SUMMER SCHOOL - Casal d'Estiu Teresianes: At the beach!!\nRecordeu la foto final de l'entrada d'ahir? Doncs aquesta n'és la segona part. Us imagineu de què es tracta??\nCom veieu, el decorat de la imatge és completament diferent al de l'escola. I és que en la HOLLYWOOD WEEK no podia faltar THE BEACH! En el món del glamour, els artistes, les pel·lícules, és un element que sempre hi és present. I nosaltres no ens hem estat de res: jocs a la sorra, castells, buscar petxines, pilotes, cubells i MAR, molt de MAR!! L'aigua estava transparent i poc mogudeta i això ha fet que jugant, nedar i bucejant haguem passat el matí dins "el gran blau".\nAtenció al tauró! (el veieu a l'esquerra? I a la dreta quan atrapa la presa?\nEls d'Infantil teníem tot el col·le per nosaltres, i dins la COLORS WEEK hem esmorzat, jugat, ens hem divertit amb els water games i fins i tot hem tingut una visita molt especial. Heu vist qui no porta la samarreta del casal?\nI per la tarda hem acabat el procés creatiu d'aquesta setmana. Primària ha representat les obres de teatre en anglès: The Puss on boots, Cinderella, The tortoise and the hear. Els d'Infantil hem fet de públic.\nAl final els d'Infantil ens hem volgut fer una foto amb el nostre personatge favorit i hem recollit les nostres obres d'art que vam realitzar ahir!!\nPublicat per Unknown a 10.7.14\nEtiquetes de comentaris: colors week, hollywood week, platja, sant josep teresianes, summer school, water games


Editorial | Colau, Maragall i els pactes\nLa prioritat per a qualsevol aspirant a l'alcaldia de Barcelona han de ser la ciutat i els seus ciutadans\nDivendres, 07/06/2019 - 23:09\nLes bases de Barcelona en Comú han avalat que Ada Colau opti a la reelecció com a alcaldessa de Barcelona. La decisió suposa un canvi radical en el panorama postelectoral del consistori, ja que obre la porta que Colau repeteixi com a alcaldessa amb els vots de Jaume Collboni i d’almenys tres dels regidors del grup de Manuel Valls, Barcelona pel Canvi / Cs. Un moviment d’aquest tipus, considerat antinatural per la mateixa Colau durant la campanya, deixaria fora de l’alcaldia Ernest Maragall, el candidat d’ERC que va guanyar les eleccions municipals per un escàs marge. Des de la mateixa nit electoral, la pressió sobre Colau per part de l’independentisme en general i d’ERC en particular ha sigut enorme. La geometria del consistori, els vetos creuats entre socialistes i republicans, i l’anunci de Valls que regala els seus vots a Colau per frenar l’independentisme han fet que recaigui la decisió sobre l’alcaldessa en funcions: o donar-li l’alcaldia a Maragall o repetir en el càrrec. Amb la decisió del plenari –presa després que sigui evident que el tripartit d’esquerres que propugnava Barcelona en Comú no és factible a causa dels vetos entre ERC i PSC– Colau ha triat la segona opció.\nÉs una decisió legítima. Els pactes postelectorals amb formacions que respectin els valors democràtics elementals formen part del joc democràtic. Ho sap bé l’independentisme, que governa a l’altre costat de la plaça de Sant Jaume gràcies a un pacte heterogeni en l’ideològic (Junts per Catalunya i ERC, amb el recolzament extern de la CUP) després que en les eleccions autonòmiques la força més votada fos Ciutadans. Colau i Collboni ja van governar junts una part de la legislatura passada; en canvi, Colau i Valls tenen visions polítiques molt diferents. Tant, potser, com Junts per Catalunya i la CUP.\nEl debat no és ideològic, per molt que l’independentisme critiqui la incoherència que per a Colau suposaria acceptar els vots de Valls. Per a l’independentisme és molt important governar Barcelona en el seu duel amb l’Estat. Per a Valls, és prioritari que el pròxim alcalde no sigui independentista, i en aquest sentit l’equidistància de Colau és per a ell un mal menor. D'aquesta manera Barcelona es veu atrapada en una dinàmica aliena a la gestió local. És una mala notícia, ja que la prioritat per a un qualsevol aspirant a l’alcaldia sempre han de ser la ciutat i els seus ciutadans. Barcelona no es pot permetre un bloqueig institucional a causa del procés.\nTemes: Ajuntament de Barcelona Ernest Maragall Manuel Valls Editorials El Periódico Ciutadans Ada Colau Jaume Collboni PSC


C CO 1 Imatge 1 Col·laborador/a 94 Visites Bústia de suggeriments\ncordoncillo m INDUM/CULT POP Castellanisme que designa, normalment, la cadena de baules d’or amb forma de lluentons, que es feia servir per subjectar el ventall (esp les dones de Vila o les de la pagesia que vestien de Vila) i per ornar el pit de les pageses, formant part de l’emprendada d’or.\nAixò no obstant, el primer testimoni eivissenc que s’ha recollit en la tasca d’arxiu es refereix, curiosament, a un cordoncillo de plata.\nEl cordoncillo d’or és una joia present també a Mallorca i Menorca. A Mallorca, podia caure amb diverses passades corbades des del pit a la cintura, o bé envoltar-la també amb algunes voltes, dels seus extrems penjaven normalment altres joies, com creus i reliquiaris; mentre que a Menorca, a la darreria del s XVIII, el nom de cordoncillo s’aplicava a un dels ornaments de la gorja, propi de les dones riques, compost per quatre cadenetes d’or.\nLes primeres referències a Eivissa són de mitjan s XVIII.\nEl s XIX l’Arxiduc Lluís Salvador parlava de les cadenes d’or amb què les pageses s’engalanaven.\nPrecisant més la descripció apuntada inicialment, es pot dir que es tracta d’una compacta cadena, les baules de la qual són el resultat de soldar dos lluentons al llarg del seu diàmetre, de manera que els seus plans respectius resulten perpendiculars entre si.\nA la pagesia eivissenca, almenys en els últims temps, es disposa sobre el pit de l’al·lota en successives ondes concèntriques, i s’agafa del mantó mitjançant uns fermalls també d’or i amb la doble funció de passador. Això possibilita que una sola filada vagi de fermall a fermall, tot oferint l’aspecte de diversos trams independents. [LMP]


Andreu Avel·lí Pi i Arimon - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nRetrat de Pi i Arimon realitzat pel gravador Antoni Roca i Sallent a partir d'un retrat a l'oli de mida natural de 1838 fet pel pintor Josep Arrau i Barba\n(es) Andrés Avelino Pi y Arimón\n(ca) Andreu Avel·lí Pi i Arimon\nAndrés Avelino, Ramon Nonato, Rosendo Pi y Arimón\n1851 (57/58 anys)\nSeminari Episcopal de Barcelona\nla seva tasca com a historiador i epigrafista aficionat\ncàrrec intermedi del Port de Barcelona\nBarcelona Antigua y Moderna, llibre en dos volums publicat pòstumament el 1854\nVicente Pi i Isabel Arimon\nJosé Ignacio, Isabel i Vicente (germans)\ncreus de guerra del Primer Exèrcit de les campanyes de 1813 i 1814 i la del setge de Tarragona\nAcadèmic Corresponsal de la Real Academia de la Historia (1834)\nSoci numerari de l'Acadèmia de Bones Lletres (1835)\nSoci Resident de la Societat Econòmica Barcelonesa d'Amics del País (1838)\nSoci Corresponsal de la Reial Societat Econòmica d'Amics del País de València (1843)\nAndreu Avel·lí Pi i Arimon (Barcelona, 1 de març de 1793 - ibídem, 26 de desembre de 1851) és conegut per ser un historiador i epigrafista centrat sobretot en la història de Barcelona, i sobretot per la seva obra Barcelona Antigua y Moderna. D'orígens humils dedicà el seu ofici a la gestió administrativa tant a l'àmbit castrense com a l'àmbit civil. Es casà amb Teresa Molist i Solà (ca.1795-1872), amb qui tingué un fill que arribaria a ser el conegut metge Emili Pi i Molist.\n1 Joventut i ofici\n2 Historiador a estones lliures\nJoventut i ofici[modifica]\nNasqué a la casa de la plaça de Montcada de Barcelona, a la cantonada esquerra del carrer dels Sombrerers, adscrita a la parròquia de Santa Maria del Mar, essent el tercer fill d'una família de baix poder econòmic. Rebé els noms baptismals d'Andrés Avelino, Ramon Nonato i Rosendo. Els seus progenitors foren Vicente Pi, botiguer de teles, i Isabel Arimon. Tenia dos germans: José Ignacio, més gran que ell i Vicente -germà petit-; i una germana gran, Isabel. El seu pare morí essent ell un infant, limitant les escasses rendes familiars. Rebé educació primària i en acabar-la fou admès al Seminari Episcopal de Barcelona, on cursà llatí, retòrica i principis de filosofia, amb la pretensió d'esdevenir professional de caràcter intel·lectual amb la cosa pogués millorar les condicions de vida de la seva família.\nLa invasió francesa de Barcelona el 1808 estroncà aquestes esperances. Per ardor patriòtic s'afilià a l'exèrcit espanyol. El 28 de juny de 1813 fou nomenat escrivent eventual del parc general de campanya del Primer Exèrcit i el 8 de maig següent, arranjat el conveni de Tolosa del 18 i 19 d'abril entre Lord Wellington i el mariscal Soult, fou comissionat del cos d'artilleria per a assistir a D. Juan de Ulúrrun, capità del primer regiment d'artilleria, que venia a Barcelona per a encarregar-se del comandament de l'artilleria de la plaça ocupada encara pels francesos. En aquesta comissió fou el primer soldat espanyol uniformat a entrar lliurement a Barcelona després de sis anys de domini del Primer Imperi Francès, sent rebut amb alegria pels seus conciutadans. En aquesta etapa Pi feu de guarda dels magatzems com a segon oficial d'artilleria del Castell de Montjuïc i dels altres forts i bateries de la ciutat. Rebé les creus de guerra del Primer Exèrcit de les campanyes de 1813 i 1814 i la del setge de Tarragona.\nAcabada la guerra fou llicenciat i remogut d'aquesta destinació el 4 de gener de 1815. La manca d'una font d'ingressos per a assegurar el sustentament familiar li feren acceptar una plaça d'interventor interí de les Salines de Cardona que li havia estat oferta, que ocupà l'11 de febrer de 1815. Quan la seva plaça fou assignada a un funcionari d'ofici, cessà el 6 de novembre d'aquell mateix any, entrant a l'equip del Port de Barcelona, destinat a tasques de manteniment com a “Revistador de operarios”. En aquest lloc anà ascendint en l'escalafó administratiu, rebent successivament els càrrecs de Sobrestante mayor de la Intervención (15 de novembre de 1819), i posteriorment guanyant la plaça d’Interventor en propietat (nomenat el 12 de gener de 1837), agregant-se-li les funcions de “Pagador” (31 de juliol de 1841) i de “Guarda-Almacén” (5 de maig de 1846), per supressió d'aquestes places. Per aquest ofici entrà en contacte amb D. Simón Ferrer y Bosch, amb qui travà una forta amistat.\nHistoriador a estones lliures[modifica]\nD'acord amb una reial ordre de 29 de juliol de 1835, el governador civil de Barcelona, el nomenà el 24 d'agost per integrar amb altres quatre una comissió encarregada de recollir la documentació i objectes artístics i antiguitats dels convents exclaustrats el 1835. D'aquestes tasques obtingué gran part de la informació que s'inclouria als apèndixs de Barcelona Antigua y Moderna. Amb l'objectiu de fer una biblioteca pública, sota els auspicis de l'Ajuntament de Barcelona, on dipositar els llibres recollits, l'11 d'abril de 1836 Pi i Josep Antoni Llobet i Vall-llosera, un altre dels cinc comissionats i amic de Pi i Arimon, s'oferiren a ordenar i classificar de forma altruista aquests llibres.\nEl 1838, amb ocasió del traslladat de la presó pública de la ciutat des de la seva ubicació a la plaça del Rei cap a l'antic convent de Sant Sever i Sant Carles Borromeu, participà en l'elaboració del reglament de règim intern del nou establiment i fou Vocal de la seva Junta Protectora i Governativa. Fou també comissionat el 16 de desembre de 1846 per a l'entrega de la caixa de quints i substituts per les lleves de l'exèrcit, càrrec honorífic i gratuït. El govern d'Espanya per reial ordre de 17 d'abril de 1847 demanà als capitans generals de les províncies l'opinió per a la modificació de la llei de lleves de 1837 llavors vigent. el General Segon Caporal de Catalunya, encarregat d'aquest assumpte, demanà a Pi i Arimon i a D. Rafael Ribas, comandant de la caixa de quints, que elaboressin un informe al respecte, presentant-li el 3 de juny una Memoria razonada sobre reforma de la Ley de reemplazos. Per aquest treball la Reina Isabel II d'Espanya el nomenà el seu secretari honorífic el 7 d'abril de 1848.\nEn el seu temps lliure Pi el dedicava a l'estudi de la història de Barcelona. Determinà els límits de la muralla romana de Barcelona, amb l'ajuda de Serafí de Soto, comte de Clonard, i els arquitectes José Oriol y Beruadet i Josep Oriol Mestres, nomenats per la Junta de Comerç, que a instàncies de Josep Marià de Cabanes, es prestà a col·laborar en l'empresa. Degut al lamentable estat d'abandonament de l'Arxiu Municipal de Barcelona s'oferí Pi i Arimon al seu amic i regidor de l'ajuntament Pablo Soler i Trens el 22 d'abril de 1834, encarregar-se d'ordenar-lo. El cos municipal instituí una “Comissió de Restauració de l'Arxiu”, composta pels regidors Soler, el Marqués de Llió i José Maria de Llinás, a la qual fou agregat Pi.\nTambé es dedicà a l'epigrafia, sobretot de les làpides romanes, formant una col·lecció i depurant els errors i malentesos en les col·leccions dels espanyols Finestres i Masdeu; i dels estrangers Gruter i Muratori, entre altres. a la qual agregà un manual original per a la interpretació de les làpides romanes sota el títol «Memoria sobre la inscripción romana esculpida en un mármol en la esquina de la calle de Arlet de la ciudad de Barcelona, ó Ensayo sobre el método de describir esta clase de monumentos, á fin de generalizar en España su aprecio por medio de la genuina interpretacion de su contenido». Presentà aquest treball a la Real Academia de la Historia. En aquest treball desvela el contingut d'una làpida on el centurió Luci Cecili institueix un llegat en profit de la ciutat perquè es realitzessin uns festejos pagats amb els interessos del dipòsit del qual es dedueix l'interès de les usures romanes semissis i centessima, tema no del tot ben establert en aquella època, en què Pi fixà l'interès semissis en un 6% anual. Per aquest treball la Real Academia de la Historia el feu Acadèmic Corresponsal el 4 d'abril de 1834.\nL'Acadèmia de Bones Lletres el nomenà Soci Numerari el 15 de desembre de 1835, i soci resident de la societat Econòmica Barcelonesa d'Amics del País, el 22 de gener de 1838; i la Reial Societat Econòmica d'Amics del País de València Soci Corresponsal el 18 de maig de 1843. Començà a confegir una guia sobre Barcelona a partir d'una sèrie de notícies que havia recopilat anys enrere, que havia de sortir sota el títol «Barcelona Antigua y moderna, ó descripcion é historia de esta ciudad desde su fundacion hasta nuestros dias», finançada per subscripció del públic. Abans que s'imprimís fou denunciat a principis de 1849 per un afer sobre la seva activitat professional al Port, causa de la qual fou absolt però que minà la seva salut, amb l'agreujament d'una afecció estomacal. A mitjans del 1851 residí dos mesos a Olot acompanyat de la seva muller per a prendre les aigües medicinals d'aquella comarca. Retornant de camí a Barcelona, li sobrevingué un infart cerebral, del qual es recuperà, però tornà a Barcelona pitjor del que n'havia marxat. Aliè a aquests afers de salut Pi i Arimon intentà seguir fent la seva vida anant de tant en tant algunes tardes a la seva oficina del Moll Nou. Tanmateix la matinada del 24 de desembre li sobrevingué una "sufocació" letal i morí a les quatre de la matinada del dia de Nadal al carrer Tres Llits núm. 7 primer pis de Barcelona (segons el registre civil mor el dia 26).\n↑ 1,0 1,1 «Defuncions.1851.Llibre 4. Registre núm.3477». Arxiu Municipal Contemporani de Barcelona, 26-12-1851. [Consulta: 28 desembre 2019].\n↑ «Defuncions 1872.Registre núm.4745». Arxiu Municipal Contemporani de Barcelona, 13-08-1872. [Consulta: 28 desembre 2019].\n↑ Pi i Molist mateix és el que signa els Apunts biogràfics al pròleg de Barcelona antigua y moderna. Podria ser origen d'unes interpretacions esbiaixades dels fets.\n↑ No només adscrita a la parròquia sinó que era escassos metres de l'església de Santa Maria. A més la ciutat en aquell temps es limitava al que avui s'anomena Ciutat Vella\n↑ Val a dir que si bé modernament hi ha un acadèmic corresponsal a cada província d'Espanya, en aquella època no existia aquesta reglamentació tant "regular", vegeu una explicació que en donen al lloc web de la RAH sobre els acadèmics corresponents. rah.es → La Academia → Académicos → Académicos Correspondientes Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine. (castellà)\nPi y Arimón, Andrés Avelino. «Breves Apuntes Biograficos - D. Andrés Avelino Pi y Arimon». A: Imprenta y Librería Politécnica de Tomás Gorchs. Barcelona antigua y moderna descripción é historia de esta ciudad desde su fundación hasta nuestros dias Tomo 1 (en castellà). Barcelona: Imprenta y Librería Politécnica de Tomás Gorchs, 1854, p. 652 - 656 [Consulta: 7 febrer 2015].\nISNI: 0000 0001 1611 6444\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Andreu_Avel·lí_Pi_i_Arimon&oldid=26786630»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 març 2021 a les 21:07.


[ENQUESTA] El futur de les Terres de l'Ebre està en joc - Imagina Ràdio\n[ENQUESTA] El futur de les Terres de l’Ebre està en joc\nLes Terres de l’Ebre són un dels territoris de Catalunya que més s’ha alçat molts cops arran dels múltiples atacs que ha rebut, com la reducció del cabal del riu Ebre i les diverses amenaces de transvasament; la falta de sediments i la regressió del Delta de l’Ebre; l’antiquada, pèssima i poc coordinada mobilitat de trens i autobusos; la possibilitat de construir un cementiri nuclear a Ascó; la construcció d’un segon macroabocador a la comarca de la Ribera d’Ebre; el despoblament que pateixen molts municipis ebrencs; entre moltes altres.\nL’últim esdeveniment que ha fet alçar en massa a les Terres de l’Ebre ha estat el temporal Gloria que ha reobert, un cop més, l’etern debat sobre les solucions per preservar el Delta amb propostes de plans urgents d’actuació per mantenir la línia costanera o, fins i tot, algunes propostes d’obra dura per intentar aturar l’embat del mar, una opció que la comunitat científica i les administracions no veu amb bons ulls. A la llarga, doncs, el debat de fons torna a girar al voltant de la necessitat imperiosa d’aportacions sòlides fluvials.\nLa Confederació Hidrogràfica de l’Ebre (CHE) disposa, des de fa més d’un any, d’un estudi específic per mobilitzar els sediments que retenen els embassaments del tram final de l’Ebre així com per fer-los arribar fins al delta de l’Ebre per lluitar contra la subsidència i la regressió. El document, desconegut fins aquest moment, analitza i compara les diferents fórmules tècnicament viables per restaurar el trànsit sedimentari al sistema Mequinensa-Riba-roja-Flix. La Campanya pels Sediments i científics subratllen la importància de què, per primer cop, l’organisme de conca estudiï a un aspecte clau per preservar el Delta a llarg termini, més enllà d’actuacions urgents al litoral contra la regressió.\nL’investigador de l’Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA) de Sant Carles de la Ràpita, Carles Ibàñez, reconeix que és una guerra a llarg termini, dins d’una escala temporal diferent respecte les mesures de gestió del litoral que es poden aplicar per mitigar els efectes dels temporals, com el de fa una setmana, i que no només ha de respondre als problemes de subsidència, el sòl deltaic s’enfonsa entre 1 i 5 mil·límetres anuals, i la regressió, la línia de costa retrocedeix fins a 15 metres anuals en els punts més sensibles- sinó també a l’impacte del canvi climàtic i la pujada del nivell del mar que els pot agreujar definitivament.\nD’altra banda, les entitats ambientalistes estan preocupades per la supervivència de les poblacions de les nacres al Delta de l’Ebre després del temporal que ha causat, entre altres estralls, el trencament del Trabucador. Aquesta espècie de mol·lusc, un dels animals més singulars que habiten a la badia dels Alfacs, es xifrava en 90.0000 exemplars l’any 2019 i s’ha reduït fins als 40.000 i 45.000, segons estimacions de l’IRTA. Les poblacions de nacres s’han vist afectades per un paràsit protozou des de fa quatre anys. “Em preocupa sobretot quan es tancarà el Trabucador, perquè si continua obert de cara a l’estiu, quan les temperatures pugen, aleshores tindrem un problema, ja que la salinitat afavorirà el desenvolupament del paràsit”, ha afirmat Patrícia Prado, investigadora de l’IRTA.\nAquest temporal ha causat múltiples afectacions a les Terres de l’Ebre, i més concretament al Delta de l’Ebre i als municipis del seu entorn. Les conseqüències per moltes persones i molts municipis són molt greus i es necessitaran ajudes i recursos perquè es puguin superar amb èxit.\nEsteu disposats a vacunar-vos contra la Covid-19 quan us arribi el moment?\nArticle anteriorUn model d’habitatge més sostenible, social i equilibrat ja és possible a les Terres de l’Ebre\nArticle següentEstació Nàutica la Ràpita: Per a un menú perfecte a casa


Programa d'orientació laboral per persones amb discapacitat d'ASPID\nS'obre període d'inscripció pel nou SIOAS (Programa d'orientació laboral per persones amb discapacitat d'ASPID) Aspid torna a disposar d’un programa d’orientació laboral a Mollerussa per a persones amb discapacitat en situació d’atur (inscrites al SOC), que disposen del certificat de discapacitat igual o superior al 33% (és prioritzen les discapacitats físiques) i/o ve d'una incapacitat laboral que els permeti treballar. El programa amb 30 places, té com a objectius: Millorar el perfil ocupacional i/o...\nL’Agrupació Sardanista de Bellvís comunica a tot el poble, que el dia 15 de juliol, es celebrarà el 28è Aplec de Sardanes, a partir de les 8 de la tarda. Els tiquets pel sopar, ja es poden comprar a cal Colell i a cal Claudio, fins el dijous dia 13, el preu són 8€.\nL’Ajuntament comunica que aquesta setmana hi haurà el servei de deixalleria mòbil als Arcs. Divendres i dissabte, dies 28 i 29 de juliol, de les 8h a les 14h. Aquest cop en motiu de la festa dels Firals, estarà instal·lat al carrer Àngel Guimerà. Per fer un bon ús d’aquest servei, es prega no es deixin residus a l’exterior de la deixalleria fora d’hores.\nL’Esplai informa que avui dimarts, de 15h a 17h de la tarda, hi haurà la Sole la fotògrafa per recollir les fotografies de final de curs i les orles.\nEl Museu del Gas de la Fundació Gas Natural Fenosa a Bellvís\nL'Exposició Itinerant del Museu del Gas de la Fundació Gas Natural Fenosa s'ubicarà al Carrer de Maria Rúbies els dies 10 i 11 de juliol. Energytruck contribueix al desenvolupament educatiu, ambiental i cultural de la societat, aportant a la seva ciutat una oportunitat única per apropar-se de manera gratuïta al coneixement científic i tecnològic. Aquesta exposició està allotjada a un vehicle que compta amb un motor dual que genera entre un 15 i un 20% menys d'emissions de diòxid de carboni respecte...\nS’han trobat unes claus, que porten un clauer de la Creu Roja, al camí dels Arcs. Si algú les ha perdut passin per les oficines municipals. S'ha trobat una armilla texana infantil a la plaça Catalunya. Si algú l'ha perdut poden passar per les oficines municipals.\nJocs de reciclatge a la piscina municipal\nInformem a tots els nens i nenes, que el Consell Comarcal del Pla d’Urgell, organitza un taller infantil sobre reciclatge, el dia 6 de juliol, a les 17:30h a les 19:30h, a les piscines municipals.\nEl Banc de Sang i Teixits comunica que demà dimarts, dia 4 de juliol, de 19h a 22h del vespre, al casal cultural Sebastià Serrano, es faran les extraccions de sang. Amb una vegada no n’hi ha prou, vine a donar sang!


Motor del pinzell de corba — Krita Manual 4.4.0 documentació\nMotor del pinzell de corba¶\nEl pinzell de corba és un motor de pinzell que crea traços basats en línies espaiades de manera homogènia. S'ha utilitzat, entre altres coses, com a substitut per a les pinzellades sensibles a la pressió en lloc d'una tauleta.\nPrimer de tot, la línia produïda pel pinzell de corba es compon de 2 seccions:\nLa línia de connexió, la qual és la línia principal dibuixada pel ratolí.\nLes línies de les corbes -penso-, són les línies de fantasia addicionals que formen les corbes. Les línies de les corbes estan formades per la connexió d'un punt de la corba a un punt anterior d'aquesta. Això també vol dir que si esteu dibuixant una línia recta, aquestes línies no seran visibles, ja que se superposaran amb la línia de connexió. Si dibuixeu més de pressa, obtindreu àrees amb corbes més àmplies.\nTindreu accés a 3 opcions de configuració des de la pestanya Línies, així com les 2 dinàmiques corresponents:\nAmplada de la línia: això s'aplica tant a la línia de connexió com a les línies de la corba.\nDinàmiques de l'amplada de la línia: utilitzeu-ho per a fer variar l'amplada de la línia de forma dinàmica.\nMida de l'historial: això determina la distància per a la formació de línies de corba.\nSi establiu això amb valors baixos, llavors les línies de la corba només es podran formar al llarg de distàncies curtes, de manera que no seran massa visibles.\nD'altra banda, si establiu aquest valor massa alt, les línies de la corba es començaran a formar relativament «tard».\nAixí que, de fet, obtindreu l'àrea màxima de línies de la corba amb un valor intermedi aproximat a... 40~60, el qual s'aproxima al valor predeterminat. A menys que esteu dibuixant amb resolucions realment altes.\nOpacitat de les corbes: no podreu establir amplades de la línia diferents per a la línia de connexió i per a les línies de la corba, però podreu establir una opacitat diferent per a les línies de la corba. Amb una opacitat baixa, es produirà la il·lusió que les línies de la corba són més fines.\nDinàmiques per a l'opacitat de les corbes: utilitzeu-ho per a fer variar de forma dinàmica l'opacitat de les corbes.\nA més, tindreu accés a dues caselles de selecció:\nPintar la línia de connexió, la qual alternarà la visibilitat de la línia de connexió.\nEl suavitzat, del qual... en realitat no en tinc ni idea. Potser serveix per a les tauletes?\nDibuixar les línies amb amplada variable¶\nI aquí hi ha l'única secció d'aquesta guia d'aprenentatge que realment pot interessar a algú: línies amb una línia artística bonica! Per a això:\nUtilitzeu el mode per a dibuixar dinàmicament: jo tinc tendència a fer augmentar l'arrossega fins a almenys 50. Feu variar la Massa i Arrossega fins que sentiu que us resulta més còmode.\nEstabliu l'amplada de la línia a un valor major (p. ex.: 5), després activeu la dinàmica per a l'amplada de la línia a:\nSi sou un usuari de tauleta, només caldrà que ho establiu a la Pressió (haurà d'estar seleccionada de manera predeterminada, de manera que n'hi haurà prou amb connectar la dinàmica per a l'amplada de la línia). No ho puc comprovar, però un usuari de tauleta ha confirmat que funciona prou bé amb el mode Dibuix dinàmic.\nSi sou un usuari del ratolí que espera obtenir una amplada variable de la línia, establiu la dinàmica per a l'Amplada de la línia a Velocitat.\nEstabliu l'opacitat de les corbes a 0: Aquesta és la forma més senzilla per a desactivar les línies de la corba. Dit això, deixant-les activades obtindreu línies més «expressives».\nFeu una mica de ziga-zaga si voleu obtenir un munt de línies de la corba addicionals.\nUtilitzeu moviments suaus i ràpids quan utilitzeu el mode de Dibuix dinàmic amb una Amplada de la línia establerta a Velocitat: les transicions abruptes de la velocitat provoquen transicions de mida igualment abruptes. Exigeix alguna pràctica i, com més gruixuda sigui la línia, més visibles seran les deformitats. També, feu zoom per a incrementar el control.\nSi necessiteu canviar entre línies fines i gruixudes, és recomanable crear predefinits amb amplades diferents, ja que no podreu fer variar l'amplada de la línia base des del llenç.\nUtilitzeu el mode Dibuix dinàmic.\nEstabliu l'opacitat de les corbes a 100.\nDe manera opcional reduïu la Mida de l'historial a unes 30.\nLes línies de la corba emplenaran totalment l'àrea que cobreixen, resultant en una línia amb amplada variable. De totes maneres, aquí teniu algunes comparacions:\nI aquí teniu exemples del que podreu fer amb aquest pinzell:


Àmbits introductoris | Ciutat de les Arts i les Ciències\n1. LES VINYETES DE FRATO ENS DONEN LA BENVINGUDA\nUna selecció de les millors vinyetes de l’autor introduïx al visitant en la teoria pedagògica de Frato. És un recorregut gràfic on l’investigador i pedagog italià reflectix, sempre des de la perspectiva dels xiquets, l’escola, la família, la ciutat, és a dir, els principals àmbits on es desenvolupa la vida des de la infància.\n2. EL MÓN DE FRATO\nA través de més d’un centenar de dibuixos originals, objectes i instruments de treball, vídeos, fotos, llibres, etc. es recorre la trajectòria vital, artística i pedagògica de Francesco Tonucci. És el seu particular racó, on podem conéixer amb més profunditat a la persona i al personatge.\n3. CENT MANS, CENT LLENGUATGES. HOMENATGE AL PODER DE LES MANS\n“El xiquet té cent llengües, cent mans, cent maneres de pensar... però quan acaba l’escola li han robat 99”. Les paraules del filòsof italià Loris Magaluzzi sustenten este argument a través d’imatges i propostes interactives, provoca el públic a què utilitze les seues mans per a pensar, per a experimentar… Reivindica la importància de la integració de les activitats manuals i artístiques en l’escola perquè tots els xiquets i xiquetes puguen desenvolupar les seues qualitats i les seues excel·lències.


Els socialistes celebren la incorporació al pressupost de 68,8 milions d’euros dels romanents de 2020 per pal·liar els efectes de la pandèmia – SocialistesdMca\nEls socialistes celebren la incorporació al pressupost de 68,8 milions d’euros dels romanents de 2020 per pal·liar els efectes de la pandèmia\nEl PSIB-PSOE ha posat en valor la gestió del Consell i “l’extraordinària celeritat” per liquidar els pressuposts, ja que “permetrà posar molt abans els recursos a l’abast de la ciutadania”\nEl PSIB-PSOE ha expressat avui la seva satisfacció per la incorporació de 66,8 milions d’euros als pressuposts del Consell de Mallorca provinents del superàvit del 2020.\nEl portaveu del Grup Socialista al Consell de Mallorca, Andreu Alcover, ha destacat “l’extraordinària celeritat” de la institució insular a l’hora de tancar el pressupost de 2020. Habitualment, les administracions presenten les liquidacions del seu pressupost entre els mesos de març i abril.\nPer això, el socialista ha assegurat que “en el context de pandèmia era especialment important accelerar la liquidació, ja que això permet avançar la despesa dels romanents i posar abans els recursos a l’abast de la ciutadania en aquests moments que tanta falta hi fan”.\nAlcover ha considerat que “el Consell de Mallorca està fent una gestió de llibre, ja que tots els seus organismes autònoms tenen romanents positius, i aquest és el principal indicador de solvència d’una administració”.\nUn altre exemple n’és el termini mitjà de pagament als proveïdors, que “se situa en només 13,9 dies, fet que és de destacar si tenim en compte les dificultats que va imposar el confinament, amb el tancament de les administracions i teletreball dels funcionaris”.\nCal recordar que d’ençà de la declaració de l’Estat d’Alarma, el Consell de Mallorca es va comprometre a accelerar el pagament de les factures per tal de facilitar la liquiditat als proveïdors.\nEl socialista ha rebutjat també les crítiques del Partit Popular, destacant en positiu l’incompliment de la regla de despesa en 1,5 milions d’euros. Per això, ha assegurat que “enguany la regla de despesa no aplicava gràcies al govern liderat pels socialistes a Madrid”, i, a més, “no s’hagués entès que no haguéssim arribat al límit de despesa possible en un any que tots els recursos a l’abast són imprescindibles”.\nD’altra banda, ha contestat al descontentament expressat per VOX davant el fet que s’estiguin “donant subvencions a tort i a dret”, ja que, ha assegurat, “el Pla Mallorca Reacciona és, efectivament, una esmena a la totalitat a l’economia de mercat, i el govern té tot el nostre suport per donar les subvencions que facin falta per ajudar famílies, empreses i treballadors a superar aquesta crisi.\nJoana Aina Sánchez 24/02/2021\nAnterior\tEls socialistes de Sóller presenten al·legacions a la proposta de l’Ajuntament per a la construcció d’un aparcament al Camí del Cingle\nPròxim\tEls Socialistes de Llucmajor lamenten la manca d’interès del govern municipal en donar ajudes a les empreses per compensar les taxes de recollida de fems


Conferència sobre futur europeu. COFOE-30 de setembre / Sessió 1. Les illes mediterrànies i la UE: Quo Vadis Europa Insulae?\nLes illes mediterrànies i la UE: Quo Vadis Europa Insulae?\nEn el marc de la Conferència sobre el Futur d’Europa (CoFOE) des de la Direcció General de Relacions Exteriors hem organitzat diferents jornades de debats oberts, de manera presencial i on line, sobre la insularitat mediterrània i la Unió Europea des d’una mirada ciutadana, insular i Mediterrània.\nPel que fa a la mirada insular, la primera jornada la durem a terme el dijous 30 de setembre de 2021, al saló d’actes de Son Lledó, a les 11.00h. En aquesta sessió inaugural es presentarà el cicle La insularitat mediterrània i la UE: una estratègia a desplegar, així com el funcionament de la plataforma de la CoFOE, el nou Europe Direct Illes Balears i es representarà el monòleg teatral de La idea d'Europa, de George Steiner a càrrec d’Òscar Intente i Ferran Martínez. La idea d'Europa és el títol d'una conferència que va pronunciar l'humanista francès George Steiner en 2004 en la qual l'autor va fer un recorregut per les característiques que configuren la cultura i la identitat europea. D'aquesta manera, Steiner va abordar l'essència d'Europa; dels homes i de les dones, de la història, de les virtuts i de les debilitats del continent abans de la globalització del món.\nLloc: UIB Sala d’Actes Son Lledó (UIB) i on line en directe\n- Cancell introductori _ Una realitat insular Mediterrània a construir\nJaume Carot i , Rector de la Universitat de les Illes Balears\n- Teatre _ La Idea d’Europa de George Steiner\nOscar Intente i Ferran Martínez\n- Les prioritats de CoFOE i les Illes de la Mediterrània _ Quo Vadis Europa Insulae?\nAntoni Vicens i Vicens, director general de Relacions Exteriors del Govern de les Illes Balears\n- El nou paradigme de l’Europe Directe Illes Balears\nManuel Szapiro, cap de la representació de la Comissió Europea a Barcelona i a les Illes Balears\n- Conclusions i tancament\nRosario Sánchez i Grau, consellera d’Hisenda i Relacions Exteriors del GOIB\nDocuments d'interès i enllaç:


El Juvenil A no troba el camí del gol | FC Martinenc\nEl Juvenil A no troba el camí del gol\nInici » Futbol » Futbol Formatiu » El Juvenil A no troba el camí del gol\nJUVENIL A 0 - 0 JÚNIOR\nEnèsim empat del Juvenil A que va calcar el guió d’un bon grapat de partits d’aquesta temporada: no va tenir encert en el primer temps quan va ser netament superior i a poc a poc va veure com el duel s’anava igualant. En l’intercanvi de cops del segon temps, cap dels dos equips va veure porteria i tots dos es van haver de conformar amb un punt.\nEl Martinenc va començar fort i ben aviat va tenir la primera ocasió clara en un contracop de tres contra dos en què Martí, que reapareixia després d’una llarga lesió, va topar amb el porter. En el córner conseqüent, la pilota li va caure als peus de Geri que va rematar un pel alt. A banda d’aquesta doble ocasió, els del Guinardó, que van tenir el domini de la pilota durant tot el primer temps, encara en van tenir un bon grapat més per obrir la llauna, entre elles una bona jugada de combinació que va acabar amb un tir de Suly, o un altre xut fregant el pal de Geri. I la més clara la va tenir Aldo, que es va plantar sol davant del porter després d’una excel·lent jugada col·lectiva però de nou va topar-se amb una excel·lent intervenció del sentinella visitant.\nPer la seva banda, el Júnior gairebé no va apropar-se a la porteria de Sergi més enllà d’un xut fluix que va aturar el porter local sense problemes. A la represa, però, el partit es va obrir de bat a bat i en el constant anar i venir tots dos equips van disposar d’ocasions. El Martinenc potser en va tenir alguna més com dues accions pràcticament calcades de Cucu, que va rebre a la banda, va conduir cap a dins però els seus xuts van ser massa fluixos, o un xut molt llunyà de Geru que va marxar lleugerament desviat, però el Júnior va tenir el 0-1 a tocar amb una rematada al pal.\nAl final, sense gols, tots dos equips es van haver de conformar amb el punt i el Juvenil A suma el tercer empat consecutiu, si bé és cert que acumula ja vuit jornades sense perdre.\nMARTINENC: Sergi, Geri, Pau Serra, Uri Puigbó, Martí Mirabete, Català, Suly, Adri Díaz, Aldo, Cucu i Gabo; Santi, Héctor, Diego, Pau Granell, Nacho, Garriga i Geru.\nEl Juvenil A sentència abans del descans\nVictòria contundent del Juvenil A que va posar fi a dos empats consecutius gràcies a…\nJornada rodona pels tres equips juvenils\nHi ha caps de setmana en que tot surt bé i, quan això coincideix amb…\nL’Infantil B segueix imparable i es col·loca líder\nA l'Infantil B li està provant el canvi a futbol 11 i va sumar la…


5.Igualtat de gènere – geriab.cat\nLa pandèmia ha agreujat la desigualtat entre homes i dones en investigació i docència.\nLa pandèmia de Covid-19 ha agreujat encara més la desigualtat de gènere en el sistema de coneixement de Catalunya. La raó és que des de l’inici de l’emergència sanitària les dones estan assumint la major part de la càrrega del treball no retributiu.\nAixí ho denuncia la Comissió Dones i Ciència del Consell Interuniversitari de Catalunya -un òrgan adscrit a la Secretaria d’Universitats i Recerca del Departament d’Empresa i Coneixem- en un manifest fet públic amb motiu de la celebració del Dia Internacional de les Dones, el 8 de març.\nEl manifest assenyala que els confinaments, el teletreball, la docència i l’aprenentatge virtual han provocat un augment de les desigualtats entre homes i dones. L’assumpció de tasques domèstiques ha augmentat sobretot per a les dones, com es desprèn d’una enquesta sobre els usos del temps i el confinament del CEO (Centre d’Estudis d’Opinió).\nSegons aquesta enquesta, el 64,2% de les persones que manifesten ocupar-se de les responsabilitats escolars de les criatures són dones.\nEl manifest afirma que amb la crisi sanitària s’han allargat de forma considerable les jornades laborals de les dones. Això ha provocat una disminució de la seva productivitat en la carrera professional:


Comiat de temporada amb “la nocturna” « Parla i fes camí. Mou-te en català!\nGaudiu dels mesos d’estiu… Comença el compte enrere per a “la nocturna”, la caminada més esperada.\nQuina sortida més bonica!\nSegur que ho vau passar molt bé! … i tant patir durant el dia per les pluges!\nGràcies a tots x la feina i tb per la il·lusió passi el que passi!!\nLa il·lusió dels VxL que ho preparen i també de tothom que hi va!!\nCom sempre: quina bona colla!!


Can Calderon | Viladecans\nEl nou Can Calderon\nVideo of El nou Can Calderon\nEl foment de l’ocupació i la formació\nAl Centre Municipal de Promoció Econòmica Can Calderon treballem per posar a la teva disposició tot un seguit de programes i serveis que pretenen fomentar l’ocupació i la formació, així com donar suport a les empreses i als nous emprenedors que vulguin obrir el seu negoci.\nI ho fem analitzant la situació socioeconòmica del municipi i adaptant-nos a les necessitats reals de la ciutadania. Alguns d’aquests programes es desenvolupen amb finançament propi i d’altres són possibles gràcies a les aportacions d’altres administracions d’àmbit supramunicipal.\nVols conèixer els serveis de Can Calderon?\nNeinver col·labora en un programa de formació en comerç


Competència multa Naturgy amb 1,2 M€ per haver encarit el rebut fins a un 14% a alguns clients\nLa companyia presentarà recurs a l'Audiència Nacional contra la multa\n3 min. Barcelona 15/03/2019 14:33\nLa Comissió Nacional dels Mercats i la Competència (CNMC) ha multat amb 1,2 milions d'euros Gas Natural Serveis (actualment anomenada Naturgy Iberia) per haver incomplert les mesures de protecció al consumidor, recollides en la llei del sector d'hidrocarburs.\nSegons Competència, la companyia va recomanar canviar la tarifa de gas a 48.700 clients sense informar-los de l'increment del preu del subministrament que suposava el canvi de condicions contractuals. El canvi de les condicions dels contractes va encarir les factures entre un 8% i un 14%, segons assenyala l'organisme presidit per José María Marín Quemada.\nLa CNMC va tenir coneixement d'aquest cas a través de l'escrit enviat per una associació de consumidors que informava que Naturgy Iberia estava remetent comunicacions comercials a clients amb contractes referenciats a la tarifa regulada (TUR) perquè passessin a una anomenada tarifa estable, del mercat lliure.\nL'oferta, segons la CNMC, es feia sense indicar amb claredat la seva repercussió econòmica, i sense informar el consumidor que la nova tarifa suposava un increment del preu del subministrament. Segons ha comprovat la CNMC, la nova oferta suposava un increment de la factura d'entre un 8% i un 14% (entre 30 i 42 euros l'any, segons el consum del punt de subministrament).\nA més, Naturgy indicava que la nova tarifa s'aplicaria automàticament en la propera renovació, tret que el client truqués a un telèfon gratuït sol·licitant mantenir la tarifa actual. La comunicació de Naturgy va incomplir diversos apartats de la llei del sector d'hidrocarburs, perquè l'empresa no informava els consumidors de la modificació del contracte i de l'increment de preus de manera transparent i comprensible, segons Competència, i per això considera que Naturgy Iberia és responsable d'una infracció greu.\nNaturgy recorrerà la multa davant l'Audiència Nacional perquè considera que "no està justificada i és injusta", segons informa Europa Press, que cita fonts de la companyia que han indicat que la seva actitud ha estat en tot moment "transparent" i que va dur a terme una "comunicació directa i deguda".\nL'empresa energètica va assenyalar que Gas Natural Serveis va traslladar el juny del 2017 a 40.000 clients una proposta de renovació. Segons la companyia, el contracte anterior prenia com a referència el preu de la tarifa d'últim recurs (TUR), una taxa que canvia cada tres mesos i que varia segons el Brent i el futur del mercat UK (NBP) com a representació del mercat internacional del GNL.\nAixí, oferia tres opcions per al nou any contractual: un preu fix que evita aquestes variacions, la possibilitat de seguir referenciat a la TUR i l'opció de contractar un altre comercialitzador.


Mar Llorens – NARTEX BARCELONA\nSòcia de Nartex Barcelona.\nMuseòloga, especialista en la definició i coordinació de projectes culturals i turístics.\nDoctora en Geografia i Història i Premi Extraordinari de Doctorat per la Universitat de València en 1994.\nConsultora i coordinadora de projectes culturals i turístics per a diferents institucions públiques i privades, tant a nivell nacional com internacional. Ha treballat en l’administració pública en programes de recuperació, protecció i difusió del patrimoni. A més, ha estat coordinadora i comissària de diferents exposicions.\nHa estat professora de diferents cursos de doctorat a la Universitat de València. Des de l’any 2004 forma part de l’equip de professors del Màster Oficial en Gestió del Patrimoni Cultural de la Universitat de Barcelona.


Celula by Jhojan Ruiz Andia 1017 views\nFongs i bolets, primària by Vicent Ferris 6410 views\nReconeixent els fongs by Mprof 11404 views\n04 la relació by Naturaenviu 19662 views\nRegne protoctist by colobor 25536 views\nEls éssers vius by Mercè 25800 views\n1. TEMA 6: LA CÈL.LULA IES: ROCAGROSSA\n2. El descubriment de la cèl.lula Robert Hooke(1665) amb un microscopi construït per ell mateix va observar i publicar els resultats de les seves observacions sobre els teixits vegetals. Va establir el terme cèl·lula per designar les petites estructures que es veien.\n3.

Leeuwenhoek

Perfecciona les lents d’augment i construeix microscopis senzills. Observa aigües de basses i fluids interns dels animals.

Va poder veure per primera vegada protozous,rotifers,llevats,espermatozoides,globuls vermells de la sang i fins i tot bacteris. Va descriure tres tipus de bacterias: bacils, cocs y espirils .

1831: Brown descobreix el núcli en les cèl·lules.

• 1838, Schleiden (botànic) i 1839 Schwann

(zoòleg) desenvolupan els dos primers principis de la teoria cel·lular.

\n4. Tipus de microscopis Tots els microscopis utilitzen radiacions amb les quals il·luminen la mostra. La capacitat d'ampliació d'un microscopi serà tant o més gran quant menor sigui la longitud d'ona de la radiació utilitzada. Per aquest motiu, es van inventar microscopis que usen electrons, que tenen una longitud d'ona molt més petita que la llum visible.\n5. Segons el tipus de radiació que utilitzen en el seu funcionament , podem diferenciar : Microscopis òptics Aquests microscopis que utilitzen llum visible. pot observar cèl·lules vives o mortes. Els materials observats mostren colors, bé siguin els seus naturals o els que han adquirit al sometre'ls a un procés de tinció. El microscopi òptic té un límit de resolució al voltant de 200 nm (0.2 µm ). aquest límit es deu a la longitud d'ona de la llum (0.4-0.7 µm ).\n6. Microscopis electrònics Els microscopis electrònics utilitzen feixos d'electrons. En aquest cas els materials no presenten cap coloració, només són més o menys opacs front als electrons, el que es veu com diferents tons de gris. Únicament es pot observar cèl·lules mortes. En distingim de dos tipus. m.e. de transmissió (MET) i m.e. d'escombrada o scanning (MES)\n7. Teoria cel·lular Es pot resumir en tres punts: 1 - La cèl·lula és la unitat anatòmica de tots els éssers vius, ja que tots estan constituïts per una o més cèl·lules (a excepció del virus) 2 - La cèl·lula és la unitat de funcionament dels éssers vius: tota cèl·lula duu a terme les funcions bàsiques de tots els éssers vius 3- La cèl·lula és la unitat d'origen dels éssers vius, és a dir, que cada cèl·lula procedeix d'una altra preexistent, per divisió d'aquesta.\n8. Nivells d’organització cel·lular

El nivell cel·lular està constituït per un conjunt de molècules, les quals han arribat a un grau de complexitat suficient per manifestar propietats vitals .

Un organisme viu és un sistema integrat en el qual estructura i funció són inseparables.

http://www.johnkyrk.com/er.esp.html\n9. Diversitat cel·lular Diferents tipus cel·lulars: (a) Neurona; (b) Cèl·lula epitelial; (c) i (d) Cèl·lules musculars; (e) i (f) Cèl·lules sanguínies; (g) Cèl·lula òssia; (h) Espermatozoide En estudiar les cèl·lules procedents de diferents organismes o teixits, es pot observar un cert grau de diversitat cel·lular , sobre tot pel que fa a la forma i la grandària, tot i que totes presenten unes característiques bàsiques comunes:\n10. Totes les cel.lules presenten unes característiques comunes bàsiques:

Un embolcall que separa la cèl·lula de l’exterior i que regula l’intercanvi amb l’exterior.

• Un contingut cel·lular on es realitzen tots els processos químics.

• Un material hereditari que codifica la informació genètica.

\n11.

 A més d'aquests dos tipus tenim els virus, que se situen en la frontera entre les estructures vives i les inertes

Segons el grau de complexitat, poden diferenciar dos tipus d'organització cel·lular : *cèl·lula procariota i *cèl·lula eucariota Replicació del virus del sida\n12. la cèl·lula procariota Els procariotes són el conjunt d'organismes unicel·lulars que constitueixen el regne dels moneres , en el qual s'inclouen els bacteris i les algues cianofícies CARACTERÍSTIQUES: *L'absència d'una membrana nuclear que aïlle el seu ADN de la resta de la cèl·lula. *El seu material genètic està constituït per una única molècula d'ADN bicatenari, circular i nu (no associat amb histones). * Són cèl·lules molt més menudes i d'estructura molt senzilla ja que manquen la major part dels orgànuls típics de la cèl·lula eucariota.\n13. ADN bacterià Flagell Inclusions Morfoplasma Ribosomes Citoplasma Hialoplasma Bacteri (amb mesosomes) Membrana plasmàtica Paret bacteriana Pot mancar Capsula bacteriana Estructura dels bacteris\n14. Característiques de la cèl·lula eucariota:

La cèl·lula eucariota està present en els altre regnes dels éssers vius:

protistes (algues i protozous)

metazous ( animals)

metàfits (vegetals) i fongs .

Organització: nucli , separat del citoplama per una membrana nuclear, conté 2 o més molècules d'ADN bicatenari lineal associat a histones. El citoplama conté nombrosos orgànuls i sistemes de membranes com els mitocondris, cloroplasts, reticle endoplasmàtic…Aquests orgànuls estableixen tota una xarxa de compartiments cel·lulars interrelacionats que es reparteixen les funcions metabòliques\n15. Organismes procariotes i eucariotes Principalment pluricel·lular amb diferenciació de les cèl·lules; hi ha organismes eucariotes unicel·lulars (protista) Unicel·lular Organització cel·lular Per mitosi (o meiosi) Per bipartició Divisió cel·lular Compartimentació citoplasmàtica desenvo-lupada (orgànuls membranosos). Compartimentació citoplasmàtica escassa Citoplasma ARN sintetitzat i transformat al nucli; proteïnes sintetitzades al citoplasma ARN i proteïnes sintetitzades al mateix compartiment ARN i proteïnes ADN linial, molt llarg i associat a histones; organitzat en cromosomes i envoltat d'una membrana nuclear Circular en el citoplama; no combinat amb histones; sense separació de la resta del citoplasma ADN Nucli, cloroplast, mitocondri, etc Pocs o cap Orgànuls Aeròbic (anaeròbic facultatiu) Aeròbic o anaeròbic Metabolisme 10-100  m de llarg 1-10  m de llarg Grandària Protistes, fongs, plantes i animals Bacteris, cianofícies, micoplasmes Organismes EUCARIOTES PROCARIOTES\n16. Resum de la cel.lula Eucariotica Maduració, emmagatzegament i transferència de glucoproteïnes. Formació de membranes, i paret cel·lular. Sistema de cisternes de membrana aplanades Aparell de Golgi Síntesi, emmagatzegament i transport de lípids. eliminació de substàncies Cisternes de membrana intercomunicades R.E. Llis Síntesi, processament i emmagatzegament de proteïnes Cisternes membranals intercomunicades i amb ribosomes R.E. Rugós Síntesi de proteïnes Dues subunitats formades per ARN i proteïnes Ribosomas Centre organitzador de microtúbuls. Formació del fus acromàtic. Formació de cil·lis i flagells. Microtúbuls i petites fibres Centríols Organització i control de l'espai interior. Xarxa tridimensional formada per filaments proteics. Citoesquelet Participació en processos metabòlics Solució aquosa amb alta concentració de proteïnes, Hialoplasma Responsable de la forma de las cèl·lules; Paret primària i paret secundària de fibres de cel·lulosa Paret cel·lular Límit de la cél·lula i permeabilitat selectiva Mosaic fluíd: bicapa lipídica amb proteïnes ( + glucocàlix extern en cèl·lulas animals) Membrana cel·lular FUNCIÓ ESTRUCTURA COMPONENT\n17. Lloc de síntesi de les subunidats ribosòmiques. Regió esferoidal amb alta concentració d'ARN i proteïnes Nucléol Portador de la informació genètica ADN més proteïnes densament empaquetats Cromatina Conté enzims involucrats en la replicació de l'ADN i en la transcripció de l'ARN Composició semblant a l'hialoplasma. Nucleoplasma Separar i protegir l'ADN de la resta de la cèl·lula. Doble membrana amb porus Membrana nuclear Responsable de la fotosíntesi. Orgànuls amb doble membrana més una tercera en el seu interior (tilacoidal). Conté enzims, ADN i ribosomas. Cloroplasts Centrals energètiques de la cèl·lula: duen a terme la respiració cel·lular, consistent en l'oxidació de nutrients per a obtenir ATP. Orgànuls amb doble membrana. Presenten gran quantitat d'enzims, ADN i ribosomes Mitocondris Emmagatzemen substàncies: aigua, nutrients, substàncies de rebuig. Vesícules arrodonides Vàcuols Protecció contra productes tòxics del metabolisme Vesícules esfériques de membrana que contenen enzims oxidatius Peroxisomes Digestió cel·lular Vesícules esfériques de membrana que contenen enzims digestius. Lisosomes\n19. • Estructura present en qualsevol cèl·lula, que separa el medi extern del citoplasma cel·lular. • És una bicapa lipídica amb proteïnes (model del mosaic fluid). • L’estructura bàsica és com la d’altres membranes cel·lulars. Aquesta estructura general s’anomena “Unitat de Membrana” o “Membrana unitària”.\n20. Membrana unitària: Model de mosaic fluïd • La base estructural és la bicapa de fosfolípids. Aixó defineix dos zones hidròfiles a la part externa i una zona hodròfoba a la interna (part no polar dels fosfolípids). • El colesterol dóna més fluidesa. • Les proteïnes queden insertades en la bicapa lipídica. Les intrínseques tenen molta relació amb la part hidrofòbics, les extrínseques només amb la part hidrófila.\n21. LÍPIDS Fosfolípids Colesterol Glicolípids PROTEÏNES Proteïnes perifèriques Proteïnes integrals GLÚCIDS Glucolípids i Glucoproteïnes Components moleculars :\n22. Funcions generals de les membranes: 1 .- Delimitar compartiments intracel·lulars. 2.- Possibilitar la permeabilitat selectiva. Funcions de transport. 3.- Crear i mantenir gradients electroquímic. El que permet emetre o rebre senyals. 4.- Procurar la orientació activa de determinades molècules (enzims, receptors, canals) 5.- És el suport de reaccions químiques\n23.

Funcions de la membrana plasmàtica .

1.- Rebre i transmetre senyals, és a dir, controlar el flux d'informació entre les cèl·lules i el seu entorn. Això és possible gràcies a que la membrana conté receptors específics per als estímuls externs. Al seu torn, algunes membranes generen senyals, que poden ser químiques

o elèctriques (p. ex. les neurones).

2.- Proporcionar un mitjà òptim per al funcionament de les proteïnes de membrana (enzims,

receptors i proteïnes transportadores). Els enzims de membrana catalitzen reaccions que difícilment tindrien lloc en un mitjà aquós.

3.- Controlar el desenvolupament de la cèl·lula i la divisió cel·lular.

4.- Permetre una disposició adequada de molècules funcionalment actives (antígens, anticossos, etc.)

5.- Mantenir una permeabilitat selectiva mitjançant el control del pas de substàncies entre

l'exterior i l'interior de la cèl·lula. És el denominat transport cel·lular.

\n24. Transport passiu i transport actiu

El transport passiu és un procés espontani que té lloc sense despesa d'energia (ATP) per part de la cèl·lula. La direcció del transport ve determinat pel procés de difusió : pas de substàncies des de la zona més concentrada a la més diluïda.

Cal un altre mecanisme de transport que permet el pas de substàncies “ contracorrent” segons les necessitats cel·lulars: Aquest és el transport actiu . Aquest tipus de transport requereix una despesa d'energia metabòlica en forma d'ATP.\n25. La direcció en la que es mou espontaniament un solut carregat a través d’una membrana depen del gradient, o potencial electroquímic

El moviment net de soluts amb càrrega elèctrica ve dictat per una combinació del potencial elèctric (V m ) i la diferència de concentra-ció química a través de la membrana. El moviment net d’ions continua fins que el potencial electro-químic arriba a zero

\n26. Difusió simple a través de bicapa:

Molècules lipídiques com hormones esteroides

Substàncies apolars com l’oxigen (O 2 ) i el nitrogen (N 2 )

Molècules dèbilment polars i amb baix pes molecular, com l’aigua, el CO 2 , i la urea.

\n27. Difusió simple a través de bicapa: Per mitjà de proteïnes de canal o canals iònics ( En aquestes es pot regular l’obertura per voltatge , o per lligament) Així entren N a +,K+,Cl+....\n28. Difusió facilitada o per proteïnes transportadores o persmiase Aquesta té una especifitat més gran,permet el transpor de molècules més grans i del grau de saturació de les permiases.\n29. Classes generals de sistemes de transport\n31. ATPasa de Na + K +

En cèl·lules animals aquest sistema de transport actiu és responsable de mantenir les concentracions intracel·lulars de Na + i K + i de generar el po-tencial elèctric transmembra-na. Ho fa treient 3 Na + de la cèl·lula per cada 2 K + que entra. El potencial elèctric és bàsic pel senyal elèctric en les neurones. El gradient de Na + s’utilitza per dirigir el cotransport de soluts en diversos tipus de cèl·lules.

\n32. L’IMPULS NERVIÓS

Les neuones reben i trasmeten

\n33.

El potencial de membrana és el que permet la transmissió de l’impuls nerviós.

potencial de membrana és el voltatge de la diferència de potencial elèctric a un costat i a l'altre de la membrana El plasmática d'una cèl·lula. La membrana de les cèl·lules està polarizada, a causa de que hi ha un repartiment desigual de càrregues elèctriques entre l'interior i l'exterior de la cèl·lula. Això crea una diferència de potencial, sent l'exterior positiu respecte a l'interior. Canal tancat Canal obert Direcció de propagació de l’impuls Estat de repòs Estat actiu (potencial d'acció) Estat refractari temporalment Repolarització (K + ) K + K + Nucli cel.lular\n34. L'IMPULS NERVIÓS\n35. ENDOCITOSI: una regió de la membrana plasmàtica s’invagina per formar una cavitat EXOCITOSI: la mem-brana d’una vesícula es fusiona amb la membrana plasmàtica i el contingut de la vesí-cula és expulsat fòra de la cèl·lula Les molècules grans, tals com proteïnes i polisacàrids, generalment travessen la membrana per mecanismes d’exocitosi i endocitosi\n37. El citoplasma\n38.

El citoplasma constitueix la major part de la massa d'una cèl·lula.

• Es tracta d'una barreja molt complexa de molècules constituïda aproximadament per un 80% d'aigua i un 15-20 % de proteïnes. aminoaacids,monosacàrids, enzims, ARN t, ARN m....

• Si observem al microscopi òptic una cèl·lula, el seu citoplasma sembla una substància amorfa, gelatinosa, on podem distingir una sèrie d'estructures anomenades orgànuls.

• El citoplasma que envolta els orgànuls rep el nom de hialoplasma o citosol i està marcat per una densa xarxa de filaments proteics que en el seu conjunt forma el citoesquelet

El citoplasma cel·lular\n39.

Les cèl·lules eucariotiques posseeixen extensos sistemes de membranes intracel·lulars que envolten gairebé la meitat del seu volum total.

• Cada compartiment té funcions específiques que són dutes a terme per un grup característic d'enzims que es troben concentrats dintre de la membrana limitant del compartiment.

Els compartiments intracel·lulars permeten a la cèl·lula dur a terme alhora moltes reaccions químiques incompatibles sense que aquestes no puguen interferir entre si.\nFongs i bolets, primària\nReconeixent els fongs\n04 la relació\nEssers vius / Essers inerts


El Llista cedeix un empat (3-3) – La Manyana\nEl Llista cedeix un empat (3-3)\nEls llistats es queden a quatre punts de la quarta posició després d'un partit de transicions trepidants i de poc control\nNúria García / El capità del Llista Blava Andreu Tomàs\nEl Llista Blava va cedir un empat ahir a casa en la visita d’un Palafrugell a l’alça que vol optar a posicions europees.\nQuedar-se sense la victòria significa per al Llista Blava que la quarta posició s’allunya en favor d’un Caldes que va perdre contra el Liceo, però els lleidatans van desaprofitar l’ocasió.\nEl partit va ser un gaudi per als sentits. Des del primer minut els dos equips van intentar córrer quant tenien l’ocasió i això va derivar en pocs atacs estàtics llargs, moltes transicions i moltes ocasions de gol per als dos equips. Amb aquest panorama van destacar molt ahir els porters d’ambdós conjunts, tant Martí Serra defensant la meta llistada, com Marcel Lucon al Palafrugell.\nEl trepidant arrencada de el partit va portar el marcador d’un possible 0-1 després de la falta directa per la targeta blava a Uri Vives, que va parar Martí Serra, a l’1-0 que va convertir de penal el capità llistat Andreu Tomàs després que el forcés Bruno vaig donar Benedetto. El jugador de Tremp tornava a l’equip després d’haver complert un partit de sanció. I tot això enmig de l’power play de l’Palafrugell, o sigui que els lleidatans van marcar amb tres jugadors de camp a la pista. Els llistats van arribar a tirar tres penals a la primera part. El Palafrugell va mostrar les seves credencials amb el gol de l’empat, un gran rematada llunyana obra del seu golejador Sergi Canet. El Llista va reaccionar immediatament i va anotar un gol obra de Bruno que podia resultar un cop anímic per al rival.\nLa segona part va transcórrer de forma igualada, el Llista no va poder marcar el tercer i Xavier Aldrich va desviar un tir per empatar (2-2). Mikel Abeal va avançar els visitants i Bruno Di Benedetto va marcar l’empat final (3-3).


Activitats - Nit de l’Enologia - Nit de l’Enologia 2017 (Hotel Don Cándido de Terrassa) - Associació Catalana d’Enòlegs\nInici Activitats Nit de l’Enologia\nNit de l’Enologia 2017 (Hotel Don Cándido de Terrassa)\nL'Associació Catalana d'Enòlegs (ACE) i el Col·legi d'Enòlegs i Enòlogues de Catalunya (CEEC) van celebrar el divendres 31 de març la Nit de l'Enologia 2017 que va premiar el programa divulgatiu GLOPS de TV3 i l'enòleg Emili Pinyol i Carbó.\nEn el marc del 28è Congrés de l'ACE, s'ha celebrat La Nit de l'Enologia a les instal·lacions de l'Hotel Don Cándido (Terrassa), on s'ha lliurat el Premi a la difusió de la comunicació i el Premi a l'enòleg sènior o mèrit de l'enòleg amb més de 25 anys de professió. Tant l'Associació Catalana d'Enòlegs (ACE) com el Col·legi d'Enòlegs i Enòlogues de Catalunya (CEEC) fan palès amb aquests premis el reconeixement a la tasca realitzada per tots els professionals de l'enologia que diàriament lluiten per a que el sector vitivinícola català estigui al nivell més alt.\nEnguany ha estat guardonat amb el premi que distingeix la labor dels mitjans de comunicació al programa divulgatiu GLOPS de TV3 , destacant el seu missatge divulgatiu conduit per Carles Xuriguera , Fel Faixedas i Jordi Oliva . En els 13 capítols del programa, «Glops» recorre la geografia catalana descobrint les diferents denominacions d'origen, les varietats de ceps característiques de cada terra, el procés d'elaboració dels millors vins del país i tot el treball que s'amaga darrere una bona ampolla de vi.\nTambé es lliurà el premi a l'enòleg sènior que aquest any ha estat per a l'enòleg Emili Pinyol i Carbó , originari de Castellet i la Gornal, que des de què es va iniciar com aprenent a la Cooperativa de l'Arboç on segueix, la seva trajectòria ha estat sempre obtenir la millor «qualitat» del vi, essent pioner en la selecció del raïm com a primer element per aconseguir la qualitat final.\nEn el transcurs de La Nit de l'Enologia, es van entregar les acreditacions als col.legiats del Col.legi d'Enòlegs i Enòlogues de Catalunya.


La meua manera de perdre el temps: Abocaetes Beneixama\nHui he fet una nova ruta amb bici aprofitant el dia festiu. A les 7'30 he arribat a Beneixama on havia quedat amb Pedro, també estaven Carlos, Ramon, Jordi C i dos xics mes que no coneixia, crec que es diuen Oscar i Jordi.\nComencem a pedalejar i encara no ha eixit el sol, també fa frescor. Es dirigim cap a El Camp de Mirra pujant pel Calvari cap a l'Ermita de Sant Bertomeu, de seguida una baixadeta per senda on he patit una xicoteta caiguda, o mes ben dit.... m'he tirat jo al eixir-me de la senda per un colp a la ma amb una rama.\nContinuem per La Canyada i agarrem una altra senda cap amunt. Ja sobra la roba d'abrig que ens havíem posat.\nContinuem per la senda, molt bonica. Amb alguna lleu baixada però sempre cap amunt i ademés ciclable. Bones vistes.\nSi senyor.... molt bones vistes.\nAnem tot el temps crestejant la serra per la senda fins que arribem dalt de Villena i toca baixar....\nI menuda baixada wwwwwwwwwwwwoooooooooooooooowwwwwwwwww. Llevat d'un xicotet tram que hem fet per una senda que no tocava i hem tingut que remuntar uns metres amb la bici al llom, la resta ha sigut espectacular. El primer tram i sobretot el tercer tram de la baixada han sigut una autèntica delícia.\nArribem a Villena i Pedro ens ensenya de camí al bar on va tota la gent de Villena a traure el gos.\nL'esmorzar ha sigut un poc car (6'50€), però tenint en conter el tamany de l'entrepà, els pitxers de cervesa que hem begut i els xupitos.... be.... bo...\nReprenem la marxa, encara queda prou ruta. Després de deixar uns camins asfaltats comencem a pujar cap a la Serra de la Solana. Primer es per camí i després per senda però sempre amunt i amunt. Jo vaig fundit i quan diuen que es pot retallar ni ho dubte.\nAl final entre els que anàvem cansats i els que volien arribar prompte.... tots hem retallat la ruta per arribar abans. La segona baixada ha sigut senzilla però divertida. Veient el perfil no pareix que siga tan dura per cremar-me tant però pareix que els quilòmetres de senda per arribar a Villena van fent forat i el paró d'esmorzar.... encara mes.\nAl final la ruta ha estat molt be.... bon dia, bona companyia, senda d'anada bonica, primera baixada espectacular, bon esmorzar i una segona baixada després de mes senda... que mes es pot demanar???\nEl meu vídeo està al forn, aquest es un trailer de Jordi C i aquest el vídeo definitiu.\nHe arribat al poble al mateix temps que l'atleta Víctor Cerdà que està corrent mes de 1.800 km per a passar pels 266 pobles de la província de València en 30 dies dins de la iniciativa Camí Solidari per a recaptar fons per a la lluita contra lesmalalties rares.\nPublicat per Rafel Vidal a 18:46


Finestres del Farró: Questionari farronenc\nPodeu participar en aquest projecte de diferents maneres.\n2. Responent el Qüestionari Farronenc.\nCada persona entrevistada anirà responent aquest petit qüestionari. Tots els que vulgueu podeu respondre'l i enviar-me les respostes. Ho podeu fer com a comentari a algun post. Quan tingui 100 respostes les elaboraré i us explicaré els resultats.\nPersones que ja han respost el qüestionari ferronenc\n1. L'Andrea de l'Espiga del Farró\n1.De quin color és el Farró? Verde, como la esperanza\n2.Quin és el millor adjectiu per definir-lo? Familiar\n3. Quin és el teu racó predilecte del barri? El passatge Sant Felip\n4. Formula un desig de futur pel Farró . Mi deseo es que se mantenga unido como hasta ahora.\n2. Ester Rodríguez\n1.De quin color és el Farró Per mi el Farró és blau. Blau del cel clar com el d'avui\n2. Quin és el millor adjectiu per definir-lo? Familiar, cassolà, un poble\n3. Quin és el teu racó predilecte del barri? El racó que més m'agrada és el Passatge Sant Felip, tot i que el meu espai és la placeta Mañé i Flaquer, el centre del poble.\n4. Formula un desig de futur pel Farró Què el barri no perdí l'essencia.\n3. Pep Arisa\nPep 5 febrer de 2014 2.16\n1. De quin color és el Farró? Beix. El color de les façanes de moltes de les seves cases.\n2. Quin és el millor adjectiu per definir-lo? Tranquil (sobretot els diumenges de bon matí...)\n3. Quin és el teu racó predilecte del barri? No en sabria dir només un. Però si no hi ha cap més remei, per aquest ordre:\na) Els passatges de Sant Felip i de Mulet, testimonis –encara vius- del que degué ser, antigament, el barri: torres amb jardí davant i, sobretot, al darrera. Uns tranquis llocs per a passar-hi, tranquil•lament, tot badant.\nb) Les “placetes”, de Mañé i Flaquer, de Sant Joaquin i de la Torre. Veritables espais de trobada per als actes i festes veïnals.\nc) Les tabernes que, encara, sobreviuen: Ca la Pepeta, la Bodega Pàdua (quina llàstima que Can Benet i “la Piragua” ja no existeixen. Sort que algun nou bar-cafeteria, com el “Liadissimo”, permeten també, com si d’un cafè de poble es tractés, les trobades i converses).\n4. Formula un desig de futur pel Farró. Que, entre tots i totes, sapiguem conservar i –fins i tot- incrementar el sentiment de que formem part, com si d’un petit nucli rural es tractés, d’una mateixa comunitat.\nclelia colombo 6 febrer de 2014 5.36\n1. De quin color és el Farró? El Farró és de color teula.\n2. Quin és el millor adjectiu per definir-lo? Familiar, és un barri en el que tothom es coneix, és un petit poblet dins de la gran ciutat de Barcelona.\n3. Quin és el teu racó predilecte del barri? La placeta de Sant Joaquim.\n4. Formula un desig de futur pel Farró. Que segueixi mantenint l'ambient amigable i familiar que el caracteritza.\n1.De quin color és el Farró? Blau\n2. Quin és el millor adjectiu per definir-lo? Petit\n3. Quin és el teu racó predilecte del barri? Els passatges tancats\n4. Formula un desig de futur pel Farró. Que millori molt la neteja en tots els seus aspectes.\nAlba Colombo 11 març de 2014 9.21\n1. De quin color és el Farró? El color que jo li dono al Farró és el blau, del lliri blau. Aquesta en el llenguatge de les flors, segons “El lenguaje de las flores de Kate Greenaway” significa confiança. Tots podem entendre que remeti a confiança el barri però també m’agrada la idea del Lliri ja que el seu nom be de Iris, en honor a la deessa grega del valor. El barri com la flor, cultiva el seu valor en un entorn de confiança tant a ple sol com a l’ombra, admet qualsevol tipus de terreny però s’adapta millor als llocs rocosos. Per tot això per mi el color del Farró es el blau, el blau lliri.\n2. Quin és el millor adjectiu per definir-lo? Atractiu. El meu adjectiu no es centra tant en l’aspecte físic que te el barri sinó en l’atractivitat que t’envolta quan el vas coneixent poc a poc. Per les persones que et comencen a saludar pel carrer, per la proximitat social que cultiva i sobretot per la construcció d’un microcosmos enmig de grans fronteres de circulació.\n3. Quin és el teu racó predilecte del barri? Encara que no ho diria ningú, el meu racó del barri és el tros de carrer Pàdua entre Saragossa i General Mitre. Un tros de carrer malgirbat, que mai a quedat clar de quina part del barri és; de la part de Pàdua serena i amable o ja forma part de la ronda de circulació. A mi m’agrada ja que sempre que hi passo estàs sòl, a les seves aceres estretes i grises, tens temps de pensar en tu, en allò que en aquell moment t’és important, no hi ha massa res que et distregui. Són els minuts íntims d’un tros de carrer malgirbat que no et distreu en rés sinó només en els teus pensaments.\n4. Formula un desig de futur pel Farró Que segueixi essent el Farró, essent confiança, valor i amabilitat, i que en alguns trossos encara que siguin malgirbats siguin útils per algú. Que no perdi la seva identitat, però adaptant-se a la modernitat sense excloure a ningú, sinó seguint fent Farró.\n7.Enric Isern de l'Atelier 21-3-2014\n2.Quin és el millor adjectiu per definir-lo? Creativitat\n3. Quin és el teu racó predilecte del barri? L’espiga del farró i la terrassa del chino\n4. Formula un desig de futur pel Farró. Que mai canviï


Fase actual: Revisió de candidatures\nLa presentació de candidatures per a la convocatòria actual (2021-2022) va finalitzar el 30 de juny. Actualment ja no és possible registrar-se a aquesta convocatòria.\nUn cop s'hagi realitzat la decisió dels reconeixements 2021-2022 (a l'octubre) es publicaran les bases de la convocatòria següent i s'obrirà el termini de registre i presentació de documentació dels centres educatius interessats.\nSi el teu centre educatiu està interessat a presentar-se a la propera convocatòria podràs trobar informació a partir d'octubre en aquesta mateixa web, a les nostres xarxes socials ia través del nostre butlletí informatiu.\nQuè són aquests reconeixements?\nNovetats en la convocatòria 2021/22\nDes d'aquest curs, les convocatòries de reconeixements a centres referents seran bianuals, fet que suposa alguns canvis en el procediment. Consulta les bases per a informació detallada.\nLa convocatòria passa a ser oberta i permanent, així hi ha més temps durant el què els candidats poden presentar la seva documentació.\nL'actual convocatòria es va obrir l'1 de febrer de 2021 i va quedar tancada el 30 de juny 2022. El resultat de la mateixa es donarà a conèixer el proper mes d'octubre.\nPer a informació sobre el procés i futures convocatòries podeu contactar amb [email protected].\nDescobreix exemples de bones pràctiques a centres referents


Never Run Alone: de març 2010\n17ª MITJA DE MONTORNES.\nParticipació del Never a la 17ª Mitja Marató de Montornès, en aquesta cursa participen els atletes Miguel, Jordi, Miquel i Fran, ha causat baixa d’última hora l’atleta Floren. Per començar, tot i sortir amb temps de sobres, una retenció a la carretera de la Roca ens fa arribar a la línia de sortida només 40 minuts abans. A corre-cuita anem ha buscar els dorsals i veiem que avui no seria el nostre dia, unes cues bastant importants que fan que després de posar-nos de curt i anar al servei, tenim el temps just per arribar a la línia de sortida.\nAvui la cursa es presentava amb objectius molts diferents, Jordi que s’entrena amb el Joan i esta com una moto, a rebaixar temps. El Miquel amb problemes de genoll no les tenia totes de poder acabar la cursa, el Miguel que reapareixia després de la seva lesió a intentar a finalitzar dignament, i el Fran a fer un rodatge llarg. Així les coses, el Jordi només sortir tira endavant, i els altres tres atletes fan un grupeto per anar fent. Als voltants del p.k. 7 el Miquel es despenja d’aquest grup i les seves previsions es fan realitat i al p.k. 9 ha d’abandonar. Per la seva part i com que el recorregut és d’anada i tornada a l’alçada del p.k.11 ens creuen amb el Jordi i com tres minuts darrera d’ell el globus de 1:35 minuts, per la qual cosa els seus objectius s’estaven complint. Darrera d’ell Miguel i Fran continuaven en grup i els quilòmetres anaven avançant. A l’altura del p.k. 18 el Miguel comenta al Fran que al pas per la línia d’arribada al p.k. 19 es retirarà ja que porta els bessons molt carregats, per la qual cosa el Fran continua en solitari fins a la meta, realitzant una sèrie de 3,1 quilòmetres.\nAl final i a les alçades de temporada que ens trobem, resultat espectacular pel Jordi, els entrenaments secrets que fa junt al Joan estan donant els seus fruits, mala sort pel Miquel, retorn digne del Miguel, i bon rodatge pel Fran. Un cop finalitzada la cursa queda la post-mitja, que és anar amb la caixa d'obsequis Henkel fins al cotxe, que per que us feu una idea aquí us penjo la foto, tot el que hi ha a la foto ho poseu en una caixa i cap al cotxe.\nJordi 1:31:21 Impresionant progressió.\nFran 1:45:35 Correcte.\nMiguel Abandó p.k. 19 Benvingut crack i una forta abraçada.\nMiquel Abandó p.k. 9, a recuperar-se aviat.\nPublicat per Fran a diumenge, de març 28, 2010 Cap comentari:\nPublicat per Fran a dimarts, de març 23, 2010 Cap comentari:\nPublicat per Fran a dimarts, de març 09, 2010 Cap comentari:\nPublicat per Fran a diumenge, de març 07, 2010 5 comentaris:\nEL CONTE ENRERE.\nQuedem cinc dies per la marató, el treball ja esta fet, i avui els nostres atletes ja han rebut la notificació del seu número de dorsal. Els nervis comencen a fer-se sentir, i tot i l’ensurt d’última hora, refredat d’en David. El proper diumenge el Never tindrà set atletes a la sortida del Marató. Com no podia ser d’una altra manera amb la sort que tenim aquest any, per diumenge s’esperen pluges, tant de bo no l’encertin. Des d’aquest blog només desitjar sort a tots i totes els participant.\nAls nostres atletes els trobareu:\nDavid 1887 El veureu per meta al voltant de les 3:15 – 3:30 hores.\nJose 1923 El veureu per meta al voltant de les 3:15 – 3:30 hores.\nFran 5613 El veureu per meta al voltant de les 3:30 – 4:00 hores.\nJordi 5622 El veureu per meta al voltant de les 3:30 – 4:00 hores.\nPani 5638 El veureu per meta al voltant de les 3:30 – 4:00 hores.\nCeci 5444 El veureu per meta al voltant de les 4:00 – 4:30 hores.\nMiquel 10135 El veureu per meta al voltant de les 3:30 – 4:00 hores.\nSi ens veieu entrar així, serà un bon senyal, haurem arribat a meta.\nSORT A TOTHOM I FORÇA NEVER, FINS DIUMENGE.\nPublicat per Fran a dimarts, de març 02, 2010 3 comentaris:


El nou Govern de Muro aposta per la municipalització dels serveis públics | ARA Multimèdia\nUn nou edifici per a la Policia Local, mantindre l'aposta pel polígon Mancomunat, una solució per a la Plana de Muro eliminant la barrera de la Nacional 340, convertir el pont de Ferro en zona per a vianants, la construcció d'un cementiri municipal, consultes ciutadanes periòdiques i dos noves regidories: de la dona i una altra animalista. Són alguns dels punts que proposa el 'Consens Programàtic' presentat pel nou consistori murer.\nEl nou govern de Muro, format per regidors no adscrits (abans d'Esquerra Unida), el Partit Popular i Ciutadans, ha presentat el document que marca els projectes que es duran a terme els pròxims anys. És un programa ambiciós, sota el nom de 'Consens Programàtic', i on es manté l'aposta per la remunicipalització de determinats serveis, una qüestió ja debatuda els últims anys a Muro. Es concreten els dos serveis a remunicipalitzar: el de l'aigua i el de neteja, tant d'edificis com viària. Però a més, es proposa analitzar la viabilitat d'una "empresa pública municipal social".\nUn altre dels apartats és un programa de millora de la gestió dels recursos municipals, on es preveu controlar el treball del personal de l'Ajuntament amb una gestió informatitzada que permeta "un seguiment, tant de les tasques com de la gestió dels projectes encomanats".\nEl document, que es pot consultar complet ací, apareixen projectes que ja estan en marxa, com el polígon Mancomunat, o la construcció del nou Bracal. I també noves propostes, com la construcció d'un cementiri municipal, o la creació d'una escoleta amb la compra de terrenys al costat del CEIP Montcabrer.\nTambé s'anuncia un nou edifici, propi, per a la Policia Local. Amb aquest col·lectiu els conflictes han sigut nombrosos els últims anys, i el document els inclou en un apartat propi en la secció de Personal, amb la creació d'una mesa sectorial i l'adequació progressiva del nombre d'efectius.\nI molts més projectes. Condicionar la Casa del Ferro com a Casa de la Joventut. Construir un nou edifici que servisca de magatzem i d'oficines dels serveis municipals. Un projecte integral per al parc del Batà. Un estudi per a fer el pont de Ferro per a vianants dins la via verda. O una bossa d'obres municipals per a les empreses.\nTambé es planteja buscar una solució per a la plana de Muro, amb la "cessió de la Nacional 340" per eliminar les barreres viàries als veïns. Es proposa inclús una actuació integral amb modificació del Pla General.\nEl document inclou la creació de dos regidories: una animalista, i una altra de la dona. Millores per a les pedanies "respectant les seues peculiaritats i donant-les visibilitat". I de les qüestions d'interés general es faran consultes periòdiques per a saber "el que sent" la ciutadania.


farmaciajoansans.com | Tens les teves defenses preparades per l'atac?\nDurant certes èpoques de l’any baixem la guàrdia i modifiquem les nostres rutines: canviem els horaris dels àpats, els horaris de son, etc. Aquest tipus de conductes posen a prova als nostres mecanismes defensius, comprometent la nostra salut.També el medi ambient suposa un continu desafiament: Contaminació, químics tòxics, bacteris, virus,… afegeixen estrès al sistema immunològic\nMolts són els factors que alteren les nostres defenses; uns no dependen de nosaltres, (malalties autoimmunes, canvis estacionals, edats extremes de la vida …), i els altres factors externs sobre els quals sí podem actuar: una alimentació desequilibrada, el fum del tabac, la cafeïna, la contaminació ambiental, l’estrès, el sedentarisme, l’excés d’exercici físic , provoquen que el nostre organisme i sistema immunològic es debiliti, facilitant el contagi d’infeccions (refredats, grips, cistitis, etc.) i una major durada de les mateixes.\nL’alimentació és un factor molt important per al sistema immunològic. Si és inadequada o insuficient es produeix una caiguda de les defenses.\nEl final de les vacances estivals és un bon moment per ajudar el nostre sistema immunològic a fer front als agents patògens que l’ataquen. Unes bones estratègies per augmentar la immunitat natural les trobem en l’alimentació i l’exercici físic.\nL’alimentació és un factor molt important per al sistema immunològic. una dieta variada amb una proporció adequada de tots els nutrients (greixos, hidrats de carboni, proteïnes, vitamines, minerals) ens garanteix un equilibri intern que alhora serveix com a escut protector. Les dietes riques en greixos redueixen la resposta immunològica; no obstant això, no és només una qüestió de quantitat, ja que la procedència dels greixos que introduïm en la nostra dieta també és important. Convé incloure greixos monoinsaturats, presents en el peix blau, fruits secs, oli d’oliva, gira-sol o soja. Consumir regularment productes lactis fermentats contribueix a augmentar les defenses.\nCOM MANTENIR LES DEFENSES:\nHem de dormir suficient cada nit. El somni no es recupera.\nTenir una dieta alimentària saludable i equilibrada.\nEliminar (Costi el que costi) el consum de menjar ferralla, menjar precuinat o rica en greixos.\nReduir el Consum de sucre i farines refinades.\nBaixar o eliminar el consum de begudes alcohòliques, gasoses o estimulants.\nTractar de reduir o eliminar els aliments fregits.\nEvitar el Consum de: drogues, tabac, alconhol, etc.\nPer enfortir el sistema immunitari ens podem ajudar de diversos complements: L’equinàcia , que enforteix les defenses perquè actua augmentant les cèl·lules responsables del funcionament del sistema immune i el pròpolis , coneguda per la seva gran activitat antisèptica i per la seva gran eficàcia en problemes de coll i gola.\nFes click en cada un dels productes per poder saber-ne més.\nOleocaps 4; Defenses Naturals\nMel defenses naturals BIO\ndefensesprevenció refredatspròpolisrefredatssaludsisteme inmunològic


La Plataforma Son Bonet Pulmó Verd organitza aquest diumenge un pancaritat reivindicatiu.\nLa Plataforma Son Bonet Pulmó Verd ha organitzat per aquest diumenge un pancaritat reivindicatiu amb un passeig pel nou bosc de pins i ullastres sembrat en les últimes setmanes. L'acte començarà a les 11:00 hores i s'hi podran trobar camisetes i altres productes per donar suport a la campanya.\nEn aquest sentit, aquest dissabte la Plataforma ha realitzat una nova acció reivindicativa penjant una pancarta per a rebutjar el projecte d'AENA de construir un parc fotovoltaic dins de l'espai lliure públic. Aquesta acció s'ha realitzat just a l'entrada de l'Aeròdrom de Son Bonet.\nAmb aquesta acció els participants han volgut mostrar la seva postura contrària a aquest projecte, que cada dia suma més suports, i han assegurat que prosseguiran amb les accions de protesta fins que els escoltin.


Las Mairas Fuente Encalada Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCarretera La Baneza Km. 13 Za-110, Fuente Encalada, Fuente Encalada, Espanya, 49618 - Veure al mapa\n"Great location, fabulous food, extremely friendly staff. Did..."\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Fuente Encalada, no busqui més enllà de Las Mairas. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Las Mairas, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de restaurant, premsa, bar, caixa forta.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Las Mairas és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Fuente Encalada.\nTots els comentaris (44) Parelles (31) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants petits (5) Famílies amb infants grans (1) Grups (5)


El mediàtic diputat es consolida com el polític més ben valorat pels espanyols segons les enquestes i la seva formació apunta al Congrés, tot i que UPyD segueix blindant el centre.\nAssumptes com la Llei de l'avortament, la prohibició del burca o la memòria històrica projecten ombres en una formació que ja ha tingut trànsfugues cap a la ultradretana PxC.\nAlbert Rivera en una roda de premsa a la seu de Ciutadans\n17 de febrero de 2014 07:44h\nEl líder de Ciutadans (C's), Albert Rivera, és el polític més ben valorat en el conjunt d'Espanya. La seva popularitat, forjada a foc lent en platós de tot el país, està a l'alça i hi ha qui parla fins i tot de 'l'efecte Rivera', un singular fenomen que des del passat mes de gener recorre el país amb el Moviment Ciutadà sota el braç. Algunes enquestes situen el mediàtic diputat al Congrés, amb un marge d'entre 2 i 4 escons, mentre que a Catalunya es podria convertir en la tercera força del Parlament, amb entre 16 i 18 escons. Un resultat que significaria doblar el nombre actual de diputats i posar-se per davant del PSC i només per darrere d'ERC i CiU.\nNo obstant això, l'èxit de Rivera no està exempt d'una constant ambigüitat que ha projectat ombres després de les llums de la seva inqüestionable cintura política. Mentre uns l'aclamen als platós –acumula diversos premis d'oratòria–, altres el titllen de populista. Mentre alguns veuen en ell una prometedora carrera política, uns altres creuen que el seu discurs rescata de la tomba el lerrouxisme que va dividir la societat catalana de principis del segle passat. Alguns veuen en la seva indefinició un mèrit estratègic, mentre que altres li recorden el seu pas –més o menys fugaç– per les Noves Generacions del PP i es pregunten si, en un suposat exercici del poder, se situaria més en l'eix dretà que en l'esquerrà.\nUn dels articulistes que més ha escrit sobre el tema, el catedràtic de Ciència Política de la Universitat de Barcelona, Rafael Martínez, el defineix com "un extraordinari líder, dels millors que hi ha avui dia" i atribueix a la seva figura una part importantíssima de l'èxit del partit. Altres analistes, com Edgar Rovira, del col·lectiu Gerrymandering, situen l'auge de C'S en un context de descrèdit de les institucions i de crisi política que perjudica els dos partits majoritaris i obre un escenari de noves formacions. "Ciutadans es fa un forat al centre de l'espectre polític, on els grans partits tenen més pèrdues. No li interessa la lluita en l'eix esquerra, amb molts actors competint, ni tampoc en l'extrema dreta, un espai fins ara ben defensat pel PP". De moment, el discurs de regeneració democràtica i anticorrupció han estat arguments suficients perquè Ciutadans eviti posicionar-se en excés. Una ben administrada ambigüitat que ha estat, fins ara, una aposta guanyadora i ho seguirà sent mentre la formació de Rivera no tingui quota de poder.\nL'última enquesta del CIS reflectia que la percepció ciutadana situava a Ciutadans com un partit més conservador que CiU. Un extrem que s'explica més per la desfilada sense complexos del seu líder pels platós de l'extrema dreta, que per la seva intenció programàtica de cobrir el "centre-esquerra no nacionalista". La pregunta és, més enllà del seu innegable tendència de compartir plató amb Jiménez Losantos, Eduardo García Serrano, Mario Conde o Alejo Vidal Quadras i companyia, quins altres indicadors desvirtuen el suposat perfil progressista de Rivera?\nViladecans: ¿Anècdota o indici?\nViladecans: ¿Anècdota o indici?Una possible resposta la podem trobar al municipi de Viladecans, el tercer en població de la comarca del Baix Llobregat, després Cornellà i Sant Boi. L'estiu passat, el candidat de Ciutadans, Manuel García Florido, es va donar de baixa del partit per afiliar-se a l'agrupació xenòfoba de Plataforma per Catalunya (PxC). Llavors, la formació del polèmic líder de PxC, el falangista confés Josep Anglada, va assegurar en un comunicat que, a més de Florido, havien entrat en el seu partit "tots els militants de Ciutadans a Viladecans en bloc".\nSegons Edgar Rovira, les dues formacions "comparteixen frontera electoral", encara que matisa que "de moment, són una minoria els votants que es mobilitzen per elements racistes o per discursos anti-UE, i una majoria els que ho fan per un discurs d'atac als partits majoritaris i de regeneració democràtica". Per a la seva companya del mateix grup, Gerrymendering, Berta Barbet, els traspassos de vots entre les dues formacions s'expliquen partint de la idea coincident que "res no funciona i que tot és culpa dels polítics de sempre".\nSanitat i immigració i prohibició del burca\nSanitat i immigració i prohibició del burcaNo obstant això, el de Viladecans no és l'únic interrogant que planteja el suposat perfil progressista de Ciutadans. L'abril de l'any passat, en un ple al Parlament, la formació de Rivera va ser l'única, juntament amb el PP, que es va posicionar a favor de la limitació de la sanitat per als immigrants irregulars. Aquell mateix mes, Ciutadans va posar sobre la taula el debat sobre la prohibició del burca, un dels temes que més ha usat l'extrema dreta europea per estigmatitzar i perseguir determinats col·lectius d'immigrants.\nNi la primera moció, ni la segona, van ser defensades pels principals líders, Rivera i el seu escuder, el diputat Jordi Cañas. En aquests temes més espinosos, van ser actors secundaris de la formació, com José Manuel Villegas, en el cas dels immigrants irregulars, i Carina Mejías, en el del burca, els encarregats de posar cara i veu a ambdues mocions. Partits com PSC i ERC van qüestionar el canvi de Ciutadans en els seus principis socials i partits situats més a l'esquerra del Parlament, com ICV-EUiA i la CUP, van titllar a Ciutadans de "populista i xenòfob".\nMemòria històrica i llei de l'avortament\nMemòria històrica i llei de l'avortamentTampoc trobem cap rastre de la seva inquietud per la memòria històrica, tret identitari de les esquerres. De fet, al Parlament formacions com ICV-EUiA li han retret el bloqueig, via pressupostos, d'organismes com el Memorial Democràtic, l'Institut Català Internacional per la Pau i el Museu Memorial de l'Exilil'Institut Català Internacional per la PauMuseu Memorial de l'Exili. Això sí, en la prosa del manifest que dóna forma a Moviment Ciutadà llegim frases reveladores de l'Espanya monocolor: "La nova etapa exigeix tancar i enterrar el capítol de les dues Espanyes, així com les lluites territorials".\nTampoc hi ha una opció nítida en una de les últimes lleis més controvertides, com la de l'avortament, on Ciutadans ha votat en contra per acabar abstenint-se en dues mocions molt similars debatudes aquesta setmana al Parlament. "Albert Rivera sap perfectament que una part important dels seus votants són de dreta o centredreta, i prefereix no perdre suports en qüestions de tipus social que, teòricament, qualsevol partit de centre defensaria", explica Bernat Gimeno, analista i màster en Màrqueting i Comunicació Política.\nEl cordó vermell es passa al taronja?\nEl cordó vermell es passa al taronja?La implantació territorial de Ciutadans a Catalunya és particularment fort en les comarques de l'àrea metropolitana de Barcelona, coneguda com el cinturó roig -on va obtenir el 80% dels seus vots en les passades autonòmiques- i, en menor percentatge, a les comarques costaneres de Tarragona. PSC i PP han estat les principals víctimes de Ciutadans, encara que segons el catedràtic Rafa Martínez, aquests no han estat els únics transvasaments de vots. "Els analistes ens vam quedar amb la boca oberta quan vam comprovar que Ciutadans li està traient vots fins i tot a CiU. El desgast del PSC va portar a molts votants a optar pel seu rival, CiU, que, després del gir sobiranista, va perdre tot aquest suport en benefici de Ciutadans".\nEn l'última campanya per a les autonòmiques, va ser habitual veure les furgonetes de Ciutadans desplaçar-se per Santa Coloma de Gramenet, Sabadell, Terrassa, Sant Feliu de Llobregat, Montcada, Sant Joan Despí o Granollers. Entre diferents arengues, una de les més repetides i representatives de l'estratègia de Rivera va ser: "No demanaré perdó perquè la meva mare sigui de Màlaga". És aquí on radica un dels grans actius de Ciutadans: reduir la diversitat cultural que des de sempre havia estat un actiu del catalanisme polític a una hipòtesi de persecució.\nLa suposada persecució contra els castellanoparlants i contra els qui se senten espanyols a Catalunya no és una idea nova en l'argumentari polític -el PP d'Aznar i els seus aplaudidors mediàtics tenen encara la patent-, però sí que era la primera vegada -o una de les primeres, amb el permís d'Alejo Vidal Quadras- que l'abanderava un polític català. No obstant això, la realitat que es dibuixa en política no sempre coincideix amb la realitat social. Per a alguns analistes, com Gimeno, "Rivera desvirtua completament la realitat que es viu a Catalunya" i descarta que hi hagi cap conflicte social per una qüestió lingüística. De fet, la diversitat és tal que, com recorda Gimeno, ha sorgit Súmate, una plataforma de ciutadans castellanoparlants que resideixen a Catalunya a favor de la independència.\nAssalt al Congrés amb el permís d'UPyD\nAssalt al Congrés amb el permís d'UPyD Des de fa tres mesos el partit de Rivera lidera una croada per tota la geografia espanyola presentant la plataforma cívica Moviment Ciutadà que, segons els seus impulsors, suma ja més de 50.000 signatures de suport i podria ser la palanca que empenyi el partit al Congrés. Així ho ve insinuant Rivera, aclamat allà per on passa –més de 1.400 persones van assistir a la presentació a Sevilla– i multiplicant simpaties –a València Ciutadans va passar de 93-356 militants i més de 1300 simpatitzants.\n"El discurs anti-nacionalista perifèric juntament amb el de regeneració democràtica són suficients per fer-se un lloc en l'espai polític espanyol, com ha demostrat UPyD. El que està per veure és la mida d'aquest espai, però sembla difícil que hi càpiguen dos partits", explica la politòloga Barbet. Per a ella, "el principal problema de Ciutadans en la política espanyola és UPyD, de la mateixa manera que per a UPyD la presència de Ciutadans fa impossible la seva progressió a Catalunya". A jutjar per les reiterades plantades de la formació de Rosa Díez –l'última d'elles en la sol·licitud de concurrència conjunta a les europees– res sembla indicar que UPyD es deixi disputar el seu espai electoral a la cambra baixa. Per cert, una diferència que pot arribar a ser clau si les dues forces s'embranquen en la batalla pel centre: militar a UPyD costa 20 euros mensuals, en Ciutadans sols 10.\nLes europees de maig: prova de força\nLes europees de maig: prova de forçaEl que sí servirà per fer-se una idea de la força real de la formació seran les pròximes eleccions europees, on l'advocat Javier Nart, l'escriptor Juan Carlos Girauta –tots dos s'han guanyat el lloc des de les seves poltrones mediàtiques– i la també lletrada Carolina Punset –filla del divulgador científic i exministre d'UCD, Eduard Punset– es postulen com els tres primers de la llista, respectivament.\nCal recordar que, en les anteriors eleccions al Parlament Europeu (2009), la formació de Rivera va provar sort presentant-se amb la plataforma Libertas en una llista liderada per l'exdirector l'ONCE Miguel Durán. Aquest invent acabaria amb una crisi interna –es va cobrar la baixa del llavors diputat Antonio Robles– per haver concorregut en coalició amb partits ultradretans europeus. Caldrà veure quins suports té Rivera i com els gestiona per confirmar si, com diuen en un dels seus programes preferits, s'acaba portant el gat a l'aigua .\n17 de febrero de 2014 - 07:44 h


Divendres 24, Maig de 2013 09:33 Versió impresa\nCISA - APARTAMENT A ESCALDES - ENGORDANYHabitatges - Apartament nou a estrenar a Escaldes - Engordany. Vistes magnifiques a tota la vall d'Escaldes. Cuin...CISA - ÀTIC A PAL ( LA MASSANA )Habitatges - Àtic espaiós molt acollidor en edifici molt tranquil a prop de Pal. El saló menjador té 45m2 apr...CISA - ÀTIC A LA MASSANAHabitatges - Àtic de recent construcció al poble de la Massana. Tres dormitoris dobles, un bany amb banyera i l...Publica el teu anunciMés\tEnquesta de la setmana


Anna Alzamora, Gerent d’Alzamora Carton Packaging guanya el guardó PREMI DONA EMPRESÀRIA DE CATALUNYA 2019 | Web Oficial de l'Ajuntament de Sant Joan les Fonts\nEl Premi Dona Empresària CaixaBank s’inscriu en el programa Wengage de l’entitat, que desenvolupa i promou el valor de la diversitat i la igualtat d’oportunitats. Gonzalo Gortázar, conseller delegat de CaixaBank, ha fet el lliurament dels guardons territorials del Premi Dona Empresària CaixaBank 2019, que reconeix la trajectòria professional i el talent de les directives líders a Espanya. El guardó, que celebra la seva tercera edició, s’ha consolidat a nivell nacional pel seu suport a la dona empresària i emprenedora.\nA la direcció territorial Catalunya –que inclou les comarques de Girona, Tarragona, Lleida i la Catalunya Central- la guanyadora ha estat Anna Alzamora, directiva d’Alzamora Carton Packaging, empresa gironina especialitzada en la fabricació d’envasos de cartró situada a Sant Joan les Fonts. Alzamora és emprenedora, amb gran poder de lideratge i persistent amb els seus reptes i objectius. A partir de l’any 2000 va assumir el càrrec de gerent i administradora d’Alzamora Packaging, una empresa familiar però referent a nivell provincial. Sense por als canvis i oberta sempre a noves oportunitats, Anna ha portat l’empresa a una altra dimensió, a la internacionalització, a ser una empresa d’avantguarda amb l’afany d’estar sempre un pas per davant, tant a nivell d’equip com d’instal·lacions.\nAlzamora Group situa els seus orígens fa 120 anys enrere, fet que l’ha convertit en un referent a nivell europeu, havent rebut nombroses distincions i premis per la qualitat del seu treball a nivell nacional, internacional i mundial. L’objectiu d’Alzamora Packaging és satisfer les necessitats dels seus clients a nivell de qualitat, servei i innovació, elaborant solucions de Packaging customitzades, eficients i respectuoses amb el medi ambient.\nDurant la seva intervenció, Gonzalo Gortázar ha explicat que “El nostre compromís amb l’impuls de la igualtat i la diversitat està en el centre del model de banca socialment responsable de CaixaBank. Amb el programa Wengage, en el qual s’inscriu el Premi Dona Empresària, CaixaBank vol contribuir al desenvolupament del talent i a la igualtat d’oportunitats. Avui, l’entitat compta amb el 40,1% de dones en posicions directives”.\nEl Premi Dona Empresària CaixaBank s’ha consolidat a nivell nacional pel seu suport a la dona empresària i emprenedora. S’inscriu en el programa Wengage de CaixaBank, que promou el valor de la diversitat i la igualtat d’oportunitats desenvolupant una sèrie d’accions a l’àmbit intern dirigides a impulsar el talent i el desenvolupament professional de les dones de l’entitat. A tancament de maig 2019, l’entitat compta amb un 40,1% de dones en posicions directives.\nEn l’àmbit extern, CaixaBank promou premis i conferències per incrementar la visibilitat de les dones en múltiples àrees de responsabilitat. És el cas del Premi Dona Empresària CaixaBank, que reconeix la trajectòria de dones del món empresarial; o els premis WONNOW que, en col·laboració amb Microsoft, premien a les millors estudiants en matèries STEM (Ciències, Tecnologia, Enginyeria i Matemàtiques, en les seves sigles en anglès). A més, en 2018, CaixaBank va impulsar 70 trobades a Espanya per conscienciar sobre el valor de la diversitat; i 11 jornades Diversity Talks a la xarxa internacional del banc.\nWengage pertany al Pla de Diversitat de CaixaBank, que fomenta la diversitat en totes les seves dimensions i reflecteix el model de l’entitat de banca socialment responsable, compromesa amb l’entorn, amb vocació social i que contribueix al desenvolupament de les persones i del conjunt de la societat.\nRedacció: Girona Notícies