INFOBBAA: EXPOSICIÓ: ARTS DEL MOVIMENT. DANSA A CATALUNYA (1966-2012)\nEXPOSICIÓ: ARTS DEL MOVIMENT. DANSA A CATALUNYA (1966-2012)\n30/10/2012 - 26/01/2013\n29/10/2012 - 19:00h\nL’exposició posa l’accent en aquesta presència central del cos, situant enmig del claustre la instal·lació De cos present, del cineasta Isaki Lacuesta: set cossos de coreògrafs intèrprets ben diferents, que s’imposen cara a cara a l’espectador, sense música, en blanc i negre rodat en 16 mm des del mateix punt de vista, cada cos amb les seves característiques personals. Són Cesc Gelabert, Àngels Margarit, Maria Muñoz, Sol Picó, Andrés Corchero, Thomas Noone i Marta Carrasco en representació del que han estat diferents línies i assoliments dels darrers quaranta anys.\nLa instal·lació de Lacuesta adquireix un paper central rellevant al claustre de l’Arts Santa Mònica i, al voltant d’aquest cos del ballarí intèrpret que ha estat l’autèntic protagonista de les coreografies, s’hi desmembra en tres parts la història recent de la dansa a Catalunya. Cada part inclou, junt amb les fotografies i documents, un vídeo d’entrevistes realitzat també per Isaki Lacuesta. El cos de la dansa té: peus (les primeres passes), tronc (la matriu contemporània de la dansa catalana), rostres (els qui la ballen ) i mans (l’encaix de les arts).


Contra la desesperança, plantem arbres! – Per L'Horta · Defensem el territori\nContra la desesperança, plantem arbres!\nColla ecologista i cultural 12 de febrer de 2014 0\nJOSEP MANUEL DOMÈNECH\nTal com estan les coses, sembla que també nosaltres (que estem en l’elit global del benestar social i els drets ciutadans) comencem a sofrir mancances, situacions i penúries a les quals ja no estàvem acostumats i que cada dia ens colpeixen de més a prop i amb més força. Tot per culpa, clar està, de la cobejança i l’avarícia sense límits dels que més tenen que, en la retroalimentació de les seues ànsies de guanys ràpids a costa del que siga (especialment de l’immens patiment de la gran majoria), han decidit traure-li un poc més de suc al sistema i abocar uns quants milions més de persones a la marginalitat.\nEn aquesta terrible dinàmica, comencem a viure en carn pròpia que la utopia d’un món millor ha estat fagocitada per la distopia d’un altre clarament pitjor, on l’objectiu secular del poder per establir l’esclavitud com a mètode global de treball i la dictadura com a forma de govern universal, cada dia que passa sembla quedar un poc més assolit.\nEvidentment, mirant la història de la humanitat, la solució passarà per la revolta col·lectiva, per la presa del carrer, no a l’estil de les cavalcades de Disney que desitgen els governants, sinó de manera un poc més seriosa i amb la finalitat d’instaurar un sistema més democràtic, just i digne.\nMentre això arriba i, alhora, podem anar conreant una revolta interior, pròpia i personal, que pot consistir en una varietat d’accions i d’opcions tan diversa i pacífica com la diversitat que volen arrabassar i tan vital i apassionada com la vitalitat que desitgen apagar i sotmetre.\nUna d’aqueixes accions, la que ací proposem, consisteix a plantar arbres com acte subversiu contra la desesperança en què volen instal·lar-nos i com una aportació a aqueix món millor que anhelem i que sabem que és possible.\nEs tracta de fer servir la força de la natura contra l’egoisme que ens atura i ens desnaturalitza, d’enriquir les nostres expectatives enriquint els nostres paisatges, de transformar allò que està erm o perdut en un espai verd i amable i, en definitiva, de conrear les inigualables i a la vegada senzilles capacitats humanes de crear més bellesa, més harmonia i més vida, per millorar l’entorn que acompanya i confegeix la nostra vida cada dia.\nPotser hi haurà qui trobarà aquesta argumentació un tant forçada o, en qualsevol cas, la lluita massa infantil i desigual. Nosaltres pensem que no i que plantar un arbre ja és començar a ocupar el carrer, a fer present una altra manera de funcionar i d’entendre les coses i a manifestar en quina moralitat es basa la nostra confiança en el futur. No obstant això, a qui vulga rebaixar les motivacions a una cosa més d’anar per casa, tampoc no li faltaran arguments per afegir-se a aquesta iniciativa. I és que, per a qualsevol persona, sempre pot ser bonic, inspirador i saludable dedicar-se a trobar un lloc a prop de casa on plantar un arbre, perquè, en fer-ho, ja activarà la seua ment cap a una recerca positiva. Després també està l’acte de la plantació, que t’ompli de satisfacció i et fa pujar l’ego en ser conscient de la bona acció que estàs fent. I tampoc no podem oblidar el profitós vincle paternofilial que s’estableix entre el plantador i el plantat i els beneficis que això li reporta al primer, quant a la possibilitat de renovar els sentits (potser adormits) de la responsabilitat i el compromís amb el medi natural més proper, però també els purament físics en la seua tasca de tindre cura del segon.\nMés tard, inevitablement, vindran les plagues i els actes vandàlics que caldrà superar, però extrapolant les paraules del gran poeta de l’Horta, tot això són banalitats, perquè allò que realment importa és la consciència de crear esperança. No siga que la desertització i el canvi climàtic deixen erm el paisatge per a una revolució.\nDe patrimoni agrari a recurs estratègic per a la supervivència


Nuna. La terra dels inuit | Museu de Cultures del Món\n7 Septembre 2018 - 11 Febrer 2019\n7 Sep 2018 - 11 Feb 2019\nEls inuit coneguts també amb el terme despectiu d’«esquimals» han suscitat sempre l’interès de molta gent d’arreu del món, fins el punt de poder dir que és una de les ètnies més «conegudes» del nostre planeta. Però darrera d’això hi ha una visió simplista i distorsionada de la seva realitat, alimentada per molts documentals, pel·lícules i llibres que han fet més mal que bé als propis inuit. Per exemple, ni ells van ser els inventors dels iglús de neu ni tampoc la majoria els va arribar a construir. No és donen petons amb els nassos, i molt menys et cedeixen la dona com a símbol d’hospitalitat i amistat; i ni tenen 100 paraules per definir la neu ni tampoc el color blanc. I a sobre, l’ós polar no té el pèl blanc, és transparent! Ho sabíeu tot això?\nA través de l’exposició «Nuna. La terra dels inuit», que ens presenta el Museu de Cultures del Món i el Museu Etnològic de Barcelona podrem fer un viatge a les regions àrtiques del Canadà i Groenlàndia a través dels objectes recollits per l’antropòleg, escriptor i viatger polar Francesc Bailón i de les impactants fotografies de les seves expedicions. Podrem conèixer un dels últims bufs d’humanitat que li queden a aquest planeta i tindrem l’oportunitat de descobrir com els inuit solucionaven els seus conflictes interns improvisant cançons i poemes. Anem a la recerca dels poetes de l’Àrtic.\nVisita guiada amb el comissari: 25 de novembre , a les 11:00h\nData: Exposició prorrogada fins l'11 de febrer!!\nAdreça: C/Montcada, 12


Músiques del Món 1: Redactat projecte recerca El rock a Espanya\nDesprés d'haver llegit el teu redactat tinc la sensació que t'has centrat més en el tema, però que encara queden per definir alguns limits i objectius del treball. Des de la última vegada que ens vam trobar has fet un bon treball de síntesi però en el teu redactat encara hi ha aspectes que no queden clars. Em sembla que hauràs de treballar amb intensitat la manera com redactes les idees ja que no sempre queden clares (intueixo que vols dir, però es tracta de que el lector entengui a la primera el que vols dir, no que ho intueixi :) ).\nSegons es desprèn de la lectura del document que m'has enviat el teu treball té tres objectius:\n1. Descobrir com van canviar els hàbits musicals a Espanya amb l'arribada del rock.\n2. Descobrir com va afectar la nova música a la manera de pensar, de vestir i d'actuar dels joves de l'època.\n3. Descobrir com han canviat els cantants de rock fins a avui dia.\nEl 1r i 2n punt estan molt vinculats. El 3r és molt interessant però no acabo de veure com aconseguiràs descobrir-ho a partir del treball, com les enquestes et donaran la resposta a aquesta pregunta? Ves-hi rumiant, perquè cal que tinguem molt clars els objectius del treball de cara a posar-nos a treballar al gener.\nUn altre tema és el de les fonts. No has trobat cap LLIBRE (no enciclopedia, no pàgina web) que parli sobre l'aparició del rock en general i/o sobre la música que escoltaven els joves a Espanya als anys 60-70?\nBé, cal que aconseguim centrar aquests aspectes aviat de manera que en la propera trobada presencial en parlem i tanquem el tema i ens posem a treballar. El dia 14 de gener vull comprovar que has llegit sobre el tema i que coneixes allò sobre el que vols investigar. Vull que sàpiguis dir-me noms de grups/cantants que s'introdueixen a Espanya en aquesta època i també de grups espanyols que es creen seguint les tendències americanes i anglosaxones del rock dels 60. Ànims i a treballar!\nPublicat per Olympia a 14:00\nEtiquetes de comentaris: treball Rock a Espanya\nD'acord ara mateix m'hi poso.\nPerò, quantes entrevistes hem de fer aproximadament? esque tinc unes poques fetes i no se si fer-ne'n més. I per cert, a quina hora és la propera trobada?\n10 de gener de 2009 a les 5:36\nM'he possat a investigar sobre els puns que em vas dir.\n.SObre les enquestes, quantes hem de fer aproximadament?\n.Sobre la propera trobada, a quina hora ens veiem?\n10 de gener de 2009 a les 5:38


El Nou Palau tindrà capacitat per a 12.000 espectadors - Diari de Girona\nEl Nou Palau tindrà capacitat per a 12.000 espectadors\nBartomeu el qualifica com «una joia arquitectònica» que té un pressupost de 90 milions d'euros\nEl FC Barcelona va presentar ahir oficialment el disseny versàtil del nou Palau Blaugrana que, amb una capacitat de fins a 12.000 espectadors, està previst que es comenci a construir en el transcurs de la temporada 2017-18, sempre que es tanquin tots els tràmits administratius. La proposta, que tindrà un cost de 90 milions d'euros, destaca pel seu concepte multifuncional, ja que a més del pavelló, on disputaran els seus partits les seccions professionals del club, comptarà amb una pista annexa amb una capacitat de 2.000 espectadors, una pista de gel i dos camps de futbol.\nEl club blaugrana, que fa unes quantes setmanes ja va donar a conèixer el projecte guanyador de les firmes d'arquitectes HOK i TAC Arquitectes, va revelar en societat la maqueta d'una de les pedres angulars del denominat Espai Barça, el projecte de remodelació del Camp Nou i els seus voltants. L'entitat blaugrana va organitzar una presentació formal a l'Auditori 1899, on a més del president blaugrana, Josep Maria Bartomeu, van assistir-hi representants de les seccions (capitans i entrenadors) i d'altres personalitats com el president de l'Eurolliga, Jordi Bertomeu.\n«El nou Palau tindrà tots els requisits per complir l'objectiu de convertir-nos en el club poliesportiu més important del món» va subratllar el president blaugrana, Josep Maria Bartomeu. El futur recinte tindrà quatre espais principals que funcionaran de manera independent: la pista principal, de 12.000 espectadors; una altra auxiliar, de 2.000; la pista de gel i dos camps de futbol d'entrenament per als joves jugadors de l'FCB Escola. La instal·lació també comptarà amb 24 llotges exclusives, quatre restaurants amb visió de la pista, vestidors, despatxos, una sala de premsa de 250 metres quadrats i d'altres espais de treball per als esportistes.\nEl pavelló principal de la nova instal·lació mantindrà, segons els arquitectes, l'efecte «olla pressió» de l'actual Palau Blaugrana i s'apostarà, també, per un aforament adaptable. «La configuració de la grada permet deixar-la en 8.000 espectadors. La graderia superior és la que arriba als 12.000. Amb un simple sistema de cortines podem tenir un Palau adaptable», va explicar Eduard Gascón, responsable de l'estudi TAC Arquitectes.\nA punt pel 2019-20\nEstà previst que les obres del Nou Palau Blaugrana comencin en el transcurs de la temporada 2017-18, una data que, segons el directiu Jordi Moix, dependrà del temps que el club trigui a tancar els detalls administratius amb l'Ajuntament de Barcelona i la Generalitat de Catalunya. «Estem treballant amb tots els equips tècnics municipals. El diàleg és fluid, però després d'un canvi de govern porta un cert temps aturat. Estem en una fase avançada i treballem amb el calendari que tenim», va afegir Moix.D'aquesta manera, si es compleix el calendari fixat, la construcció de tot el recinte està previst que conclogui durant el transcurs de la temporada 2019-20. La instal·lació se situarà a l'espai que actualment ocupa el Miniestadi, prop d'una de les estacions de la fa ben poc estrenada Línia 9 de metro.\nUna vegada escollit l'estudi guanyador del Nou Palau, el jurat valorarà les propostes per a la remodelació del Camp Nou, el guanyador del qual està previst que s'anunciï en les pròximes setmanes. La construcció s'abordarà durant la temporada 2017/18 si se superen els tràmits administratius.


Biblioteca Marta Mata de l'escola Orlandai: Ja som a l'estiu!\nEl 2009-2010 ja s'ha acabat.\nI ara toca reposar i llegir, llegir, llegir...\nPer accedir a la llista de llibres que la biblioteca recomana aquest estiu:\nPublicat per la bibliotecària a 21:35\nHola: sóc la mare de l'Helena de Picots i us vaig a la biblioteca el primer volum de la Enciclopedia Larousse. M'agradaria saber si us interessa quedar-vos amb tota l'Enciclopèdia. Són 23 volums, dos d'actualitzacions i un atlas.\nLa Isabel ja em va preguntar de part teva si ens interessava i li vaig demanar que et respongués que no. A la biblioteca ja només tenim tres enciclopèdies, la Catalana, la de la Història Natural dels Països Catalans i la del Club Súper 3. I el cert és que s'utilitzen ben poc.\nT'ho agraïm molt, de totes maneres.\nBon estiu i un petó a l'Helena\n6 de juliol de 2010 a les 0:42


;últim model de la sèrie Riff USC (càmera subaquàtica i esportiva) està equipada amb una pantalla tàctil de 16: 9.\nTotes les funcions i configuracions es poden seleccionar a través de la pantalla o amb la funció WIFI a través de ;aplicació GKCAM.\n;habitatge submarí inclòs és adequat fins a una profunditat de 40 m.\nLa càmera impressiona no només pels amplis accessoris, que estan disposats clarament disposats a la caixa de niló subministrada.\n;enorme resolució de 3840 * 2160 píxels (4K o UHD 1) amb 24 fotogrames per segon permeten obtenir videos fluixos fins i tot en aquesta resolució. La lent recoberta de múltiples capes es caracteritza per una alta intensitat de la llum, de manera que s'aconsegueixen bons resultats fins i tot en condicions de poca llum.\nTant a terra, aigua o a ;aire, el Touch USC no es pot perdre en cap activitat.\nTitular de la càmera\nTapa protectora per a la lent\nPla de connectors d'habitatge\nCarcassa d'adaptador d'¼ de polzada\n2a paret posterior de ;habitatge (anell negre O intern) només a prova d'esquitxades\ntela de neteja\nDimensions de la càmera de 65,5 * 39,7 * 30 mm\nDimensions d'habitatge de 70,5 * 70,0 * 40mm\nPes aprox. 90 g (sense allotjament)\nPes aprox. 140g (amb habitatge)\nAngulo de tir 170 °\nFormat de fitxer Foto JPG\nTargeta de memòria de 4GB a 64GB (mínima Micro SD Card Class 10)\nImpermeable (habitatge) de 40 metres\nMostra la pantalla tàctil HD 16: 9\nCicle de vídeo Opcional 1/3/5 minuts\nS'ha recolzat el saldo blanc\nCompensació d'exposició admesa\nS'ha suportat Timelapse\nCompatibilitat amb càmera lenta\nS'ha suportat la rotació d'imatges\nWiFi 2.4GHz freqüència 2.4835GHz\nEls telèfons compatibles amb Wi-Fi compatibles amb iOS6.1 i superior, Android 4.0 i superior\nWiFi inclou transferència d'imatges, control remot, configuració\nEl rang d'internet WiFi és d'uns 15 m\nBateria recarregable (reemplazable) 3.7V, + / 1100Ah Li ion type CXY B1\nCompleta la teva compra de Riff Action Camera Riff USC Touch amb la nostra selecció de Electrònica i ordinadors i productes de Imatge. Navega per totes les categories de submarinisme a scubastore i descobreix la teva botiga online especialitzada en material de submarinisme. Aconseguiràs tot el material de Imatge al preu més baix, 100% garantit a scubastore!


Grup Joan XXIII de Reus » Blog Archive » ENCARA ENS QUEDA PER PARLAR\n« El nou catecisme\nEl paper dels laics en l´Església »\nENCARA ENS QUEDA PER PARLAR\nEscrit i assumit per Enric PRATS I AUQUÉ.-\nGürtel, Pedofília, València, Pretoria, Garzón, i un llarg etcètera molt negre. Politització en justícia, en economia, en mitjans de comunicació, en deports, en religió, i tot això, envoltat d´un anticatalanisme més que evident.\nPerfil de corrupció: pistolers de camí ral i tir a la nuca, lladres del diner del poble. Quin fàstic!\nQuè és un aforat? Hi ha gamma altes entre les persones? A més cultura i més alt càrrec, més responsabilitat i igual càstig. Hom pot ser ministre, primer president, portar una toga al cap, birret o mitra o presumir d´uns punys blancs amidonats de punta. Què hi fa?\nEl cas pedofília és vell. En la cristiandat l´església era intocable. Hi havia uns privilegis pels quals els clergues havien de ser jutjats per un tribunal eclesiàstic i subjectes a lleis eclesiàstiques no civils. La raó no era altra que una església protegida, diguem-ne Constantiniana. Avui la societat és laica, en aquest sentit més justa, i el poble s´ha alliberat d´aquells atàvics condicionaments religiosos. Els familiars d´aquestes víctimes difonene els fets i desenmescaren les realitats.\nEl pontífex actual va ocultar durant anys aquestes monstruositats. Actualment ha iniciat una actitud de canvi. Ara, doncs, ens arriben els casos del proteccionisme ancestral junt amb el que hi pugui haver d´actual. Cal afegir la premsa, àvida de fets tremendistes. El que abans era un encobriment com a sagrat, avui és delicte públic, delicte per a tots igual.\nQuè és aquesta cosa estranya del celibat sacerdotal obligatori? Un altre tema. Recomana aquest article\nen Dissabte, Maig 29, 2010 a les 21:24\ten la categoria General.


Desafiament a l�Estat des de l�Estat? - Wifredo Espina - Els blogs d'e-noticies\nNovament, Ibarretxe, amb la complicitat del Parlament basc, desafia l’Estat. Acaba d’oficialitzar-ho amb la publicació del seu pla sobre la consulta o referèndum sobiranista o d’autodeterminació d’Euskadi,\nTambé a Catalunya va guanyant terreny, en el món polític més que en el social. el desig i la decisió de plantejar envits d’autodeterminació enfront de l’Estat, Només fa falta, per tal de verificar-ho, repassar les ponències i les conclusions dels últims congressos d’alguns partits, com ERC i CDC, i les declaracions de certes plataformes anomenades cíviques.\nQue aquests plantejaments es facin des de formacions polítiques o moviments socials, entra perfectament dins de la diversitat i pluralitat que caracteritza un país tan poc homogeni, de tan llarga història i diferents cultures i llengües, com és Espanya. Una altra cosa és que es faci des de governs, o per membres de governs, que deuen la seva legitimitat institucional a l’actual marc jurídicoconstitucional que instaurà l’Estat de les Autonomies: és a dir, que donà origen i entitat jurídica a aquelles autonomies.\nDes del seu origen i amb la seva plasmació legal, les actuals autonomies formen part substancial de l’Estat. Per tant, són Estat, tal com elles mateixes s’encarreguen de recordar i proclamar, amb certa freqüència, especialment quan es tracta de defensar o reclamar legítimament competències ja cedides o encara per traspassar, si des de l’Administració central, com passa massa vegades, es retallen, limiten o retarden, incomplint allò establert també en el marc jurídic.\nSi les Comunitats Autonòmiques, els seus governs i parlaments, són part de l’Estat, si són Estat, ¿com és possible que des d’aquestes mateixes es desafiï el propi Estat, sense entrar en una clara contradicció i, fins i tot, la seva pròpia deslegitimació? No només pot entendre’s com una manifesta deslleialtat, sinó com un soscavar-se les seves pròpies arrels jurídicoconstitucionals, la qual cosa les deixa a la intempèrie de tota justificació i protecció dins del vigent Estat democràtic de Dret.\nPer moltes raons de pes que s’invoquin (històriques, socials, culturals, etc.) i que son ben legítimes en el camp de la discrepància social democràtica, institucionalment les Comunitats Autonòmiques no poden, sense caure en l’absurditat, desafiar o pretendre trencar el marc constitucional al qual deuen jurídicament la seva raó de ser, com a institucions legals. Poden proposar i propugnar la seva millora o reforma, més o menys radical, però no sortir-se’n, perquè en aquest cas quedarien sense fonament jurídic, quedarien a l’aire. S’autodestruirien automàticament.\nEl raonament és fàcil, si estigui o no d’acord. Essent part de l’Estat, essent Estat, no es pot anar, sense caure en flagrant i perillosa contradicció, contra el mateix Estat del qual es forma part substancial. Equivaldria, vestit com es vulgui i amb tots els atenuants i justificants que s’al·leguin, com un cop d’Estat des de dins de l’Estat.\nÉs clar, sempre queden dos altres camins: el pujolià, conegut i pragmàtic del ‘peix al cove’, o el més descarat i directe, com ha proposat algú, de ‘tirar pel dret’, que també ja coneixem, oi, president Companys?\npep (manresa) 25-07-2008 - 21:30\nNom�s llegir el titular ja �s per pixar-se de riure... HA, HA, HA HA. D'aix� en diuen intel.lectuals..? Un cop d'estat nom�s es pot fer d�s de dins l'estat sin� seria una altra cosa, una invasi�, una revolta, molts desafiaments als estats es fan de dins\npep (manresa) 25-07-2008 - 20:49\nSembla que el Wifredo Espina i altres vulguin justificar la exist�ncia de ETA. Si alg� t� uns ideals nom�s pot fer dues coses, fer pol�tica i ser escollit democr�ticament o la lluita armada. El lehendakari Ibarretxe ha escollit la pol�tica, millor no?\npep (manresa) 25-07-2008 - 20:37\nQuines bestieses i quins raonaments m�s absurds que fan servir els espanyols per intentar justificar una situaci� injusta, a mi em van donar un DNI espanyol sense que jo el deman�s, aix� no vol dir que formant part d'aquest estat no vulgui canviar-lo.\nPep (Barcelona) 23-07-2008 - 23:45\nA Cat. un refer�ndum sobre la independ�ncia demostraria que la majoria no la vol. Els independentistes criden m�s, per� aix� no vol dir que siguin majoria. Penso que seria injust obligar als inmigrants de la resta de l'estat a renunciar als seus origens.\nPep (Barcelona) 23-07-2008 - 14:22\nRecorda ,Toni, que es va convocar un refer�ndum (1978) per tal que els ciutadans aprovessin la Constituci�. Al cap i a la fi, la democr�cia �s el sistema pol�tic en el que la majoria decideix. Per qu� no pot decidir sobre la possibilitat d'independ�ncia.\nEls blogs d'e-noticies - Wifredo Espina - Desafiament a l�Estat des de l�Estat?


Així serà la 27a Mostra de Jazz, que començarà el dijous 30 de julol i acabarà el 15 d'agost - Imagina Ràdio\nAixí serà la 27a Mostra de Jazz, que començarà el dijous 30 de julol i acabarà el 15 d’agost\nEls grups Patax, The Sey Sisters i la Tortosa Big Band son caps de cartell de la 27a Mostra de Jazz\nEl passat diemcres es va donar a conèixer el gruix dels noms dels artistes que hi prendran part. Ocupant el lloc més destacat del cartell se situa el grup espanyol Patax, amb vuit membres de diferents nacionalitats, que obriran aquesta edició el 30 de juliol a les 22.30 h al recinte del Museu. Es tracta d’una formació que s’ha guanyat un espai destacat gràcies a una proposta original que fusiona estils com el flamenc, el funk o el folklore afrocubà. “El resultat és molt potent”, ha apuntat durant la presentació el director de la Mostra, Xavi Bertomeu.\nEl tercer cap de cartell serà la Tortosa Big Band que, el 14 de juliol a les 22.30 h, clourà la Mostra amb un concert al parc Teodor Gonzalez. En aquest cas l’entrada serà gratuïta tot i que s’ha de demanar prèviament a través d’Ebreticket.cat per garantir l’aforament. Aquesta mateixa plataforma també servirà per aconseguir les entrades per als altres caps de cartell: Patax, amb un preu de 15 €, i The Sey Sisters, de 10 €.\nLa resta de concerts es desenvoluparan, com és habitual, al voltant dels establiments de restauració, amb entrada lliure fins a completar l’aforament del local. L’alcaldessa de Tortosa, Meritxell Roigé, destaca l’aposta que s’ha fet per poder mantindre la Mostra d’enguany, d’acord amb la petició que en aquest sentit també va plantejar la Taula Econòmica constituïda amb motiu de la pandèmia. “El festival constitueix una eina molt important per dinamitzar l’activitat econòmica, especialment la vinculada a l’hostaleria, a la vegada que s’ofereixen propostes als turistes que aquests dies puguen visitar la ciutat”. A més a més, també es focalitza l’atenció al sector cultural i als grups del territori, ja que “viuen moments molt complexos per la paràlisi provocada per aquesta situació”.\nPrecisament, els grups musicals que conformen el gruix de concerts compten amb una bona representació ebrenca. De les 33 propostes presentades a l’Espai del Jazz Jove se n’han seleccionat 20 per a l’edició d’enguany, moltes de les quals, del territori, que oferiran un ventall de propostes molt eclèctic pel que fa als estils. El regidor de Cultura, Enric Roig, ha destacat també l’obertura d’aquesta edició a altres formats culturals, com el cinema (es projectaran les pel·lícules ‘Chico & Rita’ i ‘La La Land’ al parc), o la fotografia (amb un taller conduït per Rafa Ricote, dins les activitats de la biblioteca Marcel·lí Domingo, que immortalitzarà les actuacions musicals). També les exposicions, que comptaran amb dos propostes: la primera, virtual, amb els originals seleccionats al concurs de cartells d’aquesta edició; i la segona, a la sala Antoni Garcia del Museu, amb una mostra de dibuix al voltant del món del jazz, a càrrec d’Abel Carrasco i Toni Térmens. A més a més, el dimarts 4 faran una ‘performance’ en directe.\nDe la mateixa manera, per dissetena vegada el gremi de restauració de Tortosa Platigot tornarà a oferir les Jornades Culinàries de la Cuina Cajun. D’aquesta manera, portaran als plats la fusió de la gastronomia pròpia de Nova Orleans, bressol de la música jazz, i de la cuina del Delta de l’Ebre. Dos territoris amb moltes similituds que també mariden a la taula. En aquest sentit, Xavi Bertomeu agraeix molt especialment la implicació dels restaurants que hi participen ja que “amb el gran esforç que fan, han treballat molt per enriquir la Mostra des de fa anys”.\nEl regidor de Cultura, Enric Roig, insisteix en demanar “prudència” a totes les persones que participen en qualsevol de les activitats previstes, i que adopten totes les mesures de prevenció necessàries aquests dies per evitar la propagació del coronavirus: “hem sabut trobar l’encaix per poder fer la Mostra malgrat les circumstàncies actuals, però cal que tothom siguem conscients que no ha acabat i que cal que siguem curosos”, apunta.\nArticle anteriorExcaven per primera vegada un dels jaciments ibèrics més propers a la desembocadura de l’Ebre\nArticle següentEls penats poden contribuir a la prevenció de la pandèmia de la Covid-19\nTerres de l'Ebre5274


Estat de la Nació: eleccions al Consell per la República i 10 anys de la fi de l’activitat d’ETA | Assemblea Nacional Catalana - VALLÈS OCCIDENTAL\n← Actes electorals al Vallès Occidental de les eleccions a l’Assemblea de Representants del Consell per la República\nOctuvre mostra l’engany de les xifres dels pressupostos de l’Estat →\nAvui torna l’Estat de la Nació.\nCom funcionen les eleccions al Consell per la República? En parlem amb Jordi Domingo, síndic electoral.\nEls 10 anys de l’adéu a les armes d’ETA. Amb Martín Aramburu, politòleg.\nDiego Arcos, president del Casal Argentí a Barcelona, ens parla del procediment contra Rodolfo Martín Villa a l’Argentina per crims contra la humanitat.\nL’Assemblea presenta 3 recursos d’empara al TC com a pas previ per portar la vulneració del dret de manifestació a la justícia europea. Amb Patrícia Sierra i Jordina Sonet, de la Comissió Jurídica de l’entitat.\nLa llei de l’audiovisual, una nova amenaça per al català? En parlem amb Jordi B. Oliva, president de PROA (Federació de Productors Audiovisuals).\nA les 21.30 h a TeveCat i al nostre canal de Youtube:\nBy nani • Posted in República, Repressió, Secretariat, Vídeos


Bou no perd l'ambició després del 22è Mundial de trial\nToni Bou ha fet una breu aturada a Andorra després d´aconseguir el seu 22è Mundial de trial, l´onzè a l´aire lliure. El pilot més llorejat de la història del motor ha parlat amb Ràdio i Televisió d'Andorra abans de marxar cap a Itàlia, on buscarà una altra victòria per posar el millor colofó a la temporada.\nEls seus mecànics ja llueixen la samarreta amb el 22, el nombre de títols del millor pilot de trial de la història. El resident català Toni Bou va sumar l´onzè consecutiu a l´aire lliure diumenge passat a la República Txeca, en la penúltima prova de la temporada. "És un dels anys més positius, més bons. Ens hem sentit molt bé sobre la moto. Hem fet canvis que hem encertat i hem pogut millorar", celebra.\nAls 30 anys Bou no perd la motivació per continuar col·leccionant títols. A Naturlàndia disposa d´unes instal·lacions fetes a mida, a l´alçada del pilot més llorejat del motor. "Sempre és difícil torbar motivacions amb 30 anys i amb tants títols", reconeix. Però creu que, en aquest sentit "els entrenaments marquen la diferència".\nAl Territori Toni Bou, que es va inaugurar el juny passat coincidint amb la mànega andorrana del Mundial, començarà ben aviat l´activitat. La dividirà en tres parts, l'escola dels pilots, on més s'involucrarà ell, la de cursets i la d'excursions amb motos elèctriques.\nAbans toca tancar el Mundial. Dijous Bou marxarà cap a Itàlia, on diumenge buscarà una altra victòria per afegir al seu palmarès.


Rènting de cotxes - isegurosOnline\nConeixes els cotxes de rènting?\nAmb un renting ho tens tot inclos en una sola quota mensual, sense entrada.\nSOL·LICITA LA TEVA OFERTA PERSONALIZADA\n* en base a 60 quotes i 15.000 kms / año\n* en base a 60 quotes i 15.000 kms / any\nModel de contractació per a ús de vehicle\nTràmit d’aprovació simplificat\nPartner de solvència: ALD Automotive.\nRentings possibles de 3 a 5 anys.\nOferta competitiva immillorable i lliurament ràpid.\nAprovació immediata de la capacitat financera i solvència de client.\nRecollida de el vehicle i documentació associada a la màxima proximitat a el domicili de client.\nMàxim nivell de servei completament digitalitzat.\nCall-center específic i especialitzat màxim compromís de satisfacció 24/7/365.\nCotxe de substitució en cas de sinistre.\nManteniment de el vehicle segons garantia de fabricant.\nRecanvi de pneumàtics per sinistre, desgast o Punxada.\nAssegurança amb les millors cobertures i opció de franquícia mínima 150 €.\nGestió de multes i sancions.\nRènting de cotxes per particulars\nCONTACTAR AMB UN AGENT ESPECIALITZAT\nPREGUNTES FREQÜENTS SOBRE RENTING DE COTXES\nQui gestiona el rènting de iSegurosOnline?\nEl servei de rènting que ofereix iSegurosOnline està operat per Catalana Occident amb l’empresa ALD Automotive com a partner.\nEs pot cancel·lar un rènting?\nEl client tindrà un període de 14 dies per desistir del seu contracte de rènting des de la signatura del mateix.\nCom es fa el lliurament de el vehicle?\nUn cop el client ha signat el contracte de rènting, ha d’esperar una trucada d’ALD per a coordinar la data i el lloc de recollida de el vehicle. Un cop ja estigui matriculat, el lliurament de el vehicle serà gratuïta i es realitzarà en concessionaris.\nQuant de temps triga el lliurament de l'cotxe?\nNo hi ha un termini estàndard, ALD es posarà en contacte amb el client un cop hagi pogut matricular el vehicle, deixant un temps suficient perquè catalana Occident pugui emetre la pòlissa d’assegurança de la mateixa. Així mateix cal tenir en compte que fins que no s’esgoti el termini de desestima del client, que és de 14 dies, no s’iniciaran els tràmits esmentats.\nEl client pot provar el vehicle abans de formalitzar l'operació?\nNo, de moment no podem oferir aquesta possibilitat.\nQuè passa amb el vehicle actual (en cas de tenir-lo)?\nDe moment ni ALD ni Catalana Occident ofereixen la possibilitat de gestionar el vehicle vell del client.\nQui és el propietari d'un vehicle de rènting?\nVOLS QUE T’INFORMEM?\nDeixa’ns les teves dades i et farem una oferta de rènting de cotxe a la teva mida:\nDes de Catalana Occident, en col·laboració amb ALD Automotive, hem dissenyat una nova oferta de renting a través de la qual et podràs beneficiar d’importants avantatges. En aquest post, t’expliquem les principals i tot el que has de tenir en compte a l’hora de decidir-te per la seva contractació. Tot inclòs en una sola […]\nQuan interessa un renting?\nEn els últims anys, el renting de cotxes s’ha convertit en un producte molt sol·licitat i ben valorat pels conductors. Però… Surt realment a compte la seva contractació?, Quan interessa un renting? A Espanya, es calcula que un de cada cinc vehicles que es van posar en circulació l’any passat eren de renting. Aquesta xifra […]\nAmb el pas dels anys, les empreses de renting de cotxes han anat millorant les seves condicions i cada vegada són més els avantatges del renting per a particulars. Per això, són molts els conductors que es decanten pel lloguer d’un vehicle. El renting és un sistema que es va fer popular entre les empreses, […]\n*Oferta vàlida fins a la fi de la promoció o fins que s’esgotin les existències. Preu orientatiu, calculat amb una assegurança a tot risc amb una franquícia de 150 € (consulteu-ne les condicions), i no representa cap compromís definitiu amb el client. La concessió de la operació és condicionada a l’anàlisi de la solvència i de la capacitat de pagament del client, d’acord amb les polítiques de risc de l’arrendador, ALD Automotive SAU, amb domicili a Majadahonda (Madrid), ctra. de Pozuelo a Majadahonda 32, i NIF A-802922667. Les fotografies es faciliten a l’efecte informatiu i poden no coincidir amb la versió o l’equipament oferts.


La Mancomunitat Els Ports tindrà agència d’igualtat entre dones i homes | DiaDia\nHome Els Ports La Mancomunitat Els Ports tindrà agència d’igualtat entre dones i homes\nLa Mancomunitat Els Ports tindrà agència d’igualtat entre dones i homes\nEls pobles de la comarca dels Ports tindran una agència d’igualtat entre dones i homes. Serà a través de la Mancomunitat. Així ho ha explicat la directora general de l’Institut Valencià de la Dona, Maria Such, que ha visitat Vilafranca, on s’ha reunit amb els serveis socials de la Mancomunitat i alcaldes de la comarca.\nA l’avantprojecte de pressupostos de la Generalitat hi haurà una partida específica per a l’agència d’igualtat de la Mancomunitat Els Ports. Aquest servei se sumarà als ja existents a Vilafranca i Morella. El servei tindrà la seu a les oficines de la Mancomunitat a Vilafranca.


juny 2021 - Parròquia de Santa Eulàlia de Provençana\njuny 16 2021 2022-06-06\nManifest joves confirmació 29 maig 2022\n2 minutes of reading / 2021-06-16 2022-06-06\nBenvolgut Senyor Bisbe, i tothom els que ens acompanyeu. Avui ens presentem a la comunitat de la parròquia de Santa Eulàlia de Provençana com a grup de creients que busquem el creixement de la nostra fe, mitjançant el Sagrament de la Confirmació. Avui ens un dia molt especial per a nosaltres. Som el Santi, el …\nManifest joves confirmació 29 maig 2022 Llegir més »\nConcert Trio Kórena\n1 minute of reading / 2021-06-10 2021-06-10\nConcert Trio Kórena Mans Unides ha organitzat pel proper dia 11 de juny, divendres, a les 8 del vespre un concert a benefici del projecte a MAYURBHANJ a la Índia. Es el projecte que tenim adscrit enguany. Animeu-vos a participar. Convideu a les persones que pugueu. Es poden recollir les entrades a l’entrada de l’auditori …\nConcert Trio Kórena Llegir més »


"Les habitacions amb llibres antics no són biblioteques"\nEls lectors de l'ARA reclamen espais de lectura dignes\nDirectors d'institut i associacions de pares i mares han respost la crida de l'ARA i han ajudat a fer la llista d'escoles i instituts sense biblioteca. La majoria són centres nous o que no tenen prou espai.\nI.S. Barcelona. 05/02/2011 00:00\n260x366 "Les habitacions amb llibres antics no són biblioteques" / MANOLO GARCIA "Les habitacions amb llibres antics no són biblioteques" / MANOLO GARCIA\nAvui hi ha convocada al Regne Unit una jornada de protesta per denunciar la retallada pressupostària del govern britànic a les biblioteques. L'executiu en vol tancar vora mig miler en pocs anys. A Catalunya, les biblioteques públiques continuen en expansió. Barcelona n'ha construït sis de noves en els dotze últims anys. Cada barceloní té una biblioteca a menys de 20 minuts de casa, segons va explicar l'equip de Govern en el ple d'ahir. "Com més llibres a casa, més bones notes a l'escola". Així es titulava el reportatge que fa unes setmanes va publicar l'ARA arran de les dades de l'estudi PISA (veieu edició del 17 de gener), en què es demostrava que hi ha una relació directa entre els resultats de la prova de comprensió lectora i els llibres que els pares de l'alumne tenen a casa. Hi ha un abisme entre els nens que a casa tenen entre 0 i 10 llibres i els que en tenen 500 o més.\nArran del reportatge, aquest diari va fer una crida a través de l'ARA.cat demanant a pares i mestres que expliquessin si la seva escola o institut tenia biblioteca. Es van rebre més d'una trentena de correus electrònics. El mapa d'escoles sense biblioteca abarca tot el territori. Moltes són noves, com la nova escola pública de Tiana o l'escola Pla del Puig, de Sant Fruitós de Bages. Diu una lectora: "L'escola Pla del Puig fa quatre anys que es va crear i anem amb cargoleres. Per descomptat que no tenim biblioteca". A Sant Fruitós mateix hi ha un altre centre, el Monsenyor Gibert. La mateixa lectora afegeix: "Aquesta escola en tenia, però ara (com a mínim fa més de 5 anys) s'utilitza com a aula de música". Una professora de secundària de l'Institut Bages Sud a Castellbell i el Vilar informa: "No disposem de biblioteca. És un centre de nova creació (amb mòduls) i pioners en els portàtils a l'aula. Noves tecnologies, sí, però de moment, biblioteca, no".\nEn altres casos, el problema és d'espai. Explica Anna Rodríguez, directora de l'escola pública Sant Baldiri de Lliçà d'Amunt (Vallès Oriental): "Malgrat tenir llibres i llegir força, no disposem de l'espai adient. Tenim un espai compartit entre prestatges de llibres i ordinadors". Un altre motiu de queixa és haver estat rebutjats pel programa Puntedu de la Generalitat. "Des del primer any de funcionament hem participat en la convocatòria del programa, i no ens han acceptat mai", diuen des de l'escola Els Alocs, de Vilassar de Mar (Maresme). I una altra queixa provinent de l'escola Joan XXIII a les Borges Blanques (les Garrigues): "El curs passat vam presentar el projecte Puntedu, però no vam ser seleccionats". Tampoc tenen biblioteca l'escola Josep Montserrat de Mataró, La Carpa de l'Hospitalet de Llobregat, el Mare de Déu de Montserrat de Castellví de Rosanes (Baix Llobregat), el Liceo Egara de Terrassa o l'escola Rural de Collsuspina (Osona).\nLa conclusió final la posen dos lectors: "Les habitacions amb llibres antics no són biblioteques", diuen des de Blanes. Des d'Olesa de Bonesvalls afegeixen: "Tenir una habitació plena de llibres més o menys adequats a les edats i perfils de les persones que l'han d'utilitzar, no és una biblioteca . Això és el que tenen la majoria de les escoles del nostre país".


Fetitxisme a l’estat del benestar | Guillem López i Casasnovas | Professor a la Universitat Pompeu Fabra | Articles | El Punt Avui\nFetitxisme a l’estat del benestar Fetitxisme a l’estat del benestar Fetitxisme a l’estat del benestar Fetitxisme a l’estat del benestar + Fetitxisme a l’estat del benestar E-mail\nProfessor a la Universitat Pompeu Fabra - 16 novembre 2019 2.00 h\nFetitxisme a l’estat del benestar Fetitxisme a l’estat del benestar Fetitxisme a l’estat del benestar Fetitxisme a l’estat del benestar Fetitxisme a l’estat del benestar E-mail\n“Es clama contra les retallades, sense valorar tot allò que s’ha aconseguit\nSuposo que és per mandra de mandrosos que se sol utilitzar el mantra: a les polítiques públiques dominen aquests últims, els estereotips, potser en raó dels primers. Que la política pública sigui tan propera a la política sense adjectius sembla una invitació als seus proponents a creure que tot s’hi val. Diem així que “Suècia és bressol de les polítiques socials progressistes” i ens quedem tan amples. Afirmem que finançar un servei públic amb impostos és sempre més equitatiu que fer-ho amb cotitzacions i mirem desafiadorament a qui s’atreveixi a estar-hi en contra. Parlem de taxes universitàries i les entenem, però si esmentem els copagaments posem el crit al cel. Si identifiquem una despesa que no ens agrada la critiquem; si el mateix efecte es persegueix a través d’una deducció fiscal, que no visualitzem, callem. Si hom qüestiona l’universalisme per bé de ser més selectiu en prestacions, ja se l’acusa d’enterrador de l’estat del benestar. Proclamem l’equitat d’accés i donem per fet que això garanteix la igualtat de resultats. O que la redistribució a Espanya la fan els impostos quan gairebé en quatre cinquenes parts procedeix de les prestacions socials, i sovint de les pensions, i no tant per la incidència pro pobre per euro gastat sinó per la seva importància absoluta (en PIB) i relativa (dintre del total de la despesa social). I per això, només la menor utilització de les rendes altes d’un servei públic universal permet efectes pro rendes baixes. Creiem que la redistribució la fa l’impost sobre la renda de les persones físiques i ens oblidem que els rics de veritat no paguen IRPF.\nLa política social al nostre país té entre les noves coordenades, en primer lloc, l’obsolescència d’un capital humà poc format i que la tecnologia i la intel·ligència artificial expulsen del mercat, sense retorn ja; en segon lloc, una generació de joves que si troben feina, ben retribuïda i aixequen ingressos fiscals, abans de decidir quina educació, sanitat o serveis socials es donen, hauran de sufragar primer els costos financers del deute públic que els deixen, i finalment, l’augment de la longevitat demogràfica, la transició epidemiològica de les malalties transmissibles a les patologies cròniques i la vulnerabilitat psicosocial d’una proporció creixent de la població generaran una tendència sostinguda a l’augment del nombre de ciutadans que patiran un trastorn crònic o més d’un, discapacitat i privació social. A l’hora que la ciència parla ja del transhumanisme, viure per sempre, altres parlen de la fi del treball, per una robòtica que el farà innecessari.\nL’estat del malestar en el qual es troba avui el nostre estat del benestar és la constatació de l’ànim d’una ciutadania descontenta que, en general, s’havia acostumat a esperar més i més de la prestació social sense mostrar disposició a contribuir suficientment per possibilitar-la. Un estat del benestar que arriba tard –amb la democràcia– però amb capacitat de fagocitar un creixent volum de recursos de la mà de les expectatives ciutadanes i el corporativisme polític sindical derivat de la creació d’oferta pública i ocupació. La demanda cívica, instal·lada en una suposada gratuïtat de tot allò que és públic, vol més i millors serveis sense mostrar voluntat per abordar la despesa amb més finançament, i oblidant que no es poden tenir prestacions nòrdiques amb impostos llatins, i amb una evasió fiscal o frau que ha comptat amb certa acceptació social tàcita. Per a molts, públic continua volent dir de l’Estat, quelcom aliè, de l’administració, i no “de la gent”.\nLa crisi econòmica viscuda ha suposat en aquest sentit el retorn al passat. Sense creixement de la renda i amb disminució dels ingressos fiscals no és financerament sostenible ni mantenir el nivell de serveis que es pensava ja consolidat ni, per descomptat, oferir prestacions noves que es consideraven meritades. Si en el passat la despesa social havia crescut fins i tot per sobre del que ho havia fet la renda, amb la recessió aquest creixement s’ha alentit. El fet que la despesa es reduís menys del que ho feien els ingressos obria una escletxa financera que empenyia els governs a la consolidació fiscal per evitar un dèficit explosiu. Les prestacions reals s’han salvat sobretot gràcies als treballadors públics, que han fet més amb menys recursos. Però aquesta reacció és de curta durada: crema els professionals i no té futur. No s’ha aprofitat, doncs, la crisi per replantejar inèrcies, i fins i tot per fer variar perspectives i cultures.\nTanmateix, la indignació que ha causat el repartiment dels costos de la crisi, la creixent desigualtat que s’experimenta a la seva sortida, i la percepció que poc o res s’ha fet per immunitzar l’economia d’una nova crisi pandèmica, ha focalitzat les ires de la població en la contenció de la despesa social. Es clama així en mitjans polítics i ciutadans contra les retallades, sense valorar tot allò que s’ha aconseguit, sense qüestionar la forma com s’ha assolit, i si el mateix o menys pot ser millor i més raonable davant un potencial malbaratament de recursos. A la vegada, determinats partits polítics atemoreixen els ciutadans amb la idea que tota reforma implica la privatització dels serveis públics. Partits que continuen lluitant en favor de funcionarització de tota l’activitat pública, negligint que sobretot el que fan és privatitzar el seu propi lloc de treball. Malestar, privatització i deute són els tres genets que hauríem d’intentar descavalcar per recuperar una anàlisi assossegada sobre allò del nostre estat del benestar que és consolidable i allò que és revisable; de la política que és necessària per al benestar social i de la que no ho és tant. O gens.


Així celebrem el Dia Mundial de la Salut a TALKUAL\nAIXÍ CELEBREM EL DIA MUNDIAL DE LA SALUD A TALKUAL\nEl passat 7 d'abril es va celebrar el Dia Mundial de la Salut, que celebra cada any l'aniversari de l'Organització Mundial de la Salut (OMS) i serveix per a aixecar consciència sobre els problemes sanitaris. Enguany, l'OMS dedica aquest dia a cura del planeta amb el lema “El nostre planeta, la nostra salut”.\nPer a animar-vos a consumir fruita i verdura i alhora lluitar pel planeta evitant el desaprofitament d'aliments, us expliquem com aprofitar al màxim totes les parts de les fruites i verdures.\nLes fulles verdes de l'enciam:\nAquestes fulles verdes d'aparença rugosa són les que concentren majorment els nutrients d'aquesta hortalissa. Com potser no són les més apetitoses per a l'amanida et proposem que les incloguis en els teus purés de verdura, cremes i smoothies. Ulls que no veuen, vitamines que sí que senten!\nFulles verdes de la col, coliflor i bròcoli:\nTenim per costum netejar aquestes verdures eliminant les fulles externes. En general, aquestes són més fibroses, dures i àspres. Encara que es poden saltejar o bullir per estovar la seva textura, és possible que es facin difícil de mastegar, però no és motiu per a tirar-les a les escombraries! Afegeix-les als teus brous perquè alliberin tot el sabor i nutrients concentrats en el seu color verd.\nFulles verdes de pastanaga? SÍ:\nDiguem prou a les pastanagues decapitades que trobem en les grans superfícies. Més enllà del saludable que pugui ser l'arrel, les fulles són una gran font de fibra. Tenen un sabor una mica més fort que el julivert i les pots afegir a les teves amanides, pots fer pesto amb elles i incloure-les en sopes.\nAixí que ja saps, a aprofitar al màxim totes les parts de les verdures! 🥦🌱🍃\nLa visió de Creu Roja sobre cuidar als altres\nCada setmana, el Pepito Tugues i el Josep Maria Salla, voluntaris de Creu Roja de Tàrrega, venen a...\nL'aliment del mes: la taronja. Tips per conservar-la millor\nLa taronja és una fruita que pot durar bastant temps fos i després dins de la teva nevera. Quan...\nFruites i verdures "imperfectes" per fora i perfectes per dins\nSabem que més d'un 40% del total de fruites i verdures es malgasta, i simplement per motius...\nVam néixer amb la missió d'eliminar el malbaratament i construir un sistema alimentari millor per a tothom\nRep la Guia Antidesperdici Hivern 2022 💚 subscrivint-te a la nostra newsletter.\nCada setmana t'enviem tips, llista d'aliments rescatats, receptes i ofertes especials.


Els API asseguren que «el relloguer a turistes no ha arribat a la ciutat»\nHèctor Guasch, vicepresident del Col·legi d'Agents de la Propietat Immobiliària de Tarragona.\nGuasch, vicepresident del COAPI, diu que la situació no és equiparable a la de Barcelona\nActualitzada 17/07/2017 a les 20:01\n«No tenim constància que a Tarragona succeeixi el mateix que a Barcelona pel que fa al relloguer de pisos a turistes», una pràctica que està generant greus problemes en determinades comunitats de veïns a la capital catalana. Hèctor Guasch, vicepresident del Col·legi d’Agents de la Propietat Immobiliària de la Província de Tarragona (COAPI), va remarcar que «està prohibit rellogar un pis o habitacions i, també, subarrendar a terceres persones». Molt diferent és el lloguer de pisos turístics per setmanes, quinze dies o un mes per empreses registrades a la Generalitat i que paguen els impostos corresponents. «El problema –va dir Guasch– és quan no s’està legalment donat d’alta». El mínim és que un pis estigui llogat, com a mínim, sis mesos, sempre que les parts es posin d’acord o es faci per via legal. En el segon dels casos, s’haurà de fer front a una indemnització.\nEl vicepresident del COAPI va manifestar a Diari Més que «la ciutat de Barcelona és un monstre no equiparable, pel nombre de turistes que rep, a Tarragona» i la problemàtica que pateix «està concentrada en zones com la Barceloneta i Ciutat Vella, pròximes a les Rambles». A Tarragona, «els pisos es lloguen aplicant la Llei d’Arrendaments Urbans» i la gran majoria es lloguer per un temps d’un any, renovable fins a un màxim de tres anys, i s’estableix la prohibició de destinar-los a activitats industrials.\nLlogar un habitatge per un període de tres mesos, coincidint amb la temporada alta de vacances, per rellogar-lo a tercers no és gens fàcil a Tarragona, entre altres motius perquè el propietari habitual «és reticent», va dir Guasch. És complicat, fins i tot, que alumnes que vinguin a la ciutat a fer un Erasmus puguin llogar només per un període de tres mesos.\nHèctor Guasch va remarcar que en el contracte tipus d’arrendament d’habitatge que s’utilitza a Tarragona queda clarament especificat que «el pis objecte del contracte es lloga exclusivament per ser destinat a habitatge, no podent-se instal·lar en ell comerç o indústria». El contracte «tindrà una durada de tres anys» i, arribada la data de venciment, «si cap de les parts notifica a l’altra amb 30 dies d’antelació la voluntat de no renovar-lo, el contracte es prorrogarà necessàriament durant un any més», va dir el vicepresident del COAPI.\nSegons el contracte, l’arrendatari podrà desistir d’aquest, un cop hagin transcorregut almenys sis mesos de vigència del contracte, sempre que sigui comunicat a l’arrendador amb una antelació mínima de trenta dies. En aquest cas, l’arrendatari haurà d’indemnitzar l’arrendador amb una quantitat equivalent a una mensualitat de la renda en vigor per cada any del contracte que resti per complir. Afegeix que els períodes de temps inferiors a l’any donaran lloc a la part proporcional de la indemnització.\nLa proposta de Sanitat inclou el confinament...


El ple municipal aprova una moció per a la implantació de contenidors intel·ligents de recollida selectiva » Ajuntament de Súria\n« Més d’una setantena de persones participen a Súria en la jornada de neteja de la Setmana Europea de la Prevenció de Residus\nEl diputat d’Acció Climàtica de la Diputació visita la Casa de la Vila i el polígon La Pobla Nord »\nEl ple municipal aprova una moció per a la implantació de contenidors intel·ligents de recollida selectiva\nEl ple municipal va aprovar per 10 vots a favor (PSC, GIIS, aiS i JxS) i 2 abstencions (ERC) una moció per a la implementació de contenidors intel·ligents com a sistema per incrementar l’eficiència de la recollida selectiva a la vila. La moció va ser aprovada en la darrera sessió ordinària del ple, que va tenir lloc dijous 27 de maig.\nActualment, el percentatge de recollida selectiva a Súria és del 35%, lluny dels nivells que es registren en altres municipis. En la moció s’expressa la voluntat de “mantenir àrees de contenidors al carrer, millorant-ne els espais i entorns, i reduint-ne el nombre, mentre s’aposta per un sistema de recollida d’alt rendiment”.\nA diferents municipis del Bages han estat implantats sistemes basats en contenidors intel·ligents o en el porta a porta com a mitjans per incrementar el percentatge de recollida selectiva, que a Súria és actualment del 35%. Segons la moció, l’elecció entre un d’aquests dos sistemes ha de tenir en compte “aspectes socials, orogràfics i de salubritat”.\nFins ara, un total d’onze municipis bagencs han manifestat la voluntat d’implantar contenidors intel·ligents amb control d’accés i identificació d’usuari. En la moció també es manifesta el compromís de dur a terme campanyes de conscienciació sobre la implementació d’aquest sistema a Súria.\nLa moció serà traslladada al Consell Comarcal del Bages, el Consorci del Bages per a la Gestió de Residus i la Generalitat.\nLa sessió es va celebrar amb una absència en el grup municipal d’ERC.


El protagonista del vídeo d’Ekran Özgen Wonderland, el Mohammed. EKRAN ÖZGEN/FUNDACIÓ ANTONI TÀPIES\nBarcelonaL’artista turc Erkan Özgen (Derik, 1971) torna a Barcelona acompanyat d’una coincidència curiosa: el 2009 va participar en un intercanvi de dos mesos al centre d’art de Mataró Can Xalant i va exposar a La Capella. Antoni Tàpies es va interessar per la seva obra i es van arribar a conèixer, i a partir d’avui exposa a la Fundació Antoni Tàpies gràcies a la Fundació Han Nefkens. La mostra porta per títol Erkan Özgen. Giving voices, i està inclosa en el festival Loop. “Vull mostrar la realitat i els rostres de la guerra”, afirma Erkan Özgen sobre els quatre vídeos que formen l’exposició. Dos d’ells es van rodar a Kobane i en un camp de refugiats a Sulaimaniya, al nord de l’Iraq. Al primer, titulat Wonderland, un nen sordmut explica amb gestos l’experiència d’un atac del Daeix a Kobane. Al segon, Özgen, parafrasejant el títol de la mostra, torna a donar veu a les víctimes de les guerres, en aquest cas diverses dones yazidites que viuen al camp d’Aixti, en una peça titulada Purple muslim i produïda per la Fundació Han Nefkens. “Quan arribes a casa i engegues la televisió, i veus la guerra a les notícies, no pots reaccionar”, diu l’artista. Per a la directora de la Fundació Han Nefkens i comissària de la mostra, Hilde Teerlinck, les quatre obres estan unides per la seva mirada: “S’hi pot veure el mateix llenguatge, una manera molt directa de presentar una realitat que l’Erkan coneix molt bé, perquè és la seva, i ho fa sense embuts”. A més, el director de la Fundació Antoni Tàpies, Carles Guerra, posa en relleu el fet que Özgen es mogui en zona de perill: “El fet que Erkan Ögzen treballi en una zona de conflicte dona un valor afegit a la seva obra -afirma Guerra-. Amb les seves sèries ens fa qüestionar la nostra pròpia naturalesa com a espectadors de catàstrofes i guerres”.


Farciment de kebab amb carn de pollastre - Mercadona\nA més, una altra bona notícia: hem millorat les característiques d'aquest farciment tan suculent perquè tinguis una grata "experiència kebab" amb la carn de pollastre més saborosa i genuïna.\nDe mica en mica, estem portant aquest producte a totes les nostres botigues. Per això, a partir del mes de juny el podràs trobar al teu Mercadona més pròxim. No t'ho perdis!\nCom es prepara el farciment de kebab de Mercadona?\nPots adquirir el farciment de kebab de Mercadona en paquets de 300 g, ideals per compartir amb els amics o la família.\nPreparar-lo és molt senzill i ràpid.\nCom que el producte està congelat, és recomanable conservar-lo a una temperatura inferior a -18 ºC. Un cop cuinat, no es pot tornar a congelar. Cal conservar-lo entre 0 i 4 ºC i consumir-lo en un termini de 48 hores.\nPreparació: aboca el farciment sense descongelar en una paella amb dues cullerades d'oli i escalfa’l durant 5-6 minuts, a foc mitjà-alt.\nI a tu, com t'agrada més el nostre farciment de kebab?\nTu tries com servir-te el nostre farciment de kebab de Mercadona i la seva deliciosa carn de dóner kebab halal. Et recomanem les opcions següents:\nEt pots fer el teu propi kebab amb pa de pita. Afegeix-hi enciam tallat a la juliana, el farciment de kebab i salsa de iogurt. Així obtindràs el gust autèntic del menjar turc preparat en molt pocs minuts.\nPrepara’t un deliciós kebab amb fajites. Per exemple, amb salsa de iogurt, cirerols, ceba, cibulet, pebre, el nostre farciment de kebab i un rajolí de llimona. Segur que repeteixes!\nSi ho prefereixes, també pots gaudir del gust intens del nostre farciment de kebab en un plat. Combina a la perfecció amb una mica d'arròs, però també t'agradarà amb amanida.\nTambé pots utilitzar el nostre farciment de kebab com a ingredient estrella d'una imponent pizza kebab, l'encreuament definitiu entre dues de les receptes més famoses del món. Encara no l’has tastada?\nAmb aquestes combinacions o qualsevol altra presentació que prefereixis, assaboreix el farciment de kebab de Mercadona i descobreix el gust que t'ofereix la cuina turca d'una manera molt fàcil i ràpida de preparar.\nGaudeix d'aquestes tres receptes amb tortilles de blat 100 % integrals: amb salmó fumat, amb pollastre i formatge crema o amb verdures.


coneixen el repartiment dels 'llegats' i els personatges que interpreten en el darrer drama sobrenatural de l'univers 'Els vampirs diaris' - Història\nConeix el repartiment de 'Legats' i els personatges que interpreten en el darrer drama sobrenatural de l'Univers 'The Vampire Diaries'\nDesplaceu-vos per sobre Stefan i Damon, fins i tot hi ha una nova parella de germans per obsessionar-se.\nPer Sydney Bucksbaum\nHan passat gairebé una dècada obsessionant-se pels vampirs sexy, els llops, les bruixes i les combinacions dels tres des de llavors El diari dels vampirs es va estrenar, però Julie Plec no acaba de servir el drama romanç sobrenatural. El prolífic showrunner està a punt de debutar Els llegats, la sèrie esperada de les nits de dijous a The CW.\nPerò, per primera vegada, l'última sèrie spinoff de Plec està formada per personatges majoritàriament nous (en comparació amb la seva primera oferta, Els originals, poblada per personatges preferits pels fans introduïts a El diari dels vampirs). Ja han quedat els vaixells 'Delena' i 'Stelena', que poden semblar maldits a algunes butxaques dedicades de la TVD fandom on les guerres de Twitter segueixen estroncant sobre quina relació impera la suprema. S'han gravat les làpides, s'han donat eulogies i han estat plorats les vides de la majoria dels personatges originals durant vuit anys. El diari dels vampirs i cinc en endavant Els originals, deixant pas a les noves criatures sobrenaturals per convertir-se en les últimes obsessions d'Internet.\nAixí mentre Els llegats ara és la tercera sèrie ambientada en el mateix univers que El diari dels vampirs, les coses se senten fresques de noves maneres amb tantes cares noves per trobar quan s’estrena el 25 d’octubre El diari dels vampirs o Els originals, Els llegats en realitat se sent més a prop Harry Potter o Acadèmia de vampirs amb un munt d’adolescents màgics que conviuen sota un mateix sostre de l’internat - i prepareu-vos per a tots els sentiments nostàlgics, ja que la mansió Salvatore s’ha convertit en l’internat més meravellós que hi ha hagut mai. Si la secundària semblés així a la vida real, tots els estudiants hauríem estat senzills.\nAmb una nova classe d’adolescents sobrenaturals, coneix el repartiment de Els llegats i els personatges que interpreten a continuació.\nDanielle Rose Russell com Hope Mikaelson\nLegats - 'Aquesta és la part per on s'executa' - Número d'imatge: LGC101c_0268b.jpg - A la imatge: Danielle Rose Russell com Hope - Foto: Quantrell Colbert / The CW - AA 2018 The CW Network, LLC. Tots els drets reservats. Quantrell Colbert\nAlerta de spoiler per mesos: Klaus Mikaelson (Joseph Morgan) pot haver mort Els originals final de sèrie, però la seva filla Hope segueix sent la protagonista Els llegats. Es va presentar per primera vegada el Els originals fa cinc anys quan es va concebre el seu personatge com el gir principal de la primera volta, gràcies a uns salts de temps que ara es va convertir completament en un adolescent ben segur si no gaire vigilat. Ara una òrfena, la primera i única 'tri-brid' del món (coneguda com a part dels híbrids vampir / varis llop i part de la bruixa) només està intentant viure la seva vida sense perdre ningú que li importi. Però, quan obre el cor a un potencial nou amor, els seus plans acurats podrien esclatar al seu voltant?\nDanielle no és aliena TVD univers. Ja ha jugat Hope on Els originals després del segon gran salt del programa per a la temporada final. Abans d'això, va aparèixer a Amazon L’últim magnat com a germana petita del personatge principal i en algunes pel·lícules, incloses Aloha i Meravella. Però com Legats estrella principal, va arribar a convertir-se en un nom de casa en la mateixa línia que ho van fer fa gairebé una dècada Elena (Nina Dobrev), Stefan (Paul Wesley) i Damon (Ian Somerhalder).\nMatt Davis com Alaric Saltzman\nLegats - 'Algunes persones només volen veure el món cremat' - Número d'imatge: LGC102b_0412b.jpg - A la imatge (LR): Aria Shahghasemi com Landon i Matthew Davis com Alaric - Foto: Mark Hill / The CW - AA 2018 The CW Network, LLC. Tots els drets reservats. Mark Hill\nAquest home no necessita cap introducció, ja que és un dels pocs personatges que han aparegut El diari dels vampirs, Els originals i Els llegats, s'ha convertit en un dels personatges més reconeixibles d'aquesta franquícia. Però Alaric Saltzman ha acabat amb el cercle des dels seus primers dies El diari dels vampirs durant la primera temporada. Durant l'última dècada, ha estat professor d'història, caçador de vampirs, pare d'acollida, posseïdor d'assassinat en sèrie, vampir original, fantasma i després ressuscitat humà. Ara a Els llegats, és el director de l'escola internada Salvatore for the Young and Gifted, un pare de les seves filles de bruixes bessones ara adolescents, un fill acollidor a Hope, i el protector de tots els adolescents sobrenaturals que viuen sota la seva cura. I malgrat tota la responsabilitat que té sobre les seves espatlles, no ha perdut la seva rascada de signatura. O un pentinat envejable.\nAbans que Matt va donar vida a l’icònic Alaric El diari dels vampirs, va ser conegut per la seva fama per interpretar Warner, l'ex de Reese Witherspoon, a qui a tothom li encantava odiar Legalment ros. També va tenir algunes pistes en altres programes de televisió com Què hi ha de Brian i la vida de curta durada de The CW Cult.\nJenny Boyd com a Lizzie Saltzman\nLegats - 'Aquesta és la part per on s'executa' - Número d'imatge: LGC101f_0350b.jpg - Imatge: Jenny Body as Lizzie - Foto: Quantrell Colbert / The CW - AA 2018 The CW Network, LLC. Tots els drets reservats. Quantrell Colbert\nLizzie i la seva germà bessona germà Josie ja han estat introduïts Els originals, però tant versions més joves. Gràcies a un altre salt de temps, ara són els seus anys angúnics, que combinats amb potents habilitats per a bruixes significa que els temperaments han adquirit un significat totalment nou (i perill). Però també té un cor d’or i la seva estreta relació amb el seu pare Alaric és el més dolç. També probablement veurem que Lizzie lluita amb la seva salut mental, paral·lelitzant el que va passar el seu oncle Kai Parker (Chris Wood).\nUna ciutadana dual suïssa, Jenny és una mica nova. Va començar com a model i va haver de tenyir-se la rossa cabella morena naturalment per aquest paper. Els seus únics crèdits abans Els llegats incloure una pel·lícula de televisió anomenada Quest Viking, un breu trucat Marea de diumenge, una pel·lícula anomenada Hex, i un altre curt anomenat Neteja de fulls.\nKaylee Bryant com a Josie Saltzman\nLegats - 'Aquesta és la part per on s'executa' - Número d'imatge: LGC101f_0508b.jpg - A la imatge: Kaylee Bryant com Josie - Foto: Quantrell Colbert / The CW - AA 2018 The CW Network, LLC. Tots els drets reservats. Quantrell Colbert\nL’altra meitat dels germans Saltzman del sifó és Josie. Titulada com la mitja “co-dependent”, Josie farà gairebé qualsevol cosa per fer feliç la seva germana, fins i tot si això vol dir que no actua amb el seu ofici contra un noi perquè la seva germana decideix que abans li interessa. Però no deixeu que la seva disposició assolellada i el seu somriure dolç us enganyin. Tot i ser desinteressat per culpa, Josie no té sol i arc de Sant Martí. També té set de venjança i no se sap fins a quin punt arribarà fins i tot amb els seus enemics.\nKaylee treballa constantment a Hollywood des del 2006, amb petits papers en molts espectacles i poques pel·lícules. Els seus papers més importants abans Els llegats eren a Netflix Dieta de Santa Clarita i sitcoms Mut i El Real O'Neals.\nAria Shahghasemi com Landon Kirby\nLegats - 'Aquesta és la part per on s'executa' - Número d'imatge: LGC101c_0223b.jpg - A la imatge (LR): Peyton Alex Smith com a Rafael i Aria Shahghasemi com Landon - Foto: Quantrell Colbert / The CW - AA 2018 CW Network, LLC. Tots els drets reservats. Quantrell Colbert\nMentre Els llegats No va arribar a tenir un episodi pilot semblat Els originals Va fer abans de les estrenes de la sèrie, un episodi durant Els originals' La darrera temporada va presentar la escola de Salvatore per a Joves i Superdotats juntament amb un nou personatge: Landon Kirby. Un amic de Mystic Falls que treballava a la icònica Mystic Grill, Landon és simplement un humà normal amb una idea d’Esperança (que definitivament va recíproc, però que no va poder actuar a causa d’unes circumstàncies de vida o mort en aquell moment). Un nen acollidor sense connexions reals, a més d'un germà acollidor amb el qual es va vincular durant els últims anys, és un autèntic salvatge. Coneixerà la veritat sobre el sobrenatural? Serà un aliat per a Hope, o es convertirà en l’enemic?\nEls llegats És el primer paper protagonista d'Aria, ja que és un altre nou membre que s'incorpora a les instal·lacions TVD univers. Abans del seu episodi d’introducció el Els originals, va aparèixer en episodis únics de programes, inclosos Instint, Llei i Ordre: Unitat Especial de Víctimes i Inoblidable, juntament amb la pel·lícula de drama que s’aconsegueix No hi ha alternativa. Fins ara, està fora dels mitjans socials. Però això podria canviar si Els llegats abast TVDgaudeix de popularitat i decideix obtenir un Instagram.\nPeyton 'Alex' Smith com a Rafael Waithe\nLegats - 'Aquesta és la part per on s'executa' - Número d'imatge: LGC101c_0187b.jpg - A la imatge (LR): Peyton Alex Smith com a Rafael i Aria Shahghasemi com Landon - Foto: Quantrell Colbert / The CW - AA 2018 CW Network, LLC. Tots els drets reservats. Quantrell Colbert\nL’altra meitat de la TVD El nou germà de la relació amb l'obsessió de la franquícia és Rafael, el germà fill de Landon. Principalment dolça i lleial, la vida de Rafael es converteix al revés, quan descobreix que prové d'una línia de llops. Apareixerà la seva nova vida una falca entre ell i el seu germà acollidor o serà capaç de superar la divisió entre el seu costat sobrenatural i el seu passat humà?\nSi bé l'actor / raper Peyton pot no tenir molts crèdits anteriors Els llegats, va aparèixer a les dues temporades de la de BET El Quad. També va aparèixer en un episodi de Netflix Luke Cage així com pel·lícules Detroit, Money Money i Els llargs.\nQuincy Fouse com Milton Greasley, també M.G.\nLegats - Número d'imatge: LGC1_MILTON_0217r.jpg - A la imatge: Quincy Fouse com Milton Greasley / MG - Foto: Miller Mobley / The CW - AA 2018 The CW Network, LLC. Tots els drets reservats\nAmb un nom com Milton Greasley, no és estrany per què el personatge de Quincy opta per utilitzar M.G. com a sobrenom. Com a ajudant del cap de Saltzman, M.G. és el vampir resident disposat a eixugar qualsevol record d’humans que accidentalment aprenen la veritat sobre el sobrenatural. És divertit, segur i confiat. També és el millor amic de Josie.\nQuincy només treballa com a actor des de fa uns quants anys, però ja té uns crèdits impressionants. Va tornar a participar a la nova sitcom cancel·lada de Netflix Tot sobre els lavabos així com la comèdia de llarga durada de ABC Els Goldbergs. També va tenir un paper de parla a la pel·lícula X-Men Iniciar sessió. És extremadament actiu a Instagram i els seus divertits subtítols et faran preguntar-se si només té un personatge com M.G. tot el temps, o si l'art imita la vida.\nZach Roerig com Matt Donovan\nLegats - 'Aquesta és la part per on s'executa' - Número d'imatge: LGC101e_0357b2.jpg - A la imatge (LR): Zach Roerig com Matt Donovan, Danielle Rose Russell com Hope, i Matt Davis com Alaric - Foto: Quantrell Colbert / The CW - AA 2018 The CW Network, LLC. Tots els drets reservats. Quantrell Colbert\nCom podríem deixar Matty Blue Eyes fora d'aquesta llista? TVDL'ésser humà amb vida més llarga ha crescut fins a convertir-se en el misteriós xerife dedicat a difondre la seva sort de supervivència als altres humans de la ciutat. Tolera l'escola d'Alaric, sempre que els residents de Mystic Falls no comencin a caure com les mosques dels 'atacs d'animals'. També se li ha sabut col·locar el cafè al gasolí, només per mantenir tots els vampirs sobre els peus dels peus. Espereu veure’l aparèixer en uns quants episodis aquesta temporada, protegint el seu poble dels éssers sobrenaturals. I sí, el seu banc dedicat a la plaça del municipi va bé.\nZach és més conegut per interpretar a Matt Donovan, conegut com el personatge més desafortunat / amb sort TVD durant les vuit temporades (i fins i tot un episodi de Els originals). Sempre va ser un heroi, fins i tot quan ni tan sols sabia què passava amb tots els seus millors amics just davant dels seus ulls. Però abans d'això, jugava exactament al contrari de Matty: un horrible i brusc abusiu anomenat Cash on Llums de divendres a la nit. També ha estat en gairebé 300 episodis de sabons diürns A mesura que el món gira i Una vida per viure. Parlem de gamma! I fet divertit: abans que Zach es convertís a actuar, jugava a futbol, lluitava i feia làpides a l’empresa de la seva família a Ohio.\nmillors texans prims per a figures corbes\nSteven R. McQueen com a Jeremy Gilbert\nTHE VAMPIRE DIARIES, lr: Steven R. McQueen, a 'After School Special' (Temporada 4, Episodi 10, emès el 17 de gener de 2013), 2009-, ph: Bob Mahoney / The CW Network / cortesia Everett CollectionCW Network / Courtesy Everett Col · lecció\nEl petit Jeremy Gilbert ja és gran. El germà petit de l’Elena està tornant a la TVD univers amb aparença a partir d'aquesta temporada Els llegats. Però quan va marxar El diari dels vampirs, va saltar la ciutat per convertir-se en un caçador de vampirs (utilitzant l'escola d'art com a portada) i la majoria dels nous personatges Els llegats són sobrenaturals. Llavors, podria tornar com l’enemic aquesta vegada?\nAbans de Steven, el nét de l’icònic actor Steve McQueen, es va disparar a fama internacional TVD, va protagonitzar Everwood. Després de marxar TVD, es va unir a NBC Chicago univers com Jimmy Borelli Chicago Fire abans d’aparèixer en tres episodis de Chicago P.D. Però ara està tornant a la franquícia on va començar tot, i no se sap quants més memes s'inspiraran.\nRelacionat: No us espereu Els llegats Aproximació al romanç de la mateixa manera que El diari dels vampirs


Lesionats medul·lars consciencien els conductors als controls d'alcoholèmia\n12 maig 2021 10:44\ndBalears | 02 novembre 2012\nIntegrants de l'organització Aspaym Balears (Associació de Lesionats Medul·lars i Grans Discapacitats Físics) han assistit en persona aquest divendres per conscienciar els conductors a controls d'alcoholèmia a Palma, en el marc de la campanya de prevenció de la lesió medul·lar per accidents que es desenvolupa aquests dies.\nAquesta campanya es realitza en col·laboració amb la Direcció general de Trànsit i l'Agrupació de Trànsit de la Guàrdia Civil, i té com a lema 'No corris. no beguis... no canviïs de rodes'.\nLes persones voluntàries amb lesió medul·lar han estat víctimes d'un accident de trànsit, i ara acompanyen els agents de encarregats de realitzar els controls. Aquesta campanya de sensibilització es duu a terme des de l'any 2007.


Pol Fuentes s'endinsa sol en «El pantà» | Enderrock.cat\nEstrenem el nou clip que fa el cantautor barceloní d'una de les peces del seu àlbum conceptual 'Saturn negre'\nÈlia Gea | 30/06/2021 a les 14:00h\nArxivat a: Enderrock, estrenes, Pol Fuentes, actualitat\nA finals de l’any passat, el cantautor barceloní Pol Fuentes descobria el seu darrer treball, un àlbum conceptual que investiga a través de la música i la poesia què passaria si poguéssim viure la nostra vida de manera no lineal: Saturn negre (Picap, 2021). Avui estrenem el videoclip d’una de les peces d’aquest trencaclosques que desborda els confins de l’espai-temps: “El pantà”.\n“El pantà” de Pol Fuentes és un lloc, alhora que un no-lloc. Al bell mig s’hi descobreix una illa, un espai -encara per descobrir fins a quin punt real, i fins a quin punt imaginari- on van a morir tots els temors. Però per arribar-hi, com en les millors novel·les d’aventures, el pantà mateix et posa en joc per superar les teves pors.\nAquest no-lloc lliga amb la idea del no-temps que impregna el disc de Fuentes: “He fet un paral·lelisme amb el corrent altern i el continu. La vida contínua és com la coneixem del naixement a la mort, i la vida alterna que he imaginat –i que em sembla més interessant– seria amb els episodis desordenats i de manera no lineal”, comentava a una entrevista amb Joaquim Vilarnau. “M’obsessiona la memòria de les meves pròpies vivències. Em fa por no recordar, perquè em sembla que oblidar una etapa vital és com si no l’hagués viscuda”, confessa el músic. “Jo tinc problemes per estar connectat amb la realitat. Sempre estic divagant i en aquest disc dibuixo aquest estat en el temps. Em sento lluny de la idea de ‘viure el present’.”


Reina Roja tancarà el festival Pinceladas Flamencas de l'Eliana - Levante-EMV\nReina Roja tancarà el festival Pinceladas Flamencas de l'Eliana\nEl certamen flamenc, celebrat esta última semana, ha sigut un èxit de participació i demà finalitzará la quinzena edició amb l´artista Maria Briones\nEl festival Pinceladas Flamencas de l´Eliana ha celebrat per primera vegada, amb motiu de la seua quinzena edició, tota una setmana dedicada a l´art flamenc, que finalitzarà demà, després de set dies de concerts, tallers i una Ruta de la Tapa Flamenca. El concert de clausura està en mans de María Briones i el seu grup Reina Roja, demà 27 a les 22,30 hores en la Torre del Virrey. Este grup valencià combina en les seues actuacions el flamenc i la cobla de forma innovadora. Rafa Villalba al calaix, Jorge Molina al baix i Carla Mules al violí, acompanyaran la veu de María Briones. En l´últim any, el grup ha canviat de nom, ja que abans s´anomenaven Saudade. A més va fer una gira per França, i fou, al Espai Mediterrani, uns dels grups revelació.\nLa inauguració de XV Pinceladas Flamencas va tenir lloc el dissabte passat en la Torre del Virrey, on el públic va poder gaudir de l´actuació Cuerpo y alma de Curro Piñana, a més de les actuació de Mano a mano, en el bar Poetas y Gatos. Hui es el torn de l´artista Isabel Juve juntament amb el guitarrista Quike Naval, en el restaurant Tasta Vi. L´espectacle començarà a les 21,30 hores.\nTallers i activitats al festival\nA més dels concerts, la programació d´este festival emmarcat dins de Estiu a la Torre, incloïa tallers com la master class de guitarra, amb Quike Naval com a professor, i la master class de caixó flamenc, amb Juan Carlos Martínez. Estes activitats, celebrades el dimarts 24 i el dimecres 25 d´agost, van comptar amb la participació de més de 35 alumnes.\nEls tallers van finalitzar amb una demostració conjunta i van interpretar cançons clàssiques d´artistes mítics com Paco de Lucía. Janto Gil, coordinador del festival Pinceladas Flamencas, considera que «celebrar el festival durant tota una setmana ha sigut un encert». També es mostra sorprès amb la rebuda del festival: «la participació està sent molt bona, millor del que esperàvem», assegura el coordinador.


Mira què fem a Cicle Mitjà!: 2013\nRECOLLIDA D'ALIMENTS A LA CAPELLA\nEls nens i nenes durant aquests dies ens preparem pel Nadal i com cada any hem anat a la capella a fer una petita celebració, on també hem mostrat la nostra solidaritat recollint aliments per als més necessitats.\nPublicat per Safa Sabadell a 18:27 Cap comentari:\nNADAL A LES CLASSES\nJa ha arribat el Nadal a l’escola! Els nens i nenes de cicle mitjà hem decorat amb molta il.lusió les classes amb motius nadalencs. Tot fet per nosaltres, és clar. Mireu que bonic que ha quedat!\nUs desitgem unes Bones Festes i un feliç Any Nou.\nPublicat per Safa Sabadell a 17:56 Cap comentari:\nEls nens i nenes de 4t vam anar a visitar el Museu Paperer de Capellades. Després que ens expliquessin com es fabricava antigament el paper, vam poder fer nosaltres sols tres fulls que hem aprofitat per a fer la felicitació de Nadal. Potser serà l´única vegada que farem una felicitació així…\nTambé vam veure l´exposició de l´artista Xavier Jansana que ens va explicar la seva obra i ens va convidar a fer d´artistes, deixant la nostra obra exposada al museu.\nPublicat per Safa Sabadell a 14:59 Cap comentari:\nSORTIDA AL RIU BESÒS 3r\nEls alumnes de 3r hem realitzat un viatge pel riu des del curs alt, passant pel curs mig i fins a la desembocadura. El viatge ens ha permès fer un estudi comparatiu de l’estat de conservació dels dos trams.\nLa primera parada l’hem fet a la riera de Martinet a Aiguafreda. Aquest petit curs fluvial té un excel·lent estat de conservació. En aquesta parada hem recollit tota una sèrie de paràmetres que ens permeten comparar el seu estat amb els cursos mig i baix. En la segona parada al riu Congost a can Cabanyes hem reproduït tant la recollida de paràmetres com el mostreig. Finalment ens hem desplaçat fins a la desembocadura, on hem recollit els mateixos paràmetres per a poder fer una valoració dels tres punts visitats.\nPublicat per Safa Sabadell a 10:33 Cap comentari:\nEls alumnes de cicle mitjà van anar al Gran Teatre del Liceu a veure una adaptació de l'òpera Guillem Tell que combinava diferents tècniques artístiques, com els titelles, les ombres xineses i les projeccions d'animació audiovisual.\nVan poder visitar la sala dels miralls i van veure l'espectacle a la sala principal del Liceu.\nPublicat per Safa Sabadell a 11:22 Cap comentari:\nTEATRE EN ANGLÈS: RUDOLPH\nEls alumnes de 1r, 2n i 3r de primària han anat a veure l’obra de teatre en anglès “Rudolph” a la sala d’actes de l’escola.\nTots han gaudit molt, mirant l’obra, cantant cançons i fins i tot alguns han sortit a ballar!\nTota l’obra s’ha dut a terme en anglès, per gent nativa.\nPublicat per Safa Sabadell a 22:27 Cap comentari:


El sector reclama una Secretaria d'Estat d'Indústria al nou Govern\nAsseguren que Espanya podria ser la porta d'entrada a Europa des d'Àsia.\nFEIQUE demana un pacte d’estat per a la indústria, rebaixar els preus energètics i desenvolupar estructures logístiques\nActualitzada 28/10/2016 a les 15:15\nEl president de la Federació Empresarial de la Indústria Química Espanyola (FEIQUE), Anton Valero, ha reclamat al nou Govern que crei una Secretaria d’Estat d’Indústria, al mateix temps que ha sol·licitat a tots els polítics un «pacte d’Estat» que doni estabilitat al sector i li permeti seguir sent competitiu. Valero ha assegurat que en la indústria química, on existeix un mercat comú a Europa, Espanya està patint més del necessari perquè la política industrial del país podria ser «una mica millor» per al sector. En aquest sentit, ha remarcat que el creixement mitjà anual del 4,5% a escala global previst fins al 2030 es produirà en aquells països on hi hagi negoci, on existeixin unes condicions «favorables» i on els governs tinguin clar que si volen que la indústria aporti un 20% del PIB això no passarà de manera circumstancial.\nPer aquest motiu, el president de FEIQUE ha reclamat una «aproximació seria» a la situació de la indústria i posar en marxa un «pacte d’estat» que permeti que la política en el sector no canviï amb el color de cada govern. Concretament, Valero ha senyalat que això està provocant que l’activitat es dirigeixi a aquests països en detriment dels del sud d’Europa, i ha subratllat que la generació d’electricitat sí que és competitiva, però les tarifes que es carreguen al cost de l’electricitat fan que finalment no ho sigui.\nPer això ha defensat que no estan demanant res que no es pugui complir tenint en compte els resultats registrats pel sector. «No estem demanant que ens treguin de l’aigua, sinó un marc que ens faci competir en el nostre entorn europeu», ha afegit. En aquesta línia, el director general de FEIQUE, Juan Antonio Labat, ha ressaltat que la indústria espanyola ha de ser competitiva tota l’estona, ja que no es pot permetre el luxe d’anar tancant indústries, perquè quan això passa és molt difícil que tornin a obrir-se.\nD’altra banda, Valero ha criticat l’excessiva legislació tant en l’àmbit europeu com a Espanya, on cada comunitat autònoma té la seva. Tot i així ha incidit en el fet que no estan dient que no vulguin legislació, sinó una que sigui «àgil» i que no faci fora als actors del mercat. El president de la federació d’empreses químiques ha remarcat, per tant, que es replantegi el marc regulador perquè l’actual està fent que la indústria tingui «dificultats per a desenvolupar-se».\nEn aquesta línia, Anton Valero ha advocat també per desenvolupar les infraestructures i els serveis logístics i, en especial, ha incidit en la necessitat de posar en marxa els corredors mediterrani i central i en avançar en infraestructures portuàries per a transports intermodals de manera eficient. En aquest sentit, ha ressaltat que és «important» dur a terme aquests processos per ser competitius i ha assegurat que Espanya podria ser la porta d’entrada a Europa des d’Àsia, igual que Rotterdam ho és des d’Amèrica.


> El canvi climàtic a les Illes Balears\nMarc general del canvi climàtic a les Illes Balears\nLes Illes Balears, pel fet insular, són especialment vulnerables al canvi climàtic\nLa lluita contra el canvi climàtic: oportunitat econòmica i social\nTrajectòria en la lluita contra el canvi climàtic\nNecessitats de les Illes Balears en el marc de la mitigació i adaptació al canvi climàtic\nLes Illes Balears reflecteixen problemàtiques comunes a altres illes:\nElevada dependència energètica exterior i baixa implantació de renovables.\nGeneració d’electricitat majoritàriament amb combustibles fòssils especialment contaminants (carbó o fuel).\nRàtio de cotxes privats per habitant superior a la mitjana del continent.\nSuperació ocasional dels valors de referència d’alguns contaminants atmosfèrics (NOx, O3) per emissions associades al transport per carretera o instal·lacions tèrmiques.\nElevat índex d’intensitat turística, especialment a les zones costaneres.\nExposició significativa al perill de sequera meteorològica i hidrològica, risc d’inundacions i impactes sobre les diferents infraestructures, la pèrdua d’atractiu turístic per les condicions adverses, la pèrdua de cultius per esdeveniments extrems o l’acceleració de processos de desertització o pèrdua d’ecosistemes costaners.\nLimitada presència de llocs de feina qualificats en el sector industrial, amb suficient capacitat per garantir la transició cap a noves tecnologies i la reconversió industrial dels sectors altament emissors.\nEl Grup Intergovernamental d’Experts en Canvi Climàtic (IPCC) ha publicat cinc informes que confirmen l’evidència dels canvis en el clima i la correlació directa amb l’activitat humana a causa, fonamentalment, de les emissions de gasos amb efecte d’hivernacle provocats per l’ús de combustibles fòssils i les alteracions en l’ús del sòl. El canvi climàtic és un dels principals reptes als quals s’enfronten les societats arreu del món atesos els impactes negatius principalment en el medi ambient, els recursos naturals, l’economia i la salut.\nLes Illes Balears, pel fet insular, són especialment vulnerables al canvi climàtic. En bona part ho són perquè es preveu que l’increment mitjà de temperatura a l’arxipèlag serà superior a la mitjana global, segons l’Agència Espanyola de Meteorologia. En els darrers 40 anys, s’hi ha experimentat un increment de 0,3ºC per dècada en la temperatura mitjana, mentre que per als propers anys s’hi preveu un increment d’entre 2 i 5 graus.\nQuant als impactes concrets, un estudi de la vulnerabilitat dels diferents sectors de les Illes Balears als efectes del canvi climàtic encarregat pel Govern de les Illes Balears el 2015 va concloure que els principals factors climàtics que es preveu que afectin l’arxipèlag són l’increment de la temperatura mitjana, la disminució de la precipitació mitjana i l’augment d’esdeveniments extrems, com onades de calor o pluges intenses. Aquests factors creen un nivell de risc davant el canvi climàtic alt per als sectors de l’aigua, el territori, el turisme i la salut; i un risc significatiu per al medi natural, l’energia i el sector primari.\nEntre els impactes concrets prevists, destaquen una exposició significativa al perill de sequera meteorològica i hidrològica, risc d’inundacions i impactes sobre les diferents infraestructures, la pèrdua d’atractiu turístic per les condicions adverses, la pèrdua de cultius per esdeveniments extrems o l’acceleració de processos de desertització o pèrdua d’ecosistemes costaners.\nLes Illes Balears són la comunitat autònoma amb més dependència energètica exterior i menys implantació de renovables. Una part important dels combustibles fòssils utilitzats en la generació d’electricitat, com el carbó o el fuel, són especialment contaminants. A més a més, la ràtio de cotxes privats per habitant és superior a la mitjana estatal. Segons un informe recent elaborat per la Universitat de les Illes Balears, l’arxipèlag balear constitueix el territori que registra l’índex d’intensitat turística més alt dels territoris insulars del món.\nD’altra banda, amb relació al compliment de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l’aire i protecció de l’atmosfera, que estableix determinats paràmetres en relació amb els valors de referència màxims de concentració de contaminants admissibles a l’aire, a les Illes Balears es compleix amb els valors de referència per a la majoria de contaminants. No obstant això, els nivells de diòxid de nitrogen s’han superat en diferents ocasions a la zona de Palma, i els nivells d’ozó han superat el valor objectiu de protecció per a la salut humana i el valor objectiu de protecció per a la vegetació. Aquestes superacions, que han donat lloc a diversos plans de millora de la qualitat de l’aire, són encara més significatives si es comparen amb els valors establerts per l’Organització Mundial de la Salut, netament més rigorosos que la normativa comunitària.\nLa lluita contra el canvi climàtic... una important oportunitat econòmica i social\nLa lluita contra el canvi climàtic i la transició cap a un nou model energètic suposen també una important oportunitat econòmica i social.\nDiversos estudis demostren l’enorme potencial de creació de llos de feina associats a aquesta transformació, així com una major competitivitat associada als menors costos energètics i ambientals del nou model. De fet, en el seu document “Directrius de política per a una transició justa cap a economies i societats ambientalment sostenibles per a tothom” publicat el 2015, l’Organització Internacional del Treball afirma que l’ecologització de l’economia pot actuar com un nou motor de creixement i com un generador net de llocs de feina decents i verds que poden contribuir en gran mesura a l’eradicació de la pobresa i a la inclusió social així com a una economia competitiva.\nEl Decret 60/2005, de 27 de maig, creà la Comissió Interdepartamental i el Comitè Tècnic sobre canvi climàtic, i va ser modificat pel Decret 140/2007, de 23 de novembre.\nDel treball de la Comissió Interdepartamental i el Comitè Tècnic sobre canvi climàtic va sorgir El Pla d’Acció per a la lluita contra el Canvi Climàtic de les Illes Balears 2008-2012, que va ser aprovat per acord del Consell de Govern l’1 d’agost de 2008 i revisat, també per acord del Consell de Govern, en maig de 2011. En el pla s’identifiquen 99 mesures destinades a donar suport als esforços de reducció de les emissions de gasos amb efecte d’hivernacle.\nUna de les principals problemàtiques en l’aplicació de les mesures d’aquest Pla d’Acció fou la significativa dispersió de competències, tant en referència als diferents nivells de les administracions (Govern, Consells Insulars i Ajuntaments), com per les matèries en que treballaven els diferents òrgans en cadascuna d’aquestes administracions considerades.\nL’Estratègia Balear del Canvi Climàtic 2013-2020, aprovada per la Comissió Interdepartamental sobre el Canvi Climàtic el 8 d’abril de 2013, substitueix el Pla d’Acció per a la lluita contra el Canvi Climàtic. L’estratègia incorpora objectius d’adaptació al canvi climàtic als objectius de mitigació que havien orientat les polítiques de lluita contra el canvi climàtic fins llavors.\nCom a primera acció derivada de l’Estratègia Balear de Canvi Climàtic, la Comissió Interdepartamental sobre Canvi Climàtic, el 9 d'abril de 2014, aprovà el Pla d’Acció de Mitigació contra el Canvi Climàtic a les Illes Balears 2013–2020. El Pla tenia per objectiu reduir les emissions de gasos amb efecte d’hivernacle un 20% el 2020 respecte de les emissions de 2005.\nAixí mateix, el setembre de 2017, el Consell de Govern de les Illes Balears va acordar adherir-se als objectius i les línies d’actuació de l’Acord de París, així com fomentar les polítiques autonòmiques necessàries per a l’adaptació del territori i dels sectors econòmics de les Illes Balears als impactes del canvi climàtic.\nEl 22 de febrer de 2019, el Parlament de les Illes Balears va aprovar la Llei 10/2019, de 22 de febrer, de canvi climàtic i transició energètica. L’horitzó que fixa la Llei és tenir unes illes lliures de combustibles fòssils i el 100 % d’energies renovables el 2050. Per a 2030 les previsions són disposar d’un 35 % de renovables, un 23 % de reducció del consum energètic i una minva del 40 % de les emissions contaminants.\nLa Llei 10/2019, de 22 de febrer, de canvi climàtic i transició energètica és el marc sota el qual es desenvolupar polítiques amb objectius específics de mitigació del canvi climàtic: 35% d’implementació de renovables, 23% d’estalvi energètic i reducció d’un 40% de les emissions per a l’any 2030; i percentatges del 100%, 40% i 90% respectivament per a l’any 2050. També calen polítiques d’adaptació disminueixin la vulnerabilitat davant els impactes del canvi climàtic.\nLes línies d’actuació que proposen les Illes Balears per assolir aquests objectius amplien les proposades per l’Estratègia mediterrània de desenvolupament sostenible, i es poden afegir a la futura Estratègia sobre el canvi climàtic per a les illes.\n1. Transició energètica:\nImpuls a les energies renovables (Socialització de les energies renovables, aprofitament d’espais urbans per a energia solar, auto abastiment d’edificis aïllats en rústic, definició de zones de desenvolupament prioritari, autoconsum compartit, foment de balanç net).\nMobilitat sostenible (disminució de la mobilitat en vehicle privat i canvi a vehicles elèctrics, incidència en el sector de lloguer, restriccions de circulació de vehicles dièsel i tèrmics; incorporació d’infraestructura elèctrica i de gas als ports).\nEficiència energètica (Substitució de l’enllumenat públic, petjada de carboni, plans de gestió energètica obligatoris per a empreses i administracions, certificats i rehabilitació energètica).\n2. Transició justa:\nAlinear la transició energètica i la lluita contra el canvi climàtic amb polítiques de transició justa de manera que tinguin en compte i compensin les afeccions socioeconòmiques als principals sectors i treballadors que es vegin afectats pel canvi tecnològic (impuls de la formació i la capacitació professional, incentius fiscals, millora dels paràmetres retributius)\nAprofitar els canvis per promoure la implicació i el benefici d’aquells sectors de la societat que tradicionalment s’han vist exclosos de la gestió energètica (lluita contra la pobresa energètica, reconeixement d’iniciatives d’igualtat al sector energètic).\n3. Línies d’actuació sectorials:\nTurisme (sostenibilitat turística, sensibilització del personal i els turismes).\nAigua (aprofitament d’aigües pluvials i regenerades, renovables a les infraestructures hídriques).\nResidus (Foment de l’economia circular; jerarquia de gestió).\nTransport marítim (foment de vaixells menys contaminants. Gestió sostenible dels ports).\nSector agrari (Promoció de productes de proximitat i varietats resistents al canvi climàtic, gestió de plagues).\nSalut (Programes de vigilància i seguiment dels efectes del canvi climàtic. Actuacions d’adaptació).\n4. Adaptació de la costa: planificació i Gestió Integrada de Zones Costaneres.\n5. Ecosistemes marins: la posidònia com a element clau en la mitigació (embornal de carboni) i en l’adaptació (protecció de platges i zones de costa). Introducció com a mecanisme de flexibilització en les emissions de GEH.\n6. Coordinació del coneixement científic a través de les xarxes existents i dels centres d’intercanvi, per garantir la presa de decisions informades a tots els nivells.\n7. Definició d’indicadors comuns del Canvi Climàtic per a les illes.\n8. Aprofitar els mecanismes existents i emergents de finançament del clima, inclosos els instruments internacionals i nacionals, i millorar el compromís dels sectors privat i financer.\n9. Fomentar el desenvolupament normatiu.


El Barça s'exhibeix davant el Bayern (4-0) i ja té peu i mig a les semifinals de la Champions\nJa és més a prop de les semifinals. El Barça ha golejat de manera contundent el Bayern al Camp Nou (4-0) en una lliçó magistral de futbol. Messi ha obert el marcador, Eto'o ha fet el segon, i l'àrbitre s'ha menjat un penal de llibre a l'argentí, i, a sobre, Guardiola ha estat expulsat per haver protestat per aquesta acció. Més tard, Messi ha marcat el tercer, i Henry, el quart. A la represa, la intensitat ha baixat, però els blaugranes podrien haver humiliat, encara més, un rival alemany desconegut.\n08/04/2009 - 20.18 Actualitzat 15/10/2009 - 19.31\nPels jugadors del Bayern, un autèntic calvari. Pels jugadors del Barça, Festa Major, i Festa Major de les grosses. Primera part per emmarcar. Llibre d'estil Barça aplicat més bé que mai. Molta possessió i molta verticalitat; molta intensitat i molta movilitat. Pressió molt amunt i joc combinatiu a dojo. Tot això, traduït en gols. Minut 12, dos a zero amb gols de Messi i Eto'o. Cap d'ells en jugada individual. Ni aquests ni els que han arribat més tard.\nExpulsió de Guardiola\nAl minut 16, penal a Leo Messi. Penal no assenyalat i, a més, targeta groga per a l'argentí en haver simulat un penal. A la banda, la reacció de Guardiola per tot plegat. El tècnic blaugrana ha acabat sent expulsat. El Barça recorrerà les dues targetes a la UEFA. El que Guardiola ha vist des de la grada li ha agradat i molt. Per exemple, el 3 a 0 de Messi a passada d'Henry, i, per exemple, el 4 a 0 d'Henry en pseudoassistència d'Etoo. Un al minut 37, l'altre al minut 42.\nLa imatge més impactant ha estat una trompada, una patacada a la cara del porter Butt. La parada de la nit, la mà del porter alemany a xut de Leo Messi. Sense notícies de Luca Toni i molt poca cosa de Ribéry. El Barça, virtualment classificat per a les semifinals.\nRoma passa pel Camp Nou\nPartidàs al Camp Nou


kendall jenner serveix una gran trampa en la roba interior de cordons blancs -->\nKendall Jenner torna a la roba interior. La supermodela de 24 anys va començar el dimarts amb una petita acció de roba interior a la seva Instagram i va presentar un tret super sedent que probablement els seus aficionats es detinguessin a les seves pistes.\nLa instantània de Kendall va resultar extravagant per no mostrar el rostre estrella de 'Keeping Up With The Kardashians'. La història es va limitar a mostrar a Kendall des del costat, mostrant-li les espatlles, la cintura i la part del darrere tan melocotó que se sap que portava una tanga o dues. Avui no va ser una excepció, amb la roba interior de puntes blanques i semipresques amb un acabat tanga.\nAquest botí no és l'ànim de Ben Simmons, però compartien un petó de cap d'any\nDe forma molt més difícil a les seves relacions amb les seves relacions que les seves germanes, Kendall manté un perfil baix quan es tracta de la seva vida personal. L'estrella, però, va fer titulars durant l'Any Nou per compartir un petó de cap d'any amb l'ex-Ben Simmons, segons el model va besar el jugador de l'NBA a mitjanit.\nTot i haver-se separat de Simmons el 2019, Kendall va ser descobert en un comensal de Nova Jersey mentre 'visitava' a Simmons després de l'any nou. És evident que aquesta és una de Kardashian-Jenner que manté els exes en la seva vida.\n'No hi va haver mai una desagregació desordenada'\nUna font informant a E! Les notícies assenyalen que el desdoblament era amigable.\n'Van fer un descans perquè era difícil mantenir una relació amb els seus horaris. Però s’han mantingut en contacte i no hi va haver mai una ruptura desordenada ni sensacions dures ”, van afirmar.\n“S’agraden molt i volen ser partícips de la vida. Estan tan còmodes entre ells i sempre riuen. Funcionen bé junts ', ha afegit la font.\nNo obstant això, hi ha hagut un tipus nou a les xarxes socials de Kendall.\nFai Khadra: 'No tenim data, és la meva data'\nLes xarxes socials estaven molestes després del casament de Justin Bieber i Hailey Baldwin a finals de l'any passat: Kendall va portar Fai Khadra a les nupcials com a 'cita'.\nEl DJ i model de saudita i creixent a Dubai va aparèixer en un selfie publicat a l'Instagram de Kendall mentre mostrava el vestit semblant al velut que portava per veure la cantant 'Disculpeu' casar-se amb la seva dona model.\nKendall ha fet broma sobre tenir “nens” amb Fai a través de fotos d’ella mateixa amb els nens de Kim Kardashian. Kendall ha eliminat els rumors que ella i Fai estan en relació.\nEl 2019 de Kendall: 15,9 milions de dòlars d’Instagram Alone\nEn qualsevol altre lloc, Kendall ha estat al capdavant dels impressionants 15,9 milions de dòlars que va acumular durant el 2019, només des de les seves promocions Instagram. El model va ser la influencer femenina més ben pagada a Instagram, superant Selena Gomez per quilòmetres: la cantant 'Fetish' va obtenir 8 milions de dòlars l'any passat.\nKendall és actualment el supermodel més ben pagat del món. Fomenta mega marques com Calvin Klein, Proactiv, Adidas, Tiffany & Co., a més de Stuart Weitzman i la marca de cura oral, Moon, entre d’altres.\nKendall té 120 milions de seguidors d’Instagram. Probablement, uns quants fijos han vist la seva història de la roba interior aquest matí.