Consell inicia el procés de reparació dels danys causats.\nLa vicepresidenta ha aprofitat l’ocasió per a agrair “una vegada més” a totes les persones “que han ajudat en aquesta situació d’emergència a evitar danys majors, però, fonamentalment, a salvaguardar la seguretat de les persones”.\nPresentació dels danys\nUna vegada publicat l’acord del Consell en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV), els municipis afectats disposen d’un termini de 45 dies per a presentar les estimacions de danys en infraestructures i béns públics afectats.\nAixí mateix, els ajuntaments també poden presentar les despeses extraordinàries que, amb caràcter d’urgència, s’han efectuat a conseqüència del temporal.\nEl PP exigeix que Barcelona deixe de considerar les Falles com a "focs festius dels Països Catalans"