Curs 2013-14 – Pàgina 2 – Ganàpies!\nRuta urbana per Barcelona: Els tres turons: Carmel, Guinardó i Parc Güell\nPublicat el dia 24 de novembre de 2013 4 de juliol de 2017 by Núria\nLa ruta dels tres turons: Barcelona Avui hem fet una ruta diferent de les habituals: una ruta urbana per la ciutat de Barcelona. El Cesc Trillo ens ha acompanyat a fer la ruta dels tres turons: el del Coll, el del Carmel i el del Guinardó o la Rovira. Ebs ha agradat molt i ens […]\nSortida al Castellot de Castellví de la Marca\nPublicat el dia 3 de novembre de 2013 4 de juliol de 2017 by Núria\nLa Talaia i el Castellot de Castellví de la Marca Hem anat fins La Carronya (Sant Jaume dels Domenys) on hi deixem els cotxes. Caminem entre vinyes fins a trobar la serra i anem pujant per una pista suau fins la Talaia on gaudirem de bones vistes del Baix Penedès. Seguim fins el Castellot pel […]\nCaminada per L’Albi i el Vilosell\nPublicat el dia 20 d'octubre de 2013 4 de juliol de 2017 by Núria\nRuta per les Garrigues: l’Albi i el Vilosell Avui la Roser Querol i la MªTeresa Urpí ens han portat a conèixer la comarca de les Garrigues. La ruta a començat a l’Albi on hem conegut monuments tan importants i destacats com el castell i l’ermita dels sants Cosme i Damià on hem esmorzat. Després hem […]\nRuta solidària amb l’Alzheimer a Sant Salvador\nPublicat el dia 22 de setembre de 2013 4 de juliol de 2017 by Núria\nSORTIDA SOLIDÀRIA AMB L’AFMAVC A SANT SALVADOR Avui hem participat en una caminada solidària organitzada per l’Associació de familiars de malalts d’Alzheimer del Vendrell i comarca. Ja fa anys que es fa, però sempre ens havia coincidit amb una sortida nostra. A la plaça Nova a les nou del matí ens hi trobàvem molta gent […]\nSerra Pedregosa (El Vendrell)\nPublicat el dia 8 de setembre de 2013 4 de juliol de 2017 by Núria\nSORTIDA PELS VOLTANTS DEL VENDRELL: SERRA PEDREGOSA Ja hem començat un altre curs! tornem a ser una colla amb ganes de caminar per les muntanyes, conèixer nous racons i enfortir els llaços de l’amistat. Avui volíem fer la ruta de la desembocadura del Gaià, Ferran, Tamarit,..però ahir va ploure molt i no hem considerat oportú […]


Oferint un servei innovador i de qualitat en resposta a les seves necessitats presents i futures, d'acord amb el desenvolupament social, natural i econòmic del seu entorn.\nEn la actualitat s'està impulsant la creació de fòrums de discussió empresarial a l'entorn del transport, seminaris, sessions informatives. També es vol potenciar l'associacionisme entre les empreses de transports afavorint l'intercanvi i la comunicació entre els empresaris del sector i vertebrant les seves inquietuds i necessitats dins del Gremi, tenint en compte les característiques territorials de Catalunya.\nD'altra banda, el Gremi ofereix una àmplia bateria de serveis d'informació i assessorament empresarial amb l'objectiu de millorar la competitivitat de les empreses del sector. També ofereix, amb la col·laboració de la Fundació Cecot Formació, cursos oficials del Certificat d'Aptitud Professional (CAP), requisit obligatori per a tots el/les conductors/ores amb permís de conducció C1, C1+E, C i C+E anterior a l'11 de setembre de 2009, i que abans de l'11 de setembre del 2012 han de fer la formació continua de 35h.


Ja està aquí el tercer cartell del Confinacció de l'Espai Jove | Ràdio Cubelles\nJa està aquí el tercer cartell del Confinacció de l'Espai Jove\nLa nova programació conté, del 14 al 20 d'abril, activitats de tota mena que es poden seguir en directe des d'Instagram\nL'Espai Jove ha publicat la programació del tercer "Confinacció", que tindrà lloc del 14 al 20 d'abril. Els continguts passen per activitats de tota mena, des de caire esportiu amb fitnes, cardio, zumba i ioga. A d'altres de caire infantil com ara contes per a infants, manualitats i animacions infantils; o fins i tot musicals amb sessions de dj's, entre d'altres.\nLa proposta del "Confinacció" té per objectiu fer més amè el temps de confinament. Pretén agrupar tot tipus d'activitats i també actuacions diverses de gent que vulgui sumar-se a la iniciativa i compartir-la en una emissió en directe a través de les seves xarxes socials d'Instagram.\nDes de l'Espai Jove se segueix fent crida a la participació. Si tens alguna habilitat, pràctiques esport, cuina, màgia, arts marcials, pintura, manualitats, música, pots contactar al was up de l'Espai Jove (628834296). També fa extensiva la crida a aquelles persones que vulguin participar explicant un conte a que es gravin i enviïn el vídeo a alcaldia@cubelles.cat.


Xarxes de Computadors II | Facultat d'Informàtica de Barcelona\nInici » Estudis » Graus » Grau en Enginyeria Informàtica » Pla d'estudis » Assignatures » Xarxes de Computadors II\nAquesta assignatura explica detalladament l'arquitectura i els protocols d'Internet, sobretot centrant-se en la combinació hardware / software que permet tenir avui dia xarxes programables per a una comunicació flexible, fiable i dinàmica.\nL'alumne ha d'entendre els aspectes tecnològics que impacten en els fenòmens econòmics, socials i ambientals\nL'alumne ha de conèixer com funciona Internet en conjunt i com es comuniquen les aplicacions instal·lades als terminals.\nL'alumne serà capaç de gestionar i mantenir sistemes, serveis i aplicacions informàtiques.\nCompetències relacionades: CT6.1,\nL'alumne serà capaç de dissenyar, desplegar, administrar i gestionar xarxes de computadors\nCompetències relacionades: CEC4.1, CEC2.4,\nL'alumne es familiaritzarà amb la tecnologia, els protocols, la terminologia específica i les recomanacions de caràcter internacional més importants de l'àmbit dels sistemes basats en microprocessadors.\nCompetències relacionades: CEC2.3, CT7.3, CEC2.2,\nL'alumne ha de saber diferenciar i comprendre els diferents aspectes que garanteixin seguretat i fiabilitat d'un sistema.\nCompetències relacionades: CT7.3, CEC2.4,\nL'alumne es familiaritzarà amb la tecnologia, els protocols, la terminologia específica i les recomanacions de caràcter internacional més importants de l'àmbit d'Internet.\nCompetències relacionades: CEC4.1, CT6.1, CT6.4,\nPresentació de l'assignatura i repàs dels conceptes previs\nRepàs dels conceptes bàsics de les comunicacions entre terminals connectats a una xarxa i de la pila de protocols TCP/IP i l'arquitectura de Xarxes d'Àrea Local (LAN) i Xarxes d'Àrea Estesa (WAN).\nArquitectura i adreçament a Internet\nIntroducció als diferents temes d'aquesta primera part del temari. Es repassa la jerarquia d'Internet i les definicions de sistemes autònoms (AS) i d'Internet Service Provider (ISP). S'identifiquen els actors i les organitzacions principals d'Internet.\nEsgotament IPv4 i introducció a IPv6\nS'analitza el problema de l'esgotament d'adreces IPv4. S'introdueix el protocol IPv6 com a substitut de IPv4 i s'explica el seu funcionament.\nS'introduirà el protocol OSPF d'encaminament dinàmic per a xarxes intradomini i es veuran exemples de funcionament, tant teòrics com pràctics en laboratori.\nS'explicarà el protocol BGP d'encaminament dinàmic per a xarxes inter-domini. Es veuran exemples de funcionament, tant teòrics com pràctics, en laboratori. Es definiran els conceptes de AS stub, multihoming i trànsit.\nS'introdueix el protocol MPLS com a millora per al control de fluxos en una xarxa i el seu protocol de gestió d'etiquetes LDP. S'explica la integració de conceptes de traffic engineering (TE) en xarxes i s'introdueixen els protocols OSPF-TE, RSVP-TE i MPLS-TE. Finalment s'analitzen protocols multicast per al cas intra-domini i inter-domini.\nActivitats de recerca en curs\nEs veuran alguns temes de recerca relacionats amb les futures xarxes Internet i es proposaran activitats complementàries.\nL'alumne ha de conèixer els conceptes bàsics de les comunicacions entre terminals connectats a una xarxa i de la pila de protocols TCP/IP i l'arquitectura de Xarxes d'Àrea Local (LAN) i Xarxes d'Àrea Estesa (WAN).\nTeoria: Presentació de l'assignatura i repàs dels conceptes previs\nProblemes: Problemes de repàs dels conceptes previs\nLaboratori: Explicació del funcionament de les pràctiques de laboratori, introducció als materials i dispositiu que s'usaran, introducció als mètodes d'avaluació.\nAprenentatge autònom: Repàs dels conceptes bàsics de les comunicacions entre terminals connectats a una xarxa i de la pila de protocols TCP/IP.\n1 . Presentació de l'assignatura i repàs dels conceptes previs\nIntroducció a administració i manteniment d'ISPs\nL'alumne es familiaritzarà amb la terminologia específica i les recomanacions de caràcter internacional més importants de l'àmbit d'Internet. L'alumne ha de conèixer la jerarquia d'Internet i com funciona la comunicació entre els diferents nivells.\nTeoria: Introducció als temes d'aquesta primera part.\n2 . Arquitectura i adreçament a Internet\n3 . Esgotament IPv4 i introducció a IPv6\nGestió de sistemes autònoms\nL'alumne ha de conèixer la jerarquia d'Internet i els conceptes de sistemes autònoms. L'alumne haurà de ser capaç de distingir entre sistema autònom stub, Multihoming de trànsit i sense capacitat de trànsit.\nTeoria: Es repassa la jerarquia d'Internet i les definicions de sistemes autònoms (AS) i d'Internet Service Provider (ISP). Es defineix el concepte i es veuen exemples d'AS stub i Multihoming que permeti trànsit o no. S'evidencien les problemàtiques en aquest entorn.\nProblemes: Es resoldran a classe problemes relacionats amb sistemes autònoms i gestió d'ISP.\nAprenentatge autònom: Repàs del material exposat en les classes teòriques i de problemes. Resolució d'exercicis.\nExtensió a encaminament dinàmic intradomini: el protocol OSPF\nL'alumne es familiaritzarà amb el protocol OSPF a través d'exemples teòrics a classe, problemes pràctics i de configuració en les classes de problemes i de laboratori.\nTeoria: Explicació de l'encaminament dinàmic basat en OSPF\nProblemes: Es proposaran i resoldran problemes relacionats amb configuració d'OSPF, amb l'estudi dels temps de convergència d'OSPF en cas de canvis o fallades i de rendiment del sistema.\nLaboratori: Configuració d'OSPF en router CISCO\nObjectius: 2 3 4 6 7\nEncaminament interdomini: el protocol BGP\nL'alumne es familiaritzarà amb el protocol BGP a través d'exemples teòrics a classe, problemes pràctics i de configuració en les classes de problemes i de laboratori.\nTeoria: Explicació de l'encaminament dinàmic basat en BGP. Introducció al concepte de polítiques d'encaminament.\nProblemes: Es proposaran i resoldran problemes relacionats amb configuració de BGP i amb l'estudi dels temps de convergència de BGP en cas de canvis o fallades i de rendiment del sistema.\nLaboratori: Una sessió dedicada a la configuració de BGP. Una segona sessió dedicada a la configuració de politiques d'encaminament.\nAprenentatge autònom: Repàs del material exposat en les classes teòriques i de problemes. Resolució d'exercis\nObjectius: 1 2 3 6 7\nControl a meitats del quadrimestre\nControl de seguiment sobre la matèria exposada a les classes de teoria.\nPresentació de temes de recerca\nL'alumne es familiaritzarà amb la recerca i les recomanacions de caràcter internacional més importants de l'àmbit de xarxes.\nTeoria: Introducció als temes que es veuran en aquesta part: Arquitectures de xarxes d'interconnexió. Protocols. Exemples. Algunes línies d'investigació per a futures xarxes d'interconnexió.\n4 . Encaminament intra-domini\nL'alumne es familiaritzarà amb els conceptes avançats de xarxes actualment en ús. L'alumne coneixerà, compararà i distingir les diferents solucions.\nTeoria: Es presentaran les diferents arquitectures d'interconnexió des de la xarxa completament connectada fins a xarxes multietapa. S'avaluaran i compararan els seus rendiments i s'estudiaran els seus àmbits d'aplicació.\nProblemes: Es resoldran a classe problemes relacionats amb l'arquitectura de xarxes d'interconnexió i l'avaluació de rendiment d'aquestes arquitectures.\nLaboratori: Configuració de MPLS i MPLS-TE en routers\n6 . Conceptes avançats de xarxes\nDesenvolupament d'un informe sobre un tema relacionat amb la recerca en Internet.\nCada grup haurà de seleccionar un tema i presentar al cap de 3 setmanes un informe descrivint el problema, analitzant les solucions disponibles i, si és el cas, proposant noves solucions.\nTeoria: Introducció a la investigació en l'àmbit de les xarxes d'interconnexió. Presentació d'un conjunt de temes.\nProblemes: Anàlisi de les problemàtiques de les xarxes d'interconnexió i referències a possibles solucions i introducció a una primera comparació qualitativa.\nAprenentatge dirigit: Es farà un seguiment de l'informe al llarg de les 3 setmanes de preparació.\nAprenentatge autònom: Desenvolupament en grups reduïts (2 / 3 persones) d'un informe relacionat amb protocols i xarxes d'interconnexió per als futurs sistemes d'altes prestacions.\nObjectius: 1 5 6\n5 . Encaminament inter-domini\n7 . Activitats de recerca en curs\nPreparar l'examen de laboratori estudiant els apunts i les practiques anteriors\nLaboratori: Examen final de laboratori sobre les 7 sessions anteriors\nControl final del quadrimestre\nControl de seguiment sobre la matèria exposada a les classes de teoria\nExamen final sobre la matèria exposada a les classes de teoria\n1. Activitats centrades en l'adquisició de coneixements teòrics.\n2. Activitats (sessions) centrades en el laboratori on adquirir coneixements per a l'experimentació.\n3. Las classes de teoria podrien dividir-se en classes d'exposició, lectures d'articles, o treball en grup.\n- Sessions teòriques (2 hores/setmana)\n- Completades amb sessions d'aplicació dels conceptes mitjançant la resolució de problemes (1 hora/setmana).\n- Classes de 2 hores cada 2 setmanes en les que s'aprendrà a configurar algun aspecte important dels protocols. L'objectiu és completar de forma pràctica aspectes vistos a teoria.\n- Preparació: lectura d'enunciat i documentació addicional\n- Treball al laboratori en grup\n- Treball posterior per acabar (informe d"avaluació del sistema)\nActivitats de treball en grup:\n- Part presencial (professor i alumnes)\n- No presencial (cada alumne pel seu compte).\n1. Realització d'un control (25%) a meitat del quadrimestre, un segon control al final (25%) i un examen final (50%) sobre la matèria exposada a les classes de teoria. Teoria=0.25xControl_1+0.25xControl_2+0.5xExFinal\n2. Realització de les pràctiques. S'avaluarà a través d'un control al finalitzar cada sessió i d'un examen final de laboratorio. La mitjana de les notes de les sessions (50%) i l'examen final (50%) generaran la nota "Lab".\n3. Realització d'activitats complementàries en grup (2/3 persones) proposades pels professors de teoria i laboratori i presentació dels informes corresponents. La nota d'aquestes activitats (ActCompl) serà la nota mitjana de les activitats realitzades.\nN = 0.6 * Teoria + 0.25 * Lab + 0.15 * ActCompl\nEl nivell d'assoliment de la competència genèrica s'avalua a partir de les notes dels controls, de l'examen final, de les pràctiques i de les activitats complementàries. Tots aquests actes d'avaluació queden reflectits a la nota (N) anteriorment descrita. La nota de la competència es calcularà de la següent manera:\nL'alumne ha d'haver après els conceptes bàsics de les comunicacions entre terminals connectats a una xarxa. Per això és necessari haver estudiat la pila de protocols TCP/IP i l'arquitectura de Xarxes d'Àrea Local (LAN) i Xarxes d'Àrea Estesa (WAN). En particular protocols i algoritmes relacionats amb les arquitectures de xarxa i la pila de protocols TCP/IP com els aspectes tecnològics de les xarxes (planificació i disseny d'una Xarxa d'Àrea Local).


Holiday Home Tina Cavtat Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nThree-Bedroom Holiday Home with Private Pool - Piscina\nCavtat, Cavtat, Croàcia - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nAl visitar Cavtat, vosté es sentirà com a casa a Holiday Home Tina, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Holiday Home Tina asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, insonorització, llits extrallargs (> 2 metres) per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday Home Tina.


L'Espanyol perd contra el CSKA de Moscou per la mínima | betevé\nEls blanc-i-blaus acaben la fase de grups de l'Europa League amb una derrota\nCarles Molet | Dijous, 12 de Desembre del 2019, a les 22.59\nL’Espanyol ha perdut per 0 a 1 contra el CSKA de Moscou. Una derrota que fa que els blanc-i-blaus, més pendents de la Lliga, trenquin la seva ratxa d’imbatibilitat a Europa, que era de 26 partits consecutius sense perdre.\nL’Espanyol, ja classificat per als setzens de final de l’Europa League i, a més, com a primer de grup, ha sortit al camp amb un onze amb molts canvis. El tècnic, Pablo Machín, conscient de la delicada situació a la Lliga -són cuers-, ha fet moltes rotacions, tantes que cap jugador titular contra el CSKA ho va ser al Santiago Bernabéu. A més, el porter Andrés Prieto ha debutat com a blanc-i-blau. L’Espanyol ha començat més endollat i s’ha apropat a la porteria russa amb dos xuts de Piatti i un de Pipa. Els russos a poc a poc s’han espolsat el domini i han començat a generar perill. Primer a pilota aturada i després Prieto ha salvat un un contra un davant Chalov. El marcador, però, no s’ha mogut i s’ha arribat al descans amb empat a 0.\nS’acaba la imbatibilitat de l’Espanyol a Europa\nA la represa Prieto ha tornat a ser clau per evitar el gol del CSKA, després d’un bon xut d’Akhmetov. Han anat passant els minuts i el partit s’ha trencat. El mig del camp ha desaparegut i les ocasions s’han succeït a les dues porteries. Wu Lei hauria pogut marcar, però el davanter no ha estat encertat en la definició. Els russos al contraatac també han disposat de diverses oportunitats i en una ha arribat el gol de Vlasic. El CSKA hauria pogut fer el segon, però no ha arribat i el marcador ha acabat 0 a 1.\nAl final del partit els aficionats blanc-i-blaus han acomiadat l’equip amb xiulets.


El 2019, durant la fira Frieze Masters de Londres, la família Guardans Cambó va posar el quadre a la venda amb la galeria Trinity Fine Art com a intermediària . Va ser taxat en 60 milions d'euros pel govern espanyol, tot i que a Londres tenia fixat un preu de 27,3 milions. Malgrat tot, no el va comprar ningú i la mateixa família se'n continua fent càrrec. Un dels motius que expliquen les dificultats per vendre'l és la consideració de l'obra com a bé d'interès cultural, cosa que el fa inexportable: la pintura no es pot desvincular mai d'Espanya i, si s'envia a fora per exhibir-la, el trasllat ha de complir tots els requisits i garanties que exigeix la normativa en aquests casos. Els últims anys el retrat de Boticelli s'ha pogut veure a Londres, a Frankfurt, a Nova York i a Berlín.


Publicat 30/03/2020 17:03CET\nEl Clúster de la Indústria d'Automoció de Catalunya (Ciac) ha considerat que veu un futur molt negre per al sector de l'autombil després del "autntic desgavell" de mesures aprovades aquest diumenge pel Govern central.\nEn un comunicat aquest dilluns, ha lamentat que l'Executiu de Pedro Sánchez carregui sobre les empreses la responsabilitat que l'economia no s'enfonsi i les "deixa a la seva sort en un panorama on és impossible generar cap tipus de riquesa".\nHa recordat que una part del sector de l'automoció a Catalunya va decidir seguir amb la seva activitat més o menys habitual aplicant les mesures de seguretat dictades per les autoritats sanitries, si bé ara aquestes empreses han de parar la seva activitat "sense que se'ls ofereixi una sortida viable", com l'ajornament de tributs o la modificació de la fiscalitat, entre d'altres.\nEn concret, el Govern espanyol ha aprovat un permís retribut perqu els treballadors d'activitats no essencials es quedin a casa dues setmanes, des del dilluns 30 de mar fins al 9 d'abril, a fi de reduir les possibilitats de contagi del coronavirus.\nQuan acabi l'emergncia sanitria, els treballadors hauran de recuperar les hores de treball no prestades, de manera gradual i espaiada en el temps.\nDes de Ciac han criticat que el Govern central nomes hagi donat un marge de 24 hores perqu les empreses modifiquin la seva estratgia i han indicat que el més important no és la recuperació de les hores, sinó de la producció.\n"Com ho ha de fer una empresa del sector que té tres torns de vuit hores? Hi ha un error al debat i s'ha de focalitzar en com tornem a tenir demanda de productes. Si no és així, no parlarem de modificació de jornades laborals, sinó de plantilla", ha asseverat.


Gabriel, l’especialista de la Final a Quatre\nL’ala brasiler suma quatre títols de la UEFA Futsal Cup i dos subcampionats\n19 d’abr. 15\nEl Barça té a les seves files el jugador amb més títols de la UEFA Futsal Cup. És Gabriel da Silva. L’ala brasiler va aixecar la màxima competició continental dues vegades amb l’Inter Movistar (2006 i 2009) i dues més de blaugrana (2012 i 2014). A més, amb els madrilenys va ser subcampió en dues ocasions més (2007 i 2010). Gabriel és, doncs, un autèntic especialista en finals de la Copa d’Europa.\nNingú l’ha guanyat més que ell. En declaracions a www.fcbarcelona.cat, el ‘5’ barcelonista es mostra orgullós: “Estic content. Mires enrere i veus que has jugat moltes finals i que has guanyat títols. És molt gratificant. Crec que estic fent les coses bé i que he tingut la fortuna de formar part d’equips guanyadors”.\n“El moment més especial per a un jugador”\nAlhora, Gabriel reconeix que aquest és l’instant més esperat per a un jugador de futbol sala. “La fase final de la UEFA Futsal Cup és el moment més especial a la carrera d’un jugador en l'àmbit de clubs. Tots els jugadors ho saben, és el màxim títol del continent. Tots somien a jugar aquest tipus de partits, i especialment les finals”, explica.\nA Lisboa viurà la quarta final a Quatre consecutiva amb el Barça. Així l’afronta: “Intento entrenar-me de la millor manera possible, és la millor manera de preparar-se”. I afegeix: “En aquest tipus de partits qui fa les coses millor s’ho emporta. Ens hem de preparar mentalment sabent que tot passa molt ràpid a la pista i s’han de prendre les decisions més encertades”.\nÉs per això que es mostra molt prudent amb les opcions d’èxit culers. Segons ell: “És una competició molt difícil. En totes les edicions hi ha equips favorits, però el mínim error t’elimina i et porta a casa. Ens hem de preparar molt i ser molt efectius el dia de partit”.


La Comissió Europea considera 'lamentable' que es redueixi l'oferta lingüística tancant emissores catalanes a Perpinyà La República\nLa Comissió Europea considera ‘lamentable’ que es redueixi l’oferta lingüística tancant emissores catalanes a Perpinyà\n‘Des del punt de vista de la diversitat lingüística, és lamentable que es redueixi l’oferta de llengües addicionals en les emissions de ràdio’. Amb aquesta contundència ha respost la Comissió Europea a una pregunta parlamentària de l’eurodiputat convergent, Ramon Tremosa, sobre les cadenes Flaix FM i Ràdio Flaixbac, que van haver de tancar les emissions a Perpinyà a la tardor, acusades d’interferir a les emissions de cadenes franceses. L’executiu comunitari reconeix, amb tot, que aquestes emissores ‘no tenen assignada una freqüència en territori francès’ i que les limitacions de l’espectre radiofònic en la banda FM poden portar les autoritats a tancar una emissora.\nLes emissores de ràdio Flaix FM, Ràdio Flaixbac i RM Ràdio van desaparèixer de les ones de Perpinyà el 20 de setembre. A sol·licitud del Comitè Tècnic Regional de Tolosa de Llenguadoc, el Consell Superior de l’Audiovisual francès va adreçar una carta formal a l’Estat aquest estiu, ordenant a les cadenes que no emetessin en territori francès ja que, al·legaven, interferien a les emissions de Radio Nostalgie i Radio Catalogne Nord.\nDe fet, destaca ara la Comissió Europea, aquestes cadenes ‘no han sol·licitat al CSA una autorització per transmetre a França’. I és que totes les emissores de ràdio del Principat captades al Rosselló -i uns 40 canals de TDT catalana i espanyola- emeten des del Pic de les Salines, a Maçanet de Cabrenys (Alt Empordà), a menys d’un quilòmetre del territori francès.\nEls mitjans de comunicació poden vèncer les barreres lingüístiques\nBrussel·les ‘dóna suport a la diversitat lingüística i considera que els mitjans de comunicació poden vèncer les barreres lingüístiques i apropar als ciutadans la cada vegada major varietat de llengües i cultures presents a la Unió Europea’, explica la resposta de la comissària de Multilingüisme, Androulla Vassiliou, a Tremosa. ‘Els mitjans de comunicació poden ser també un instrument eficaç per a l’aprenentatge informal d’idiomes’, afegeix.\nAmb tot, la CE reconeix que les competències jurídiques en relació amb l’ús de les llengües als estats membre són ‘responsabilitat exclusiva’ de cada estat.


Un partit més, una assemblea menys | Amb sal i pebre\nUn partit més, una assemblea menys\nPublicat el 19 Octubre 2014 per jordibadia\nEl FC Barcelona ha tingut un partit plàcid contra l’Eibar (3 a 0), malgrat el parell d’ensurts de la primera part i que no l’hagi resolt fins a la darrera mitja hora. Tan tranquil com l’assemblea de compromissaris que han passat avall el president Josep Maria Bartomeu i la seva junta directiva. Encara que no ho sembli, una cosa i l’altra estan connectades i no només pel que és d’imaginar: allò de que quan l’equip va bé, tot va bé. Al meu entendre, hi ha raons diferents que expliquen una i altra placideses.\nFutbolísticament, fa temps que el balanç competitiu de la Lliga espanyola és molt negatiu. Hi pot haver un accident de tant en tant, un parell cada deu anys (València i Atlètic de Madrid) a tot estirar, però el títol se’l juguen inexorablement cada temporada Barça i Madrid. Dissabte que ve en viurem el primer acte. No hi ha millor manera de calcular el balanç competitiu d’una lliga com comparar els punts amb què es guanya ara i amb els que es guanyava fa uns anys i la diferència de punts que obtenen el primer i el segon classificat respecte del quart. Uns i altres han crescut ininterrompudament.\nI pel que fa les assemblees, la pregunta no ha de ser com convertir-les en representatives de la massa social sinó si té gaire sentit seguir-les celebrant quan s’ha evidenciat que no compleixen la funció de debat i control que li atorguen els estatuts del club. L’anomalia és força més complexa del que pot semblar de cop al bot.\nPerquè, d’una banda, és veritat que cap dels afers que generen controvèrsia entre l’afició blaugrana, l’acció de responsabilitat contra Joan Laporta, l’adhesió al Pacte Nacional pel Dret a Decidir o el patrocini de Qatar, per exemple, s’hi debaten de manera oberta i profunda; els precs i preguntes no fan aquesta funció. No hi ha deliberació.\nI perquè, d’una altra banda, si agafem la setmana que hem passat, aquesta de prèvia de l’assemblea en què, per a més raons a favor, no hi ha hagut futbol de clubs, ens adonarem que els dos temes de què més s’ha parlat han estat l’incident de Piqué amb la Guàrdia urbana de Barcelona i el reportatge de Carles Torras emès per TV3 sobre els vincles del Reial Madrid amb el franquisme. I si n’hi volem posar un tercer, seria el contrast d’opinions sobre què era millor, que Messi superés el rècord golejador de Zarra al Camp Nou aquesta jornada o la que ve al Santiago Bernabéu, i si s’hauria d’aturar el partit per celebrar-ho.\nEl futbol s’ha convertit en una indústria i els clubs en multinacionals de l’oci que no precisen assemblees perquè han convertit els seus aficionats-seguidors en clients – consumidors.\n[Aquest article va sortir publicat a Nació Digital.cat dissabte, 18 d’octubre de 2014]\nL'entrada va ser publicada el Futbol, Institucional i etiquetada Assemblea, FC Barcelona, Lliga espanyola, Nació Digital, SD Eibar per jordibadia. Guarda l'enllaç permanent.


Etiquetes: liberalisme, Memorial Ramon Trias Fargas, Montenegro, MRT, referendum\n“No ens hem d’afanyar, ni hem d’afluixar, sinó que hem d’esperar i preparar el nostre país per a la decisió dels nostres ciutadans, en plena cooperació amb totes les parts interessades” – Miodrag Vlahovic\nLa Fundació Llibertat i Democràcia ha lliurat el Memorial Ramon Trias Fargas 2017 a Miodrag Vlahović, exministre d’Afers Exteriors i diplomàtic de Montenegro que va negociar el referèndum d’independència amb Sèrbia el 2006. El guardonat ha agraït que s’hagi reconegut la seva feina, però també “la de molts altres companys liberals que van ser igualment herois montenegrins durant aquells anys”. En aquest sentit, Vlahović ha remarcat que aquesta gent “va creure en unes idees d’independència i llibertat que eren concebudes com uns ideals llunyans de la realitat”, i ha seguit, defensant que, en aquests casos, “no ens hem d’afanyar, ni hem d’afluixar i provocar disturbis i, fins i tot, conflictes civils, sense la comprensió i el suport de la comunitat internacional, sinó que hem d’esperar i preparar el nostre país per a la decisió dels nostres ciutadans, en plena cooperació amb totes les parts interessades”, ha conclòs Vlahović.\nEn aquesta línia, la coordinadora general del Partit Demòcrata, Marta Pascal, ha assegurat, durant la seva intervenció a l’acte, “que sempre és agradable aquest sentiment que vius quan la història t’acaba donant la raó. Aquest és l’horitzó de futur del nostre país”. Per això, Pascal ha destacat el cas d’independència de Montenegro com un cas “de la història de països que saben pensar en gran. I hem de posar en valor persones com Vlahović, qui ho va fer possible”.\nEl diputat Jordi Xuclà, ha fet una glossa de la trajectòria del guardonat i s’ha referit a una frase de Ramon Trias Fargas: “tingueu la generositat del que mereix la victòria” per destacar que “aquesta és la màxima que ha guiat l’acció política i democràtica de Vlahović, un home que es caracteritza per la seva paciència radical i representa la lluita exemplar per eixamplar la base de la societat montenegrina quan el país va celebrar el referèndum l’any 2006”, ha conclòs.\nFinalment, la presidenta de la Diputació de Barcelona i presidenta del Consell Nacional del Partit Demòcrata, Mercè Conesa, ha definit Catalunya com un “país entusiasta i dels somriures” i ha destacat “que aquests no són uns valors nous, sinó que vénen d’una trajectòria molt gran”. En aquest sentit, Conesa ha remarcat que “avui tenim l’honor de seguir el llegat de Trias Fargas”, amb l’entrega d’aquest Memorial a Vlahović, ja que “els valors envers la democràcia, la llibertat i el respecte a la diversitat que defensava, també són compartits per Vlahovic”.\nMiodrag Vlahović va ser el fundador del Comitè de Ciutadans per la Pau l’any 1991, que va organitzar la primera manifestació per la pau a Montenegro, el 17 de juliol de 1991, i on va pronunciar el discurs “L’Heroisme avui no és anar a la guerra”.\nVa ser diputat al Parlament de la República de Montenegro entre 1992 i 1994, i el secretari internacional de l’Aliança Liberal de Montenegro de 1992 a 1993. Va renunciar a l’acta de diputat el 1994, en protesta pels canvis inconstitucionals de la Llei Electoral.\nVa ser el primer ministre d’Afers Exteriors després de la independència de Montenegro el juny de 2006, abans va servir com a canceller de juliol de 2004 a novembre de 2006. El 6 de desembre, Vlahović va esdevenir ambaixador de Montenegro als Estats Units presentant les seves credencials a la secretària d’estat Condoleezza Rice. El 30 d’octubre de 2007, l’ambaixador Vlahović també va ser acreditat al Canadà. I entre 2006 i 2010, va ser acreditat com a ambaixador de Montenegro a Islàndia. Actualment, és ambaixador de Montenegro a la Santa Seu i al Sobirà Militar de Malta, a Roma.\nEntrevista Més 3/24 (a partir del minut 34)


Catalunya expulsada de la UE? - Ramon Tremosa\nAvui el diari El Periódico m’ha publicat un llarg article, amb el títol que presideix aquest article. Dimarts passat aquest diari em dedicava la notícia de portada, que venia a dir això: “Barroso contesta a CDC, via resposta al seu eurodiputat Ramon Tremosa, que Catalunya seria expulsada de la UE si esdevé un país independent”. Sense previ avís per a que jo pogués donar-los la meva versió, se servia en safata l’argumentació que al dia següent Pere Navarro faria servir fil per randa contra el president Mas en el decurs de la sessió de control al Parlament de Catalunya. Bé, així són les coses en el nostre periodisme. Ràpidament vaig trucar al diari i em van oferir un generós espai on he pogut donar la meva versió sobre el tema, fet que els agraeixo. Tot seguit us adjunto l’article del diari amb tots els links que hi esmento, ja que trobo especialment interessants els links del setmanari The Economist, que són els més contundents i eficients contra la posició del PP i del PSOE; feu-los córrer, feu-los servir en els vostres debats!!. La foto del bloc correspon a una trobada que vaig mantenir amb Durao Barroso a la seu de la Comissió Europea a al tardor de 2010, on li vaig lliurar un exemplar del meu llibre “Catalonia, An Emerging Economy: The Most Cost Effective Ports In The Mediterranean Sea” (Sussex Academic Press, 2010). Quan Barroso em va dir que li dediqués li vaig posar “The autonomy Catalonia needs is the Portuguese one” i va somriure, tot preguntant-me quina seria la reacció de Catalunya a la sentència del Tribunal Constitucional escapçant articles bàsics del nou Estatut; llavors el vaig avisar que probablement hi hauria un augment del sentiment independentista… i així estem avui! Trobareu els links al final de l’article.\nEl Periódico destacava dimarts una resposta de la Comissió Europea (CE) a una pregunta parlamentària meva. La CE ara finalment contesta com PP i PSOE fa temps que li demanen: “si una part d’un país esdevé un nou estat independent passaria a ser un tercer país i els Tractats hi deixarien de ser d’aplicació”. Anem a pams.\nLa CE m’ha donat tres respostes diferents a preguntes meves sobre això: 12.11.2012, “no li correspon a la CE manifestar posició sobre qüestions d’organització interna dels seus estats membres”. 23.02.2013, “les condicions dels Tractats de la UE són decidides pels estats membres”. La recent resposta té relació amb creixents pressions polítiques i al fet que alguns comissaris acaben el seu mandat després de les properes eleccions europees?\nÉs el Tribunal de Justícia de Luxemburg, i no a la CE, qui interpreta els Tractats de la UE i és el Tribunal internacional de la Haia qui té la darrera paraula en cas de separació unilateral d’una Catalunya que fos expulsada de la UE. La seva recent sentència sobre Kosovo, però, no és precisament favorable a Espanya. Al Parlament Europeu (PE), a més, PP i PSOE s’han quedat sols, perdent diferents votacions de manera molt rotunda quan miraven de frenar l’accés de Kosovo a la UE. També s’han quedat sols votant sobre la patent única europea, la travessia central del Pirineu aragonès i la doctrina Parot.\nLa sortida de la UE seria un procés llarg tal com ho és el procés d’entrada: a Brussel·les es diu que si Gran Bretanya vota sortir de la UE el 2015, les negociacions duraran anys i que la UE mirarà de preservar en les negociacions l’aplicació del màxim possible de normativa comunitària al país sortint.\n“Escòcia no és Turquia”. L’argument anterior reforça la idea que una Catalunya independent tindria prou temps per renegociar “des de dins” la seva “reincorporació” a la UE. Així ho diu l’expert Graham Avery en un article publicat al web del Parlament britànic: una Escòcia independent negociaria des de dins la seva ràpida reincorporació a la UE. “Fast track” (carril d’accés ràpid) és el que Avery defensa i descarta que Escòcia s’hagi de posar “a la cua darrera de Turquia” com diu Espanya.\nThe Economist, el setmanari econòmic més influent del món i partidari del No en el referèndum escocès, sosté en un article sobre Escòcia que “una Espanya cada cop més endeutada i més dependent del diner del BCE no podrà vetar ningú a la UE” (03.11.2012).\nLa UE és encara una petita unió d’estats, molt lluny d’una Europa federal, amb un pressupost anual només 4 vegades més gran que el de la Generalitat de Catalunya (130.000 M€, 0,8% del PIB UE-28). A la UE Espanya ostenta el rècord d’incompliments i males transposicions de normatives comunitàries, amb centenars d’expedients oberts per ajuts il·legals d’Estat. Els que des de Madrid apel·len tot el dia a l’imperi de la llei i al seu literal compliment no són precisament els millors alumnes per demanar expulsions.\nMolt més important per a Catalunya és seguir participant del mercat únic europeu o espai econòmic europeu (EEE), que garanteix la lliure circulació de persones, mercaderies i capitals i que és l’autèntica font de progrés i riquesa d’Europa. Aquest és el gran èxit europeu del segle XX, que avui molts altres continents imiten amb tractats de lliure circulació semblants. Suïssa, Noruega i Andorra, que no són membres de la UE, tenen subscrits acords amb la UE per ser dins d’aquest EEE.\nSi Catalunya fos expulsada de la UE, aquesta té competències exclusives per negociar els acords relatius a l’EEE i des del darrer Tractat de Lisboa ja no cal unanimitat per aprovar-los: l’article 207 estableix que es poden concertar per majoria qualificada de països (2/3) i cal també el vot favorable del PE.\nEspanya no té dret ni capacitat de veto efectiu per si sola per evitar que Catalunya segueixi dins de l’EEE, un espai avui de 500 milions de persones: Espanya no té capacitat per articular una minoria de bloqueig a la UE (1/3) per expulsar Catalunya de l’EEE: a casa nostra hi ha més de 4000 multinacionals europees que mai no es deixarien expulsar per Espanya d’aquest EEE.\nEl lideratge a la UE no el dóna la dimensió d’un país sinó les seves bones pràctiques, que pot oferir als altres estats membres, per això alguns països petits són líders i alguns de grans no. La Marca Espanya cotitza avui a la UE sota zero, com explica molt bé el madrileny professor Ignacio Molina en el seu demolidor article a la revista de la madrilenya Fundación Elcano (13.03.2013). PP i PSOE farien bé de negociar amb Catalunya com Cameron ha fet amb Escòcia: com deia The Economist (22.12.2012) amb una “economia espanyola tan dolenta, no és estrany que els polítics catalans parlin seriosament de secessió”.\n1.- Sentència Tribunal de l’Haia sobre l’independència de Kosovo:\n2.- Graham Avery al web del Parlament Britànic (antic Director General CE).\n3.- The Economist sobre l’independència d’Escòcia i una Espanya molt debilitada i depenent de la UE que no podrà vetar Escòcia:\n4.- Espanya, 3er pitjor estat membre de la UE en aplicació de les normes de la UE. (informe de la UE a l’any 2012)\n5.- Ignacio Molina: “Ensimismamiento de Espana”, Fundación Elcano (2013)\n6.- The Economist: ” …is no surprise that Catalan politicians talk seriously of secession.”\n7.- Resposta Barroso motivant l’article publicat avui.\n8.- Resposta Barroso sobre un referèndum d’independència a Escòcia\n9.- Resposta Barroso sobre un referèndum d’independència a Escòcia.\n10 de desembre de 2013 a les 1:29 pm\nUn matís: Suïssa, Noruega i Andorra Liechtenstein, que no són membres de la UE, tenen subscrits acords amb la UE per ser dins d’aquest EEE.\n10 de desembre de 2013 a les 9:12 pm\nTot seguit us adjunto l’article del diari amb tots els links que hi esmento, ja que trobo especialment interessants els links del setmanari The Economist, que són els més contundents i eficients contra la posició del PP i del PSOE; feu-los córrer, feu-los servir en els vostres debats!!.\nEster fern ha dit:\n11 de desembre de 2013 a les 12:52 pm\nMolt bon article i molt ben fonamentat. Algú hauria de fer una entrevista a Tremosa a la tele, de manera que aquests arguments puguéssin tenir una major ressonància. Encara hi ha molta gent per a la qual la tele és l’únic canal d’entrada d’informació.


Les Borges exigirà responsabilitats i compensacions per la tala massiva d'arbres a la banqueta del Canal d'Urgell\nEl consistori assegura que la Casa Canal hauria de demanar autorització municipal al tractar-se d'una part del terme i una zona declarada Bé Cultural d'Interès Local\n26/02/2014 17:28 Actualizado a 26/02/2014 17:31\nEls tècnics de l'Ajuntament de les Borges estan recollint tota la informació necessària per tal de poder establir les mesures pertinents i exigir responsabilitats pel que es considera com una ''mala praxi que va contra aquest entorn natural protegit''. En aquest sentit, l'alcalde ha anunciat que el consistori rebrà avui mateix l'informe dels Agents Rurals sobre els danys ocasionats. ''No obstant, i segons les primeres valoracions, tenim constància de que s'ha realitzat una tala indiscriminada, massiva i innecessària d'una quarantena d'arbres - bedolls, pins, freixes, oms i plàtans - , algunes espècies prou valuoses i fins i tot centenàries, quan en realitat estan prou allunyades del vas de la llera i no poden afectar l'obra nova que s'hi està portant a terme'', ha afirmat.\nD'altra banda, l'alcalde ha explicat que l'Ajuntament entén la necessitat de dur a terme aquestes obres de millora del Canal d'Urgell per qüestions de fuites i d'increment de cabal, però ha advertit que aquest fet ''no eximeix a l'empresa concessionària de la gestió de l'aigua de les seves obligacions, que passen per consensuar el projecte i per sol·licitar una llicència en l'àmbit ambiental a l'Ajuntament de les Borges''. A més a més, Mir ha subratllat el fet que ''a dia d'avui, els responsables de l'empresa, i a requeriment de l'Ajuntament, s'han limitat a aportar tan sols un projecte tècnic com a únic element d'informació i sense cap referència a la tala d'arbres''.\nActualment, l'Ajuntament de les Borges s'ha posat en contacte amb l'Ajuntament de Juneda, també afectat per l'obra i demés incidències ambientals, i amb el Consell Comarcal de les Garrigues, per fer un front comú que faciliti una reparació justa d'aquest entorn natural tant valorat pels veïns declarat el 2002 Bé Cultural d'Interès Local.


Convergència i Unió se separa en dos grups a la Garrotxa - Diari de Girona\nConvergència i Unió se separa en dos grups a la Garrotxa\nLa CUP va observar que Demòcrates de Catalunya no és el mateix que Unió Democràtica de Catalunya\nx.v. 25.01.2017 | 10:00\nConvergència i Unió -en el darrer ple del Consell Comarcal de la Garrotxa- va donar per acabada una presència que voltava els 30 anys. Els 9 representants de l'antiga Convergència Democràtica de Catalunya (CDC) són el Partit Demòcrata de Catalunya (PDeCAT) i els 5 representants d'Unió Democràtica de Catalunya (UDC) són els Demòcrates per Catalunya i Independents de la Garrotxa.\nEl president del Consell Comarcal, Joan Espona (PDeCAT), va donar compte dels canvis de nom i va explicar els motius. Va indicar que hi havia hagut canvis a CDC i a UDC. Va explicar: «Hi va haver un congrés i hi ha tota una denominació nova». Va exposar: «Es creen 2 partits nous, que estan formats pels mateixos consellers comarcals». Va resumir que el grup de CDC passava a ser PDeCAT i que UDC passava a denominar-se Grup Comarcal de Demòcrates de Catalunya i Independents de la Garrotxa. Va considerar que l'única condició necessària per fer el canvi de nom és que els noms nous no es puguin confondre amb els de la resta de grups comarcals: ERC, CUP i PSC.\nEn el torn d'opinió, el PSC i ERC van indicar estar d'acord amb el canvi de denominació. Això no obstant, Lluís Rubió CUP) va observar que el grup Demòcrates per Catalunya i Independents de la Garrotxa no s'ha presentat mai a caps comicis. Va precisar que ni tan solament van formar llistes als pobles de la comarca. Rubió va preguntar perquè continuaven amb el mateix NIF d'Unió Democràtica de Catalunya, si són un altre partit. Va dir: «Per tant nosaltres no ho podem avalar, perquè hi veiem una estratègia electoralista i pensem que són dos partits diferents». Jordi Alcalde (Grup Comarcal de Demòcrates de Catalunya i Independents de la Garrotxa) va reconèixer que són un altre partit-. Va dir: «Som una escissió d'Unió» i va indicar que Unió Democràtica de Catalunya està en vies de desaparèixer. Alcalde va explicar que havien demanat a la secretària per si era legal mantenir el NIF i ella els havia indicat que era legal.


Històries d'estudiants - Podologia - Ivana Seivane | UManresa\nLa podologia és una professió que s'ha de descobrir. Quan la coneixes, t'encanta!\nExalumna de Podologia\nQuan vaig acabar el batxillerat, no sabia gens què fer. El que més m'estirava eren les Ciències de la Salut, però la selectivitat m'havia anat força malament. A Galícia, on viu la meva família, sense una bona nota, era impossible accedir a un grau d'aquesta especialitat. Per això, d'entrada, em vaig matricular a Turisme a La Corunya, sense gaire convenciment, tot s'ha de dir.\nAquell estiu, una amiga meva em va dir que havia estat admesa a Podologia a UManresa. Em va fer una mica d'enveja: jo també tenia ganes de marxar lluny de casa per estudiar. Vaig entrar a la web i vaig veure que també feien Infermeria. Vaig dir als meus pares que potser això m'agradaria més que el turisme. La meva mare, que és tècnica ortopèdica, em va aconsellar que, si no ho tenia clar, el millor era que em matriculés a Podologia. Si més no, tindria un lloc per treballar a casa, al seu costat.\nI van començar les preguntes: "Podologia? Però t'agraden els peus?". Aleshores no sabia gaire què respondre. De fet, durant el primer curs, de peus, en veus pocs. Tots els graus en Ciències de la Salut s'assemblen, durant el primer any. A partir de segon, però, la cosa canvia: entres de ple en la professió. La gent no s'imagina la diversitat de facetes que té un podòleg: no només tracta les malalties de la pell i l'ungla, de fet és com un metge focalitzat en l'extremitat inferior: tracta, recepta, opera...\nA més, a UManresa, els grups de Podologia són reduïts i el tracte amb el professorat és molt individualitzat. Aprens un munt col·laborant amb ells a la Clínica Universitària, amb pacients reals.\nAra sóc estudiant d'últim curs i estic molt contenta d'haver optat per estudiar Podologia. És una professió amb molt de futur, en creixement. Si vull, sé que tinc un lloc al negoci de la meva mare, però, de fet, les opcions que se'm plantegen en aquests moments són múltiples.\nVaig descobrir la Podologia una mica per casualitat, fruit d'una decisió precipitada, però ara sé que va ser encertada. Després de quatre anys, la gent continua demanant-me: "Déu meu, t'agraden els peus?". Ara, però, tinc clara la resposta: "Els peus? No ho sé. La Podologia? M'encanta!".\nSi vols més informació sobre el grau en Podologia, omple el següent formulari:


EXCEL SCHOOL OF ENGLISH 2018 – Good idiomes\nGood idiomes Escola d'idiomes\nEXCEL SCHOOL OF ENGLISH 2018\nAquesta és una Top School (reconeguda entre l’ 1.5% de les millors escoles del Regne Unit), una escola privilegiada situada a Muswell Hill, una zona residencial al nord de Londres amb un entorn extraordinari envoltat de jardins i molt a prop del metro (30’ aprox. del centre).\nEns ofereixen una qualitat d’ensenyament molt alta i també fan tallers molt diversos per practicar l’anglès (equitació, aromateràpia, tenis, jardineria,…) així com classes per a professors, preparació d’exàmens oficials, un programa per adolescents, etc.\nEn aquesta escola només accepten alumnes majors de 16 anys que tinguin un cert coneixement de l’anglès (no principiants).\nLa direcció de l’escola te molta iniciativa i aquest any ens proposen un curs per a pre universitaris molt interessant. Treballaran les tècniques pròpies de la universitat (presentacions, debats,…) i visitaran la Universitat de Londres.\nEls nostres alumnes acostumen a estar-se en famílies a poca distància de l´escola però també tenen la opció d’estar-se en una residència.


Prestatgeries, estructures, isoterms, vestuari de plàstic | Carros Portasafates per a diferents usos\nCarros Portasafates per a diferents usos\nEls carros Portasafates tenen diferents usos, entre les seves aplicacions es troba l’emmagatzematge de picking, per a l’hostaleria, indústria alimentària i indústria en general.\nEls carros d’emmagatzematge o Portasafates s’utilitzen principalment per al propòsit d’emmagatzemar coses. Amb aquest tema en particular, pot mantenir fàcilment els elements importants d’una manera neta i ben organitzada. Aquests carros s’observen principalment en els centres de dia, les fleques i pastisseries, les fàbriques de processament d’aliments, etc.\nUn dels avantatges és que pots posar objectes en el seu interior de forma ràpida i pràctica, facilitant i alleugerint així el treball de l’operari que l’utilitzi. A més, els carros de PVC plegables es poden fabricar per adaptar-lo a qualsevol tipus de caixa o safata.\nLa fabricació dels carros d’emmagatzematge es realitza amb materials resistents, higiènics, estables i versàtils. Hi ha varietats de carros Portasafates disponibles al mercat que es diferencien en el seu material i també en la seva grandària, per tant és important tenir clar el seu propòsit.\nTambé es pot fer servir per a la llar, a trasters, en garatges o altres, ja que són molt còmodes per guardar molts objectes en espais reduïts. Alguns d’ells estan fabricats sobre rodes per facilitar el seu trasllat d’un lloc a un altre, sense esforç.\nEn Logirac podrà trobar Portasafates plegables per cobrir totes les seves necessitats. Truqui’ns i li donarem informació detallada. No oblidem que realitzem pressupostos a mida.


Detinguts per utilitzar el fill de catorze anys per robar joies a dones al carrer | Lleida.com\nDetinguts per utilitzar el fill de catorze anys per robar joies a dones al carrer\nEls Mossos d’Esquadra van detenir dimarts un matrimoni i el seu fill de 14 anys acusats de robar joies amb el mètode de l’estrebada a persones d’avançada edat a Lleida. Segons va informar ahir la Policia catalana, els adults, un home de 42 anys i una dona de 32, utilitzaven el menor per cometre, amb altres adolescents, els assalts. Els pares estan acusats com a inductors i el menor, com a autor de nou robatoris amb violència i intimidació, tres dels quals l’estiu passat.\nLa investigació es va iniciar a començaments d’any quan els Mossos van detectar un degoteig de robatoris amb violència de cadenes i penjolls a dones d’entre setanta i vuitanta anys a la capital del Segrià. En tots els casos, un grup de menors s’abalançava sobre les víctimes, els prenien violentament les joies més accessibles i fugien del lloc corrent. Els assalts es van produir als carrers Mercè, Bisbe Irurita, plaça dels Pagesos, Doctor Combelles i Vallcalent. Els investigadors es van centrar en aquesta zona i van establir un dispositiu de control que va permetre identificar el grup de menors, tots de la mateixa família.\nEls agents van detenir el passat 20 de juny un dels nens, de 14 anys, que hauria participat en els robatoris. L’adolescent va quedar a càrrec de la Fiscalia de Menors. Després els investigadors van detectar les vendes de les joies robades en establiments de Lleida per part dels pares del menor. La mare va quedar en llibertat després de declarar a comissaria i el pare passarà a disposició del jutjat de guàrdia. Fonts policials van assenyalar ahir que dos menors més que haurien participat en els robatoris també estan identificats, però un d’ells és inimputable, al tenir menys de catorze anys, i a l’altre l’estan buscant.\nPresó per a un detingut per 12 robatoris en bars i restaurants de Lleida


El Bar�a desperta golejant el Llevant - Empordà\nEl Bar�a desperta golejant el Llevant Despr�s d'estavellar-se durant 45 minuts contra la defensa rival, l'equip blaugrana troba una escletxa al segon temps i tomba els "granota" per sumar la seva quarta vict�ria i seguir l�ders\nEl Bar�a desperta golejant el Llevant efe/reuters\nBARCELONA | �LEX SANTOS/EFE\nEl Bar�a va resoldre a temps un partit en qu� s'estava ennuegant contra un Llevant ben ordenat que nom�s va abaixar els bra�os al segon acte, quan els blaugrana van pr�mer l'accelerador per sumar la quarta vict�ria en quatre partits del que portem de Lliga. Lucas Alcaraz, el t�cnic del conjunt valenci�, va muntar una l�nia de cinc defenses i la va tirar com m�s va poder cap endavant, mentre que la resta dels seus homes intentaven anul�lar qualsevol triangulaci� dels blaugrana i evitar deixar espais. Davant aquesta muralla, el Barcelona va tenir un primer quart d'hora amb la pilota als peus sense discussi�, ja que Llevant gaireb� ni va creuar el centre del camp. Per� l'emb�s era monumental i, sense espais, els de Luis Enrique van patir tant que al porter Rub�n Mart�nez li va costar temps inquietar-se per alguna acci�, fins que Messi al 15 va tenir una doble oportunitat sense �xit.La localitzaci� de la pilota no sortia del camp del Llevant, fins que Ter Stegen va tocar la seva primerr pilota en una acci� del joc en el minut 21, moment en qu� va atrapar una centrada de To�o Garc�a. La resposta immediata va arribar en un contracop que va conduir Messi, qui va servir a Neymar, per� aquest amb l'esquerra i una mica escorat va creuar massa la pilota. Quan faltava poc d'arribar-se a la mitja hora, el Llevant es va destapar amb una acci� r�pida que va agafar desprevinguda la defensa barcelonista. Roger va encarar la porteria local, per� la va enviar a Feddal, a qui despr�s de retallar Mascherano, li va sortir un xut defectu�s davant Ter Stegen.El porter alemany va iniciar un contraatac amb un servei r�pid que va collir Munir. El davanter, ahir titular, va engegar una cursa cap al camp contrari i despr�s de deixar enrere a una defensor, va acabar xutant al pit de Rub�n. Messi va tornar a tenir una altra clara acci� de marcar, per� ni el seu xut, ni el posterior de Sandro, despr�s del rebuig del porter, van acabar per desfer la igualtat.Bartra obre la llaunaEl Bar�a havia perdut 45 minuts i se li presentava una segona part ?enigm�tica, a causa de l'esc�s poder ofensiu de l'equip catal� aquesta temporada, per� qualsevol indici de dubte va quedar resolt en una centrada de Messi en el 50 que va recollir Bartra amb el pit, i va col�locar la pilota en el pal curt per inaugurar el marcador (1-0).El treball m�s dif�cil semblava que estava fet per als culers, que cinc minuts despr�s van tornar a marcar gr�cies a una doble rematada de Neymar en la qual, abans d'entrar, la pilota va tocar el peu d'un rival (2-0).Els deu minuts de submissi� del Barcelona van concloure amb una internada de Neymar, que va acabar en penal, en una jugada en qu� va intervenir Trujillo. Messi va marcar el primer gol de pena m�xima del Barcelona aquesta temporada (3-0).Luis Enrique, que havia revolucionat l'equip amb nombrosos canvis, fins i tot amb l'entrada de Munir i Sandro, va canviar a Busquets pel giron� Gerard Gumbau, que debutava aix� a Primera amb la samarreta blaugrana. Veient el panorama que presentava al mig del camp conjunt blaugrana, sense l'omnipresent Busquets i sense ja res m�s a perdre, el Llevant es va llan�ar a l'atac i va comen�ar a tenir pres�ncia durant uns minuts. En una d'aquestes jugades ofensives, una centrada va acabar amb el gol de Casades�s (3-1), que va aprofitar una mala sortida del porter Ter Stegen.El 4-1 va trucar a la porta del Llevant, en un penal de Feddal a Messi, per� l'argent� aquesta vegada va enviar la pilota per damunt del travesser amb un xut fort. El tercer penal de la nit tamb� va poder haver-se assenyalat en un error de Juanfran, que no va fer un bon control, Rakitic li va robar el porter, i en un m� a m� amb el porter Rub�n Mart�nez, el croat va caure a terra, per� l'�rbitre no va assenyalar res davant la incredulitat del jugador. Messi va refer-se de la seva errada des dels onze metres i en un tall de Bartra, el catal� li va enviar en llarg una pilota perqu� l'argent� sign�s un gol marca de la casa, despr�s d'anar recorrent el per�metre de l'�rea gran, traient a tots els defensors i buscant el buit, que va arribar al 90 per marcar el segon gol i el quart del seu equip (4-1).


Estás en: Inici > CdT e-formación > CdT e-formació\nEste projecte, nascut en el si del Pla de Competitivitat del Sector Turístic de la Comunitat Valenciana 2009-2011, pretén facilitar una formació turística de qualitat, gràcies a l'ús de les noves tecnologies de la informació.\nTé com a objectiu principal acostar, impulsar i motivar la formació en les àrees d'interés relacionades amb la capacitació actual i futura dels professionals del sector turístic. Per a això, es fa ús de les metodologies de formació a distància basades en l'ús de ferramentes multimèdia i l'accés a través d'Internet, amb tots els avantatges que això comporta.\nA través d'una plataforma LMS (Learning Management System), els participants poden accedir a la formació on line des de qualsevol ordinador, independentment de la seua ubicació. A més, el participant, per mitjà d'esta tipologia d'ensenyança, pot gestionar millor el seu temps de formació, adaptant el temps d'estudi a la disponibilitat personal.\nD'esta manera, l'usuari té al seu abast una formació més dinàmica, multidisciplinari i plural que possibilita una formació contínua i personalitzada de qualitat.\nCdT e-formación disposa de ferramentes completes per a la gestió, control i tutorización dels cursos, així com de les aplicacions necessàries per a una adequada formació, utilitzant la navegació per Internet amb una interfície de fàcil ús. I situa el participant en el centre del procés d'aprenentatge i li proporciona els recursos necessaris per a la seua interacció amb el conjunt de la comunitat de la Xarxa de Centres de Turisme.\nL'aprenentatge s'orienta a donar resposta a les necessitats del participant i té en compte les demandes de l'entorn professional i l'evolució tecnològica i social.\nInteractiu, per a crear comunitat amb totes les persones que intervenen;\nEn col·laboració, per a generar el coneixement de manera compartida;\nPersonal, per a ajustar els itineraris formatius als seus coneixements, interessos i necessitats;\nFlexible, per a adaptar-se al màxim a la realitat personal i professional del sector turístic.\nAccedisca al llistat de cursos\nONLINE FACEBOOK ADS. CAMPANYA D'ANUNCIS D'ÈXIT A BAIX COST\nONLINE GESTIÓ D'ALÈRGENS D'OBLIGADA DECLARACIÓ


Reus restaurarà un dels primers panteons neogòtics del cementiri amb motiu del seu 150 aniversari La República\nACN Reus.-L’Ajuntament de Reus restaurarà el panteó de Boule per preservar-lo del deteriorament i la degradació pel pas del temps. D’estil neogòtic i construït el 1885, és un dels primers […]\nACN Reus.-L’Ajuntament de Reus restaurarà el panteó de Boule per preservar-lo del deteriorament i la degradació pel pas del temps. D’estil neogòtic i construït el 1885, és un dels primers mausoleus del cementiri de la ciutat. Les obres, que s’han de licitar pròximament i s’allargaran durant tres mesos, tindran un pressupost de 55.000 euros. Un estudi global liderat per la URV ha servit per determinar l’estat actual del panteó, construït per la família Boule, una de les més adinerades de la ciutat en aquella època. “Es troba en millor estat del que esperàvem”, ha detallat Agustí Costa, un dels arquitectes implicats en el projecte. L’actuació s’emmarca dins de la commemoració dels 150 anys del cementiri, el primer de caràcter laic l’estat espanyol.\nL’estudi de l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura (ETSA) de Reus s’ha allargat durant sis mesos i el procés d’investigació ha permès detectar humitats causades per la pluja i petits despreniments provocats pel pas del temps. Segons Costa, es treballarà per “tornar a dignificar aquells elements artístics que s’han perdut amb el pas dels anys”. Concretament, es restauraran aquelles parts malmeses i es reconstruiran els elements que s’han perdut darrerament. La regidora de Serveis Funeraris de Reus, Montserrat Flores, ha assenyalat que aquest no és el primer cop que es compta amb l’ajuda per part de la URV per determinar l’estat de salut dels diferents elements patrimonials del cementiri. De fet, no ha descartat que en un futur s’analitzin altres panteons i museus per garantir-ne el seu manteniment. Un panteó de prop de 140 anys d’història El panteó de Boule data de 1882 i va ser un dels primers que es van construir al cementiri de Reus. És obra de l’arquitecte Francesc Blanc i Pous, que va utilitzar el marbre blanc com a principal material. Entre les seves característiques arquitectòniques destaquen la rosassa i els vitralls policromats als laterals de l’estructura, així com també tres escultures que representen la fe, la caritat i l’esperança.


L'aeroport de Palma espera aquesta setmana 1,07 milions de passatgers\nAvions de la companyia easyJet.\nL'aeroport de Palma espera aquesta setmana que un total d'1.068.427 persones passin per les seves instal·lacions a bord de 6.486 vols programats, segons les previsions d'Aena.\nD'aquesta manera, aquesta setmana s'esperen 7.603 persones més que l'anterior, i 159 operacions més. De nou, el dia més transitat serà el dissabte, quan 180.298 usuaris de línies aèries passaran per Son Sant Joan en un total d'1.094 vols. Li segueix el diumenge, dia pel qual s'esperen 164.536 passatgers en 986 operacions a punt de començar l'operació sortida de la primera quinzena d'agost.\nEl tercer dia que més passatgers transitaran per l'aeroport serà el dimarts, amb una previsió de 153.502 en 906 operacions. No obstant això, el divendres, encara que s'esperen menys persones (149.554), hi ha programats més vols que el dimarts (931).\nFinalment, els dies de menor afluència seran el dilluns i el dimecres, amb 134.463 i 146.327 viatgers, respectivament, a bord de 834 i 879 avions, en el mateix ordre.


Jane Rigler i Jose Manuel Berenguer a Blueproject Foundation, 19.06.2015 – Antoni Robert\nLa Jane Rigler i el José Manuel Berenguer van portar el pot petit, el de les essències, i el van destapar per oferir-nos-el. I naturalment tota la sala s’en va omplir. Delicadesa, classe i talent. Sons que conviden a la meditació profunda i a la escolta profunda. Deep listening és un terme utilitzat per Pauline Oliveros per una sèrie de enregistraments que en algún moment em van venir a la memòria durant la sessió. Però aquests no son els únics referents. També vaig percebre harmonies profundes com les dels cants de Tuva o tibetans, i en altres instants vaig evocar el tipus de sonoritat de algunes peces de compositors per a mi tant suggerents con Stockhausen o Jep Nuix. I és que les asociacions a vegades son inevitables, sorgeixen sense que un les cridi. Però això no resta en absolut res a la originalitat de la música presentada. Son associacions de idees produides per un estímol potent i irresistible: la bellesa de allò que estàs escoltant, que a moments et recorda altres belleses escoltades, de la mateixa manera que a vegades un paisatge preciós que estàs contemplant et desperta de la memòria profunda un altre paisatge contemplat en una altra ocasió i que també et va fer feliç. Els 45′ van passar sense que m’en adonés. És el mateix que hem va passar el primer cop que vaig anar a Roma, i com a fita obligatòria vam anar a veure La Pietà de Michelangelo. Em vaig quedar mirant-la un instant, i de cop els altres em van dir “va, que marxem!” i resulta que havia estat 30 minuts contemplant-la embadalit sense adonar-m’en. El temps té una sensació de durada relativa, i quan es passa bé accel.lera. Posat dins de la música, el temps va fluir veloç perquè m’hi trobava bé. Escolta profunda que et porta a un estat de tranquil.litat en el que podries estar hores i hores. Magnífica experiencia feta possible gràcies a la Jane i el José Manuel.\nBlueproject Foundation, Jane Rigler, Jose Manuel Berenguer


Intersindical Valenciana valora negativament l'Acord de Pensions | Intersindical Valenciana\nEl Sindicat demana al govern espanyol que rectifique\n02 / 07 / 2021 | Intersindical\nIntersindical Valenciana considera que l’Acord de Pensions signat pel govern espanyol, els sindicats CCOO i UGT i la patronal és una ocasió perduda per avançar en la defensa d’unes pensions públiques dignes que ha de passar per la derogació de les reformes de les pensions de 2011 i 2013 i pel compliment de la Carta Social Europea.\nLa negociació de l’Acord de Pensions ha marginat el moviment de pensionistes de l’estat espanyol, que ha estat fortament mobilitzat per defensar el sistema públic de pensions i que, des del nostre punt de vista, té tota la legitimitat per negociar les pensions públiques. Per contra, el govern espanyol ha preferit no tenir en compte aquest interlocutor i l’ha negociat de manera opaca, ja que el document signat s’ha conegut el mateix dia de la signatura. Es tracta d’un document que malgrat ser molt clar en tots els seus aspectes, és interpretat de manera diferent per part dels signants. En eixe sentit, Intersindical Valenciana afirma que les declaracions del ministre Escrivà sobre la generació baby boom responen al que està escrit al capítol V de l’Acord de Pensions.\nSobre el contingut, considerem que no és acceptable transmetre la idea que les pensions són insostenibles perquè no és cert, com tampoc ho és que no siguen sostenibles els serveis públics o els drets socials de la ciutadania. Aquest és un argument propi dels que volen privatitzar o externalitzar les pensions per fer-ne negoci. És per això que valorem positivament el compromís de l’estat com a garant del Sistema Públic de Pensions com exigia el moviment de pensionistes i el sindicalisme de classe, entre el que es troba la Intersindical Valenciana. Ara bé, caldrà estar vigilants per a veure com es concreta, ja que considerem que les treballadores i treballadors no han de pagar aquest compromís. Per tant, les declaracions del ministre Escrivà i de la CEOE ens preocupen perquè van en un sentit contrari al que nosaltres considerem acceptable.\nUn aspecte també preocupant és la voluntat dels signants d’igualar l’edat real i l’edat legal de la jubilació que presideix tot el text de l’Acord de les Pensions. A més, no és acceptable allargar l’edat de jubilació d’amplis sectors del món del treball en un context social i econòmic com l’actual, on sectors de la societat com la gent jove, les dones o les persones migrants estan en atur o en situació de precarietat. Per tant, rebutgem totalment les mesures per penalitzar la jubilació anticipada o per incentivar el retard de l’edat de jubilació.\nTampoc no estem d’acord amb el canvi de nom, que no de concepte, del factor de sostenibilitat que ara es dirà factor d’equitat intergeneracional. Els signants de l’Acord de Pensions venen com a un avanç la derogació d’un factor acordat per ells mateixos en 2011, no pel govern de Rajoy en 2013, que no estava en vigor i que ja estava descartat aplicar. Ara sembla que canvien el nom per “ajustar” les pensions de tota una generació de pensionistes, segons el contingut del text i les declaracions del ministre Escrivà.\nQuant a la vinculació de l’augment de la jubilació a l’IPC mitjà amb data de novembre de cada any, cal precisar que és un pas endavant, però insuficient perquè no s’hi preveu una revalorització anual que garantesca la recuperació del poder adquisitiu. Per contra, s’hi estableix un estudi, cada cinc anys, de la pèrdua de poder adquisitiu en funció de diversos paràmetres i negociacions en el diàleg social. Pensem que cal aplicar una clàusula automàtica de revalorització anual en funció de la desviació de l’IPC real sobre l’IPC previst.\nTambé ens preocupa que el ministre Escrivà continue defensant que cal augmentar els anys cotitzats a 35 per determinar la quantia de la pensió o la creació de fons de pensions d’empresa, dos aspectes lesius que ha deixat per a futures negociacions, però que no ha aparcat en cap moment com ell mateix reconeix.\nA més a més, considerem que calia haver augmentat les pensions mínimes contributives i no contributives actuals per situar-les dins les recomanacions de la Carta Social Europea i haver derogat totalment les reformes de pensions de 2011 i 2013. Per a Intersindical Valenciana, aquestes són les reivindicacions fonamentals i continuarem exigint-les al govern espanyol i als partits polítics. Per aconseguir-ho, considerem necessària la mobilització social de les actuals i futures persones jubilades per tal d’obligar el govern a rectificar i a posar en marxa altres mesures complementàries que garantesquen les pensions públiques suficients i dignes com ara: la derogació de les reformes laborals de 2010 i 2012, l’augment dels salaris i del salari mínim interprofessional, una reforma fiscal progressiva o l’augment de la despesa social i la despesa en pensions.


LES FALLES DE GANDIA DESCONVOQUEN LA CAVALCADA MAJOR PEL RISC DE FORT VENT\nUNA DONA DE 83 ANYS PATEIX CREMADES LLEUS PER UN INCENDI A SA CASA A GANDIA\nEl foc, que s’ha originat a les 13.50 hores pel que sembla a causa d’una estufa elèctrica, ha cremat un sofà i un moble i ha omplert de fum la resta de la casa de la dona ferida, una planta baixa.\nEls afectats per inhalació de fum són tres homes i dues dones d’entre 30 i 60 anys, segons les mateixes fonts.\nEL COMPTABLE DE L’INSTITUT NÓOS DEIXA AL DESCOBERT A URDANGARIN I AL SEU SOCI\nEste és el cas dels Jocs Europeus de València, pels que l’Institut va percebre 382.000 euros el 2006 tot i que l’esdeveniment mai es va celebrar. L’inculpat ha subratllat que les factures que van ser lliurades a la Generalitat Valenciana havien estat unflades i reflectien tals despeses que «mai es podrien justificar, perquè no havia despeses suficients que respongueren a les elevades quantitats reclamades».\nLA POLICIA LOCAL DE GANDIA ANUNCIA CONTROLS DE VEHICLES I CONDUCTORS DEL 15 AL 21 DE FEBRER\nEls controls de trànsit estan enquadrats dins la Campanya Especial de Vigilància i Control de Camions i Furgonetes, que realitzarà la Direcció General de Trànsit, entre els dies 15 i 21 de febrer.\nEL JUTGE DEIXA EN LLIBERTAT ALS TITELLAIRES PERÒ ELS ACUSA DE FOMENTAR L’ODI\nEl mateix magistrat que va ordenar dissabte passat el seu ingrés a la presó ha admès el recurs de reforma presentat per la defensa dels membres de la companyia ‘Títeres desde Abajo’, que ha estat recolzat ara per la Fiscalia en entendre que ha disminuït el risc de fuga i de reiteració delictiva en haver confiscat el seu material i haver-se rescindit els seus contractes.\nEn la interlocutòria, dictada este dimecres, Moreno recull la jurisprudència del Tribunal Constitucional per a subratllar que el dret a la llibertat ideològica i d’expressió protegix aquelles idees que poden resultar «rebutjables i molestes per a una generalitat de persones», però no passen a «aixoplugar la utilització del menyspreu i l’insult contra persones o grups, ni tampoc a la generació de sentiments d’hostilitat contra ells». «S’oposen a això el dret a la dignitat de la persona, la igualtat i l’honor», afegix.\nPel que fa a la comissió del delicte d’enaltiment, el jutge destaca que «qualsevol persona que llija l’expressió inclosa en el cartell exhibit pels investigats ‘GORA ALKA-ETA’ pot verificar que s’està alabant o justificant als terroristes o als propis fets» i afegix que l’exhibició amb ocasió d’una escenificació d’una obra amb guinyols no suposa per si mateixa la despenalització d’esta conducta.\nHan assegurat que l’obra ‘La Bruja y Don Cristóbal’, en què es veia el penjament d’un jutge o diversos apunyalaments, no estava dirigida a un públic infantil i es va tractar d'»una sàtira humorística representada amb motiu dels Carnavals», que no es trobava catalogada com a espectacle infantil, sinó que s’inclou en les anomenades de ‘Teatre Popular’.\nEn un comunicat, el delegat del Govern a la Comunitat, Juan Carlos Moragues, ha valorat estes dades assegurant que esta regió «és hui més segura gràcies a l’eficàcia i al treball de la Guàrdia Civil i de la Policia Nacional», que «no abaixen la guàrdia tot i que el descens és continuat des de fa deu anys». «Els agents treballen cada dia no sol per a detindre els infractors sinó també per a previndre delictes», ha destacat.\nL’AJUNTAMENT DE GANDIA NO PAGARÀ FACTURES A EMPRESES INVESTIGADES PER CORRUPCIÓ\nEn aquesta situació es troba l’empresa que va realitzar l’obra de la construcció del camp de futbol del Fort Llopis al Grau de Gandia que, després de rebre l’adjudicació dels treballs per 550.000 €, reclama ara al consistori un total de 150.000 € en concepte de sobrecostos (un 30% del total).\n«El PP de Gandia i més concretament el seu portaveu, Víctor Soler, han de donar explicacions del procés que es va seguir per contractar aquesta empresa i on van anar a parar els sobrecostos del camp de futbol», conclou Prieto.\nDOS DETINGUTS A VALÈNCIA I ALACANT EN UNA OPERACIÓ INTERNACIONAL CONTRA L’EXPLOTACIÓ SEXUAL INFANTIL\nSegons ha informat la Direcció General de la Policia, els detinguts a Espanya compartien material pornogràfic de menors a través d’una xarxa privada d’intercanvi arxius a Internet. Un d’ells exercia la prostitució a Madrid i mostrava els arxius de contingut pedòfil que es descarregava als clients que li ho sol·licitaven.\nA mitjans de l’any 2014, a iniciativa de la policia de Nova Zelanda, ha començat una investigació conjunta de caràcter internacional contra la distribució i tinença de material pornogràfic infantil a través d’una xarxa privada de pedòfils a Internet.\nCom ha explicat la Policia Nacional, les detencions a Espanya s’han produït després d’un llarg procés d’identificació dels usuaris que compartien el material pornogràfic infantil a través de l’esmentada xarxa privada.\nDurant les investigacions els agents van descobrir que un dels detinguts, que exercia la prostitució a Madrid, mostrava els arxius de contingut pedòfil que descarregava a través de la xarxa privada d’intercanvi als clients que s’ho sol·licitaven.\nEn l’operació ha participat el Grup de Delictes Tecnològics de la Brigada Provincial de policia Judicial d’Alacant, el Grup de Delinqüència Econòmica i Tecnològica de la Brigada Provincial de policia Judicial d’Almeria, el Grup de Delictes Tecnològics de la Brigada Provincial de Policia Judicial de València i el Grup 2 de Policia Judicial de la Comissaria Local de Cartagena (Múrcia).\nDOS MORTS I UN FERIT EN L’EXPLOSIÓ D’UNA PLANTA DE BIODIESEL A ALGEMESÍ\nL’explosió produïda en aquesta empresa, situada en el polígon Cotes del citat municipi, ha ocasionat un incendi en l’extinció del qual treballen efectius del Consorci Provincial de Bombers de València.\nUN INVESTIGADOR DELS EE.UU DEFENSA EL BAN DE LA MIGDIADA DE L’ALCALDE D’ADOR\nJavier Nieto, catedràtic de Salut Pública en la Universitat de Wisconsin-Madison, ha defensat en un estudi publicat a la revista Elsevier el ban en el que l’alcalde d’Ador demanava l’estiu passat que es respectara el temps de la migdiada, i recomana estendre eixe costum als països anglosaxons. Este expert en trastorns de la son s’ha posat en contacte amb l’alcalde d’Ador, Joan Faus, abans de publicar el seu estudi en el que, a més, critica les «exageracions» que es van publicar en la premsa de tot el món en relació al ban de la migdiada.\nSegns el doctor Nieto, la migdiada té tot tipus de beneficis per a la salut, i es remet a consideracions biològiques per a recomanar un temps de son a primera hora de la vesprada.\nNieto va treballar abans en l’Institut de Medicina del Comitè de Medicina de la son i la recerca i en els Instituts Nacionals de la Salut i Trastorns de la son del Consell Assessor de Recerca, i en l’actualitat és membre del Consell d’Assessors Científics en el Centre Nacional d’Estadístiques de Salut-Centre de Control i Prevenció de Malalties ls EEUU. És membre del Consell Editorial de la revista Elsevier, on s’ha publicat l’article, per la qual cosa no rep cap retribució.\nEsta publicació recorda com el 15 de juliol de 2015, un article de premsa publicat en un periòdic regional a València (en realitat el primer en publicar la notícia va ser Diari Serpis) va ser ràpidament arreplegat pels mitjans de notícies nacionals espanyols.


Convocatòria de l'Assemblea General Ordinària de Socis 2020 de l'RCTB-1899 | Reial Club de Tennis Barcelona\nConvocatòria de l'Assemblea General Ordinària de Socis 2020 de l'RCTB-1899\nEl proper dimarts 29 de setembre tindrà lloc l'Assemblea General Ordinària de Socis del Reial Club de Tennis Barcelona-1899, a les 18.00h en primera convocatòria i a les 18.30h en segona convocatòria.\nEn aquesta ocasió, i amb motiu de les restriccions a causa del COVID-19, es realitzarà de forma telemàtica, tal com estableix el Decret Legislatiu 1/2000 de la Secretaria General de l'Esport. En un breu període de temps s'enviarà l'enllaç per poder seguir l'assemblea en directe a través d'Internet.\nA més a més, es votaran els diferents punts de l'ordre del dia a través d'una plataforma de vot electrònic, de manera que és absolutament essencial que cada soci major de 18 anys i amb dret a vot, tingui el seu correu electrònic degudament actualitzat, ja que només es permetrà el vot a aquells correus electrònics que tinguem validats a la base de dades del Club.\nA la fi de l'Assemblea hi haurà un torn de preguntes a través de xat, mitjançant el qual els socis assistents, identificant-se amb el seu nom i cognoms, podran formular les seves qüestions, que seran respostes pels diferents membres de la Junta Directiva.\nPer actualitzar les dades o deixar un correu electrònic cal dirigir-se a l'Oficina d'Atenció al Soci, tant de forma presencial com de forma telefònica 932.037.852 (Ext. 1) o mitjançant correu electrònic a ltorres@rctb1899.es. El termini per enviar la informació actualitzada acaba el dimarts 22 de setembre.\nEn els pròxims dies anirem actualitzant amb més informació i explicarem els detalls per poder registrar-se i fer les votacions.\nEn el document adjunt es pot consultar l'Ordre del Dia de l'Assemblea.\nOrden del día (ESP)


De formatges valencians | Tasta'l d'ací\nDe formatges valencians\nSi fem una ruta pels diversos tipus de formatges valencians, massa sovint desconeguts, comprovarem que tenim un país ple de formatgeries de primera. L’Ordre de 23 de desembre de 2008, de la Conselleria d’Agricultura, Pesca i Alimentació reglamenta el procés de producció dels formatges tradicionals valencians. Produïts antigament de llet de cabra i, més rarament, d’ovella, la major part dels formatges tradicionals valencians són eminentment frescs i, com explicaré tot seguit, potser aquesta és una de les raons per les quals no s’han valorat prou els formatges de la nostra terra.\nDe fa 27 anys ençà, la reglamentació sanitària de producció de formatges frescs està condicionada per la pasteurització de la llet. Per a ser més precisos, només amb un procediment molt i molt acurat, es poden produir derivats frescs a partir de llet crua (formatge fresc, iogurt, quallada, brull, etc.). Afortunadament, la legislació europea deixa actualment una escletxa més àmplia per al consum de la llet crua. Açò ha fet que algunes formatgeries s’hagen atrevit a reprendre la producció de formatges frescs amb llet crua, com es feien antany. Amb tot, i a causa de les dificultats logístiques, encara en són una minoria.\nFORMATGES FRESCS VALENCIANS\nEl formatge de la Nucia, també dit formatge de pastís, és un dels formatges valencians més desconeguts. Molt lleuger de sal, amb una textura compacta, blanca i lluenta, el formatge de la Nucia s’elabora a base de llet de cabra i vaca. Crida l’atenció la seua forma en forma de flam gegant –per això s’anomena de pastís– i les ratlles entrecreuades a causa que antigament s’usaven oueres metàŀliques. Sol pesar vora dos quilos. Actualment el produeixen diverses formatgeries, entre les quals hi ha J.F.S., de la Nucia (Marina Baixa) i Jamesa, de la Llosa de Ranes (la Costera).\nA Quesos Amparo (Mercat del Cabanyal) i a la xarcuteria Martínez Gargallo, xarcuteria Solaz i La boutique del queso (Mercat Central de València).\nEl formatge de tovalló (o de mocador) antany es feia de llet de cabra o d’ovella (o totes dues mesclades). Actualment hi ha formatgeries que hi afigen també llet de vaca. Si es vol madurat, s’hi afigen els ferments lactis, però la forma més tradicional és en fresc. Tradicional de la Costera, és un dels formatges valencians que s’ha escampat més en producció per les altres comarques. Hi ha un cabàs de formatgeries que produeixen el formatge de tovalló; nosaltres us recomanem, principalment el de la granja El Parral de Barxeta (la Costera), de vaca i ovella, el qual va rebre l’or en el World Cheese Awards de l’any passat. També, no podem deixar de recomanar-vos el de la formatgeria La Vall, d’Ontinyent (la Vall d’Albaida), un formatge de producció limitada amb un gust profund de llet i lleugerament cremós a l’interior, de cabra i vaca, premi de millor formatge fresc de 2009.\nPodeu trobar els formatge de la Granja El Parral al mercat del barri d’Orba a Alfafar (Parc Alcosa) cada dimarts de 8.00 a 13.30 h. També a La Majada (c. de Fèlix Pizcueta, 15, València). El formatge de La Vall el trobareu a la parada Embotits d’Ontinyent Vicente Llin (Mercat de Russafa).\nEl formatge blanquet, típic del migjorn valencià, està fet habitualment de llet de cabra 100% i pot tindre una maduració lleugera, tot i que normalment es consumeix fresc. La forma, de disc alt, té unes marques característiques a la corfa, del recipient de llata d’espart on es dipositava per a premsar-lo. Sol ser gras, una mica àcid i molt aromàtic. Us recomanem el de la formatgeria San Antonio de Callosa d’en Sarrià (la Marina Baixa), amb un puntet de sal i totalment artesanal. També podeu trobar el de formatges Calero, d’Alzira (Ribera Alta): aquest, però, de cabra i vaca.\nPodeu trobar el formatge de San Antonio a la xarcuteria Martínez Gargallo (Mercat Central de València). El formatge de Calero, a la xarcuteria Pedro Gómez (Mercat d’Algirós) i a la polleria Mari Ángeles y Óscar (Mercat de Benicalap).\nEl formatge de cassoleta, podríem dir que és el formatge més conegut a l’àrea de l’Horta de València. També s’anomena formatge saladet o formatge de Puçol o, fins i tot, formatge de Borriana. Té forma de volcà a causa dels motles (antigament de fusta) que li proporcionaven aquesta forma. Es sol elaborar amb llet de cabra, d’ovella o de vaca, o bé una barreja. El formatge de cassoleta d’Els Masets, de la Torre d’en Besora (l’Alt Maestrat), està produït amb la llet pasteuritzada de les seues pròpies ovelles. Quesos Almassora (la Plana Alta), de mescla de llet de cabra i ovella, molt humit i amb un gust de llet que revé al paladar. També recomanem la cassoleta d’Hoya de la Iglesia, una de les formatgeries punta valencianes.\nPodeu trobar els formatges de Quesos Almassora a la xarcuteria José Verdeguer (Mercat de Mossén Sorell). Els formatges d’Els Masets, els trobareu a Formatges i més (Mercat de Russafa), a la botiga El Niño Llorón (carrer de Russafa, 58), i a la xarcuteria Martínez Gargallo (Mercat Central de València). El d’Hoya de la Iglesia, podreu trobar-lo a la xarcuteria Solaz (Mercat Central de València).\nPer tancar el capítol, podem trobar el tronxó, un formatge típic del Maestrat de llet de cabra o ovella –o mescla– fet amb un recipient característic anomenat fleitera, amb decoracions perforades que traspassen després a la forma del formatge. Aquest formatge, però, tot i que el podem trobar fresc, molt sovint està madurat, com el tronxó del Regne de la formatgeria Los Corrales d’Almedíxer (l’Alt Palància): l’exceŀlència entre els tronxons. De llet crua de cabra i quall vegetal té una maduració d’entre 60 i 90 dies. El tronxó de Los Corrales està dins el catàleg de productes anomenats Arca del Gust de Slow Food, una llista que compila menjues singulars. Si us agrada més prompte el tronxó tendre, podeu tastar el de la formatgeria Vall de Catí (l’Alt Maestrat).\nPodeu trobar el tronxó del Regne a la formatgeria Solo queso (Mercat de Russafa), a la xarcuteria Fermín y Victoria (Mercat del Cabanyal) i a Manglano (Mercat de Colom). El tronxó tendre de Catí podeu trobar-lo a Formatges i més (Mercat de Russafa) i a Manglano (Mercat de Colom).\nFORMATGES VALENCIANS DE LLET CRUA\nEls formatges de llet crua, afortunadament, tornen a agafar embranzida. Tot i les dificultats de trobar formatges frescs de llet crua, els formatges de més de 60 dies de maduració tenen un recorregut comercial més ampli i que ha començat a explorar-se de valent en terres valencianes. Vet ací els nostres preferits.\nA la Plana de Requena, trobem El Pedrón, un formatge curat, de vaca, de la formatgeria Hoya de la Iglesia. Premsat manualment i ferm en tallar-lo, té una color groc blat i un punt de gust de fruita seca.\nPodeu trobar els formatges d’Hoya de la Iglesia a Quesos Amparo (Mercat del Cabanyal), a la xarcuteria Antonio Mata (Mercat Central de València), a la xarcuteria Pedro Gómez (Mercat d’Algirós), a Formatges i més (Mercat de Russafa) i a La Majada (Fèlix Pizcueta, 15, València).\nEl de pasta làctia de cabra, madurat en una cova un mínim de 60 dies, de l’Heretat de Pere, a Quatretonda (la Vall d’Albaida) és un formatge disputat –té una producció limitada– en moltes de les parades de formatge i xarcuteria dels mercats de València. Tasteu també el seu formatge curat, també fet de la llet de les seues pròpies cabres.\nPodeu trobar-lo a la formatgeria Solo queso i a Formatges i més (Mercat de Russafa), a Manglano (Mercat de Colom) i a la xarcuteria El Maño (Mercat Central de València).\nTotdepoble, a les Coves de Vinromà (la Plana Alta) és una altra formatgeria ben remarcable quant a la qualitat del producte. Amb llet de les seues pròpies ovelles produeix un formatge madurat de llet crua i un formatge blau exceŀlents.\nPodeu trobar-lo a La Majada (Fèlix Pizcueta, 15, València).\nMenció especial té el Pata Mulo, madurat i de cabra, de La Sabina, a Camporrobles (la Plana d’Utiel-Requena), una formatgeria que, per desgràcia, ha tancat les portes mentre escrivíem aquest article, tot i que la formatgeria ha tingut diversos galardons al llarg de la seua curta existència. Us recomanem coratjosament que cerqueu algun dels seus formatges abans no s’exhaurisquen.\nPodeu trobar-lo a la formatgeria Formatges i més (Mercat de Russafa), a Manglano (Mercat de Colom) i a La Majada (Fèlix Pizcueta, 15, València).\nAcabem amb el sublim Peña Blanca, amb 100% de llet de guirra, l’ovella autòctona valenciana, de Los Corrales, a Almedíxer. L’ovella guirra és una ovella forta que resisteix la sequera i la fam –mengen qualsevol cosa de la muntanya–. Tot i que produeix bona carn, hi ha ovelles d’altres races més lleteres que no la guirra. Això va fer que estiguera a punt de desaparéixer. Els darrers anys, gràcies a Anguirra (l’Associació Nacional de Criadors d’Ovella Guirra) i alguns productors lleters com Los Corrales, van propiciar una recuperació de la nostra raça autòctona. El formatge Peña Blanca també està dins el catàleg Arca del Gust de Slow Food, cosa que converteix la formatgeria Los Corrales en capdavanters en el savoir faire formatger valencià.\nPodeu trobar-lo a la parada Rafael i Susi (Mercat del Grau), a la xarcuteria Paqui i a la xarcuteria Fermín y Victoria (Mercat del Cabanyal), a la formatgeria Solo queso i a Formatges i més (Mercat de Russafa), a Manglano (Mercat de Colom), a La Majada (Fèlix Pizcueta, 15, València) i a la xarcuteria José Verdeguer (Mercat de Mossén Sorell).


Música per divulgar el patrimoni\nDes de 2012, sóc membre de la companyia de divulgació cultural Carlos Garrido Escènic. Hi desenvolupo funcions de compositora i intèrpret musical i de guionista. ‘Al Cementeri de nit’, ‘Les veus de Bellver’ i ‘La nit del Comte Mal’, són alguns dels espectacles en què he participat.\nCarlos Garrido Escènic és una companyia especialitzada en la divulgació del patrimoni, la història i la cultura. Produïm espectacles de petit format i activitats culturals que apropen aquestes matèries a l’espectador de manera profunda, amena i emotiva.\nTransmetre els valors de la història, la cultura i el patrimoni mitjançant l’emoció. Deixar que els escenaris parlin per ells mateixos. Portar el dipòsit de segles a la sensibilitat moderna. Aquests són alguns dels nostres objectius.\nPàgina web de Carlos Garrido Escènic\nVeure Mariona Forteza interpretant ‘Salve Regina’


Carxofes archivos - La Cuina de la Nnnina\nTemps de carxofes, i les hem d’aprofitar ara que surten tan bones. Avui volia fer una truita de carxofes diferent, és una recepta d’en Marc Ribas, reversionada, ha quedat boníssima!!!! Ingredients per a dues persones: Per fer el cremós: 4…\nHelena Gombau 29 abril, 2020 29 abril, 2020 Segons No Comments\nCREMA DE CARXOFES AMB CURRI\nCada vegada a la nostre cuina anem introduint diferents espècies que fan que els nostres plats tinguin un sabor diferent. El curri en pols, que és l’ingredient que fem servir, és una barreja d’espècies típiques de la cuina hindú. El…\nHelena Gombau 5 abril, 2020 5 abril, 2020 Primers No Comments\nIngredients per 3 persones: 6 carxofes 1 ceba 80 gr de panses 2 claus d’olor Sal Pebre negre en gra Mig got de vinagre de vi blanc 2 gots d’aigua 1 got d’oli 1 llimona Preparació: Netegem les carxofes deixant…


Cambrils acollirà, un any més, actes del festival de recreació històrica romana Tarraco Viva - Revista Cambrils\nPublicat el Dilluns, 5 d'octubre de 2020 17:10h\nRecreació virtual de la Vil·la Romana de la Llosa | Cedida\nCambrils es prepara per tornar a acollir el festival de recreació històrica romana Tarraco Viva, que se celebra a Tarragona i a d’altres municipis de l’entorn entre l’11 i el 18 d’octubre. Enguany el festival s’organitza el mes d’octubre perquè l'estat d'alarma va impedir que es fes el passat mes de maig. Malgrat la situació excepcional que vivim a causa de la Covid-19, des del Museu d’Història de Cambrils s’ha volgut apostat per seguir sent seu del festival per dotzè any consecutiu, amb la programació d’un seguit d’actes presencials. A més, amb el canvi de dates, es coincidirà amb les Jornades Europees del Patrimoni, amb les què Cambrils hi participa per 20è any consecutiu. A la vegada, la programació també se suma a les activitats de turisme cultural que aquesta tardor s’han programat a Cambrils, reforçant l’oferta, en aquest cas, del cap de setmana llarg del Pilar.\nEspectacle familiar de recreació de titelles romanes\nA Cambrils es farà un dels primers actes de l’edició XII del festival Tarraco Viva, organitzat per l’Ajuntament de Tarragona, que enguany porta per lema "Resiliència i solidaritat a l’antiga Roma". Les activitats comencen el proper cap de setmana amb unes jornades de portes obertes a tots els espais museístics de Cambrils, acompanyat el diumenge dia 11 d’un espectacle familiar de recreació de titelles romanes a la Vil·la Romana de la Llosa.\nA banda, un dels actes més important que es programarà enguany a Cambrils serà el dimarts 13 d’octubre al Cinema Rambla de l’Art, on s’oferirà en pantalla gran la preestrena mundial d’un nou episodi, dedicat a les vies romanes, de la prestigiosa i exitosa sèrie documental "Ingeniería romana", produïda per DIGIVISION i la participació de TVE. Amb l’ajuda de cuidades animacions i imatges digitals, en aquest nou episodi, titulat "Carreteras", es reflexiona sobre l’enginyeria i la tecnologia que Roma va invertir per a desplegar la seva colossal xarxa viària, a través del descobriment i visita als extraordinaris vestigis que es conserven. L’episodi tracta també de les statio, les postes de carretera, els vehicles romans i la importància de les vies en vinculació amb les vil·les romanes que apareixen a l’episodi. Una d’elles és la Vil·la Romana de la Llosa de Cambrils, aixecada fa més de 2000 anys entre la mar i la Via Augusta, oberta al públic pel Museu d’Història de Cambrils i propietat de l'Ajuntament de Cambrils.\nA més de la sessió d’estrena, també s’ha programat una altra sessió el dimecres 14 d’octubre per evitar que ningú es quedi sense veure el nou episodi. Cal recordar que d'aforament del cinema ja és reduït al 50% per acomplir estrictament tots els protocols sanitaris establerts per aquests tipus d’actes culturals.\nLa programació de Cambrils compta amb la col·laboració de l’Ajuntament de Cambrils, Campus Extens de la URV, la Diputació de Tarragona i la Generalitat de Catalunya. Totes les activitats precisen, a excepció de les portes obertes, de reserva prèvia o bé a l’email museu@cambrils.org o al telèfon 977794528. A més tota la programació és gratuïta.\nData: 10, 11, 17 i 18 d'octubre\nRECREACIÓ DE TITELLES ROMANES “GLADIUS I MEDULINA” A CÀRREC DE GENOVESA, NARRATIVES TEATRAL.\nACTE DE PREESTRENA DE L’EPISODI CARRETERAS DE LA SÈRIE DOCUMENTAL INGENIERÍA ROMANAPRODUÏDA PER DIGIVISION I LA PARTICIPACIÓ DE TVE.


Els Països Catalans a Alresoft on line\nEl medi natural d'Andorra\nEl paisatge andorrà és de tipus alpí i la fesomia del seu relleu està caracteritzada en la seva major part per formes de modelat d'origen glacial i periglacial, com ara els cims de forma piramidal, els circs glacials, els estanys, les valls en forma de com i una gran profusió de cingleres i tarteres.\nTambé cal destacar, en el paisatge d'Andorra, les morenes i els dipòsits de sedimentació, constituïts per materials tous, que faciliten el desenvolupament de l'activitat agrària allà on el clima ho permet.\nS'ha de remarcar, finalment, que la força dels processos erosius en un medi amb pendents extrems ha anat desdibuixant la genuïna forma de com de les valls glacials i les ha transformades en valls d'aparença fluvial, profundes i estretes, que dificulten l'expansió dels principals centres urbans i les activitats humanes, en general.\nUna vall en forma d'Y\nTal com hem vist abans, llevat de l'extrem nord-est del territori (el Pas de la Casa), que pertany a la conca de l'Arièja, les aigües de les valls andorranes van a parar a la Mediterrània. La xarxa de drenatge està formada per una munió de torrents, rierols i rius, tributaris, en l'últim terme , de la Gran Valira, un riu format a la localitat d'Escaldes per la confluència dels seus dos afluents principals: la Valira del Nord o d'Ordino i la Valira, finalment, deixa Andorra a l'indret de la Farga de Moles i desemboca al Segre a la ciutat de la Seu d'Urgell.\nFinalment, podem dir que aquesta disposició de la xarxa fluvial atorga a les valls andorranes una forma d'Y, que té el seu punt de confluència al sector més ample de la vall.


Comiats solter o soltera\nPerquè sabem que es tracta d'una celebració que no oblidarà mai.\nA Ocitània podeu llogar la cabana de fusta ben equipada fins a 40 persones, amb barbacoa i zona de relax. I mentrestant fer alguna de les nostres activitats on el nuvi/a serà el centre d'atenció per a que aquest dia no l'oblidi mai, mai.\nPartida Làser Combat curta\nVols prosar a prova les teves habilitats de líder? T'agraden els jocs d'equip? Doncs aquesta és la teva activitat! Et proposem jugar a Laser Combat amb l'última tecnologia.\nUna breu explicació d'uns 20 minuts a l'inici de l'activitat i a jugar!\nSomriures i diversió garantida!\n€21 € x persona\nPartida Làser Combat llarga\nHas provat el Laser Combat i ja saps que t'agrada? Ets exigent i vols una partida ben llaaaarga per demostrar les teves habilitats? Aquesta és la teva activitat! Una breu explicació i a jugar!\nPartida Joc d'Arquers\nEt proposem fer-te sentir com un arquer de veritat al nostre camp de jocs d'Ocitània: torres de vigilància, laberints, llocs ideals per a una emboscada, amagatalls a terra i molt més...\nJoc que combina la tècnica amb l'estratègia i on has de superar diferents reptes per a ser l'equip guanyador.\n€19 € x persona\nUn comiat de solter o soltera? Una festa d'aniversari? Una trobada familiar? Una reunió d'empresa? A la cabana d'Ocitània podràs fer l'activitat que tu desitgis mentre gaudeixes de tota la tranquil·litat de l'Empordà.\n€114 € ( preu tancat )\nSi a la vostra festa a la nostra cabana voleu treure el Bertín Osborne que porteu a dins, podeu llogar un karaoke professional.\n€241 € ( preu tancat )


L’artista faller Juanjo Salom será l’encarregat de fer els monuments de la falla Av. Josep Pau d’Alzira - elseisdoble.com\nL’artista faller Juanjo Salom será l’encarregat de fer els monuments de la falla Av. Josep Pau d’Alzira\n“Amb l’ànim de competir com a mínim en la secció segona amb els dos”\nLa Falla Av. Josep Pau d’Alzira, baix la presidència d’En VICENT JORDÁN SARIÓ i representada per ell, va signar contracte el passat dimecres 5 de maig, per a realitzar el pròxim monument faller gran de la comissió, per a l’exercici immediat al que cremem les dos falles de 2020, que podria ser tant el present 2022 com el 2023.\nApostem pels nostres artistes en pro de rellançar l’activitat dels tallers artesans i de garantir la supervivència de la festa fallera, recolzem amb els peus en terra i com sempre complint els nostres compromisos, per la qual cosa, tenim el plaer d’anunciar-vos que el nostre benvolgut i guardonat artiste faller de capçalera: JUANJO SALOM realitzarà els dos monuments fallers, tant el gran com l’infantil amb l’ànim de competir com a mínim en la secció segona amb els dos.\nJUANJO SALOM va realitzar els monuments grans dels exercicis 2016 i 2017 on en la cada volta més competitiva segona secció va aconseguir dos tercers premis. En 2018 passà a realitzar la falla infantil, aconseguint el primer premi de segona secció i confeccionant els monuments infantils des d’eixa data fins l’actualitat. “-És un plaer poder comptar amb Juanjo una vegada més perquè per a mosatros és com de casa. Aposta segura per la qualitat” va declarar el nostre President, Vicent Jordán. Per la seua banda, Juanjo Salom es mostrà il·lusionat i amb moltes ganes d’assolir el doble repte en una comissió que mai li ha fallat.\nFALLA AV. JOSEP PAU D’ALZIRA