Projectes del Curs | Escoles Fasia\nDedicarem dues sessions setmanals a treballar una obra literària, en castellà. Durant aquestes sessions, els alumnes llegeixen individualment un capítol i posteriorment, es fa la lectura de forma grupal en veu alta. Per treballar la comprensió lectora, realitzen diferents activitats relacionades amb el capítol treballat.\nRespectar l’ambient de lectura de l’aula.\nGaudir de la lectura individual.\nSeguir la lectura en grup.\nLlegir utilitzant un to de veu adequat.\nRespectar la lectura dels companys.\nComprendre el text treballat.\nSintetitzar i extreure, amb ajuda, les idees principals del text.\nSeguir el fil conductor de la història.\nFamiliaritzar-se amb els format periodístic (paper i digital)\nFomentar una lectura crítica de la informació\nTreballar l’expressió escrita\nTreballar l’expressió oral\nAmpliar la cultura general dels alumnes\nAquest projecte vol millorar la orientació dels alumn@s tant a nivell corporal, millorant el coneixement de l’esquema corporal, com aprendre a emprar l’app del google maps i orientar-se en un plànol i seguir-lo pel carrer.\nSeguir ordres espacials sobre una quadrícula al paper.\nSeguir ordres espacials en els jocs orals a través del propi cos.\nSaber portar l’Scratch d’un lloc a un altre de la pantalla donant-li ordres.\nSaber portar l’Scratch a un lloc concret de la pantalla.\nFamiliaritzar-se amb l’app de tmb.cat\nSaber fer anar el “vull anar” de tmb.cat.\nSaber buscar la ruta de les excursions al tmb.cat, vull anar.\nIdentificar les rutes més ràpides de les proposades.\nFamiliaritzar-se amb els plànols.\nSaber situar-se en el plànol en diferents moments del recorregut.\nMillorar en el seguiment de recorreguts marcats al plànol.\nEs tracta d’elaborar entre tots un menú equilibrat i senzill per a oferir als mestres els dies de claustre. Escollirem entre diferents opcions un primer, un segon i un postre, amb la possibilitat d’un menú de règim o una versió light si les calories ens amoïnen! Farem la llista de la compra, anirem al supermercat i treballarem els euros, les habilitats socials, l’orientació i la seguretat vial. Posteriorment a matemàtiques, treballarem a través del tiquet els conceptes del canvi, barat, car, aproximacions i euros. Aprofitarem les herbes de l’hort i els productes que ens creixin per als nostres plats. Aprendrem el que és la cuina de mercat i els productes de proximitat. Llegirem les receptes, pensarem i buscarem els estris i aprendrem a desenvolupar-nos en l’entorn de la cuina d’una manera segura i cada cop més efectiva. Practicarem les habilitats pròpies dels cuiners com el tallar, pelar, rentar, les normes d’higiene i seguretat en la cuina i a l’hora de manipular els aliments i els estris, les normes de conservació, les dates de caducitat, el reciclatge dels residus,… i com no, la importància de la presentació dels plats i la seva netedat aportant un detallet propi de cada mes als nostres àpats. Per últim netejarem i endreçarem els estris i aliments al lloc corresponent per a la propera. Amb els diners recaptats, aprendrem a gaudir dels nostres estalvis invertint-los en alguna sortida o ocasió especial per a tot el grup participant.\nECONOMIA DOMÈSTICA: CUINA I MONEDER\nAprofitem aquest projecte per treballar amb una metodologia manipulativa, ens dividim en petits grups i ens encarreguem de part de la recepta. D’aquesta forma tots s’impliquen i realitzen el procés sota la supervisió de l’adult. Molts tenen por al foc, als ganivets, obrir llaunes… per tot això sobretot treballem amb la importància de donar confiança i seguretat als alumnes. Aquest curs, la base de cada recepta serà una fruita, cada mes treballarem amb una fruita diferent.\nEscollir una recepta de cuina senzilla i econòmica.\nElaborar la llista de la compra.\nTrobar de manera ràpida els productes al supermercat.\nSaber trobar el producte més barat dins dels productes de les mateixes característiques.\nUtilitzar correctament les habilitats socials per dirigir-se al personal del supermercat.\nPagar amb els diners aproximats la compra.\nPagar amb els diners exactes la compra.\nSer àgil a la caixa.\nInterpretar el tiquet de la compra.\nSaber els passos a seguir en l’elaboració de la recepta de cuina.\nConèixer els estris que es necessiten per la elaboració de la recepta.\nBuscar i preparar els estris necessaris.\nBuscar i preparar els ingredients.\nSer destre a l’hora de tallar, pelar, ratllar…\nMesurar correctament els ingredients.\nSer conscient si pot repetir de ració.\nSer conscient de la importància de menjar de manera saludable.\nCada setmana estudiarem una emoció del emocionari que vam construir el curs anterior. Farem un estudi vivencial, partint des de l’experiència i a través de jocs, rol playings, lectures…\nAlguns alumnes de la ESO fan de padrins als alumnes més petits de l’escola. Vam començar aquesta experiència fa uns anys i degut al bon funcionament de l’experiència i als nombrosos avantatges pedagògics que creiem que aporta vam decidir mantenir-la amb aquells alumnes que s’impliquen i en treuen un bon profit d’aquesta experiència.\nAugmenta la responsabilitat a partir de ser un model i haver de ser coherent.\nAprèn a tractar el nen més petit des d’una perspectiva que afavoreixi l’autonomia i la independència del petit i no la sobreprotecció, sense fer-lo més infantil del que és.\nTé una comprensió més clara de les normes de convivència que estableixen els adults i l’escola i així, a l’hora d’aplicar-les als menuts, entén millor el seu significat.\nAprèn a donar explicacions clares i estructurades a l’hora d’ensenyar.\nAprèn a donar pautes per saber resoldre els conflictes que originen els nens petits i alhora comprèn millor els seus conflictes ja que els afronta des d’una perspectiva com la de l’adult.\nEs treballarà a través de grups naturals. Cadascun rebrà una maleta amb un repte a superar de manera col·laborativa. En aquesta els alumnes hauran de posar-se d’acord, cercar informació, utilitzar els dispositius mòbils, autoavaluar-se, avaluar la resta de companys, posar en comú les experiències viscudes… En definitiva, es pretén aconseguir un treball competencial on els alumnes aprendran de manera multidimensional. Un cop acabada la maleta la temàtica canviarà. Els continguts a treballar aniran de la mà amb les necessitats dels participants, amb això aconseguim estar alerta i fomentar la motivació. Paral·lelament, és un espai on l’aula romandrà oberta; és a dir, no és un espai on la programació és estanca; sinó tot el contrari. Per posar un exemple, el repte de la primera consisteix a realitzar una trobada entre els components de cadascun a un lloc on ells mateixos triïn. Per això hem preparat un material previ que desgrana els passos a seguir per poder quedar. Alhora, anirem plantejant petits incidents que poden succeir en el moment de quedar (p. ex. la Laura s’ha oblidat els diners. Què fem?).\nPromoure les competències, valors i actituds —autonomia, iniciativa personal, planificació, organització, presa de decisions, treball en equip…- que fomenten una actitud de superació personal davant la vida.\nDesenvolupar les competències personals relacionades amb l’autonomia i la presa de decisions, amb la reflexió i amb l’assumpció de les conseqüències dels propis actes.\nSolucionar els problemes i situacions imprevistes.\nConfiar en les pròpies capacitats i possibilitats de desenvolupament.\nIdentificar les capacitats personals i promoure els punts forts i potenciar-los.\nTreballar en equip amb els altres, en un ambient de col•laboració i confiança.\nEntendre les relacions existents entre els diferents actors socials de l’entorn ( família, comunitat, ciutat…).\nAquest projecte utilitza la connexió amb les arts (plàstica, música, moviment, etc) per tal de despertar diferents sentiments i habilitats amb els nois/es. S’utilitzaran tècniques variades i adaptades a les necessitats de cada alumne/a, facilitant que cada nen pugui connectar des de la seva zona de seguretat.\nIdentificar les pròpies emocions i sentiments\nReconèixer sentiments i emocions dels altres\nAlliberar tensions mitjançant l’acció lúdica motriu\nSaber canalitzar sentiments a través de la creació artística\nMostrar estil creatiu propi\nConèixer i practica diferents tècniques artístiques\nEntendre el treball en equip\nSaber treballar el volum amb diferents materials\nConèixer i entendre paraules en anglès relacionades amb el crèdit com materials, colors, etc.\nAquest curs, per dur a terme la proposta de la Comissió Tecnològica per tal d’implantar l’ús de les noves tecnologies a les aules de la ESO adaptada, la Fundació Montserrat Gabarró, ha fet una donació de 15 Chromebooks amb l’armari carregador.\nEn la proposta d’implantació es va proposar l’ús de Chromebooks per tal de facilitar l’accés i l’administració de les aplicacions de Google en l’àmbit escolar i fomentar així un ús més funcional i àgil.\nAquest és el cinquè curs que la robòtica envaeix les nostres aules, cada any el projecte es fa més gran i incorporem noves metodologies, nous materials i nous alumnes participants.\nEl projecte s’organitza a les sessions d’informàtica però es treballa de manera col·laborativa a cada aula i amb coordinació amb els tutors.\nDurant el curs i en funció dels grups anem realitzant diferents sessions per introduir conceptes bàsics de robòtica i per iniciar al nostre alumnat en el desenvolupament d’habilitats, capacitats i competències clau, donant resposta a les noves demandes educatives del segle XXI. Tot això ho fem a través de la resolució de petits reptes d’aprenentatge.\nAprendre a programar permet motivar als alumnes i treballar diferents competències, com el pensament analític, el càlcul mental, l’orientació espacial, la comunicació oral, …\nApps de robòtica: Beebot, Kodable, Tynker\nRobots Educatius: Lego WeDo i Lego Mindstorms\nParticipació a la First Lego League Jr\nFacilitar el coneixement i la comprensió de diversos conceptes relacionats amb el soroll i la salut en la vida quotidiana\nAnalitzar tipologies de sorolls generats en el centre educatiu.\nPromoure la responsabilitat i la participació per prevenir i reduir la contaminació acústica en els diferents ambients en què es trobem els alumnes dins del centre i en el seu entorn.\nAfavorir hàbits de bones pràctiques en matèria de reducció de la contaminació acústica.\nRealitzar accions de millora en la quantitat i qualitat del soroll en els centre educatius, minimitzant la contaminació acústica.\nFer intercanvis d’experiències didàctiques realitzades pels centres educatius interessats per aquesta temàtica.\nDisposar de dades del grau de contaminació acústica en diferents espais dels centres educatius i utilitzar-les com a material didàctic per a desenvolupar processos.\nRelacionar les accions de millora de la qualitat acústica ambiental que es porten a terme en els centres educatius i a la ciutat.\nTreballar la lateralitat\nConèixer el signes bàsics per poder comunicar-se amb els companys que fan servir aquesta llengua.\nDonar a conèixer la llengua de signes als alumnes de l’escola de música de l’eixample.\nDesenvolupar la coordinació, oculo-manual\nPerfeccionar moviments precisos i la coordinació fina.\nTreballar el ritme i el pols\nAmb aquest projecte volem transmetre i inculcar als alumnes la importància d’una bona alimentació saludable menjant aliments reals i evitant els ultra processats.\nTreballem de manera vivencial l’origen i la funció dels aliments. Igualment, cuinem receptes relacionades amb els aliments treballats a l’aula.\nCONEIXENT LA PINTURA EUROPEA\nConèixer la biografia bàsica dels pintors europeus més coneguts.\nConèixer alguna de les obres més reconegudes d’aquests pintors.\nEstimular la imaginació i la creació.\nAprendre a apreciar i acceptar l’art i les produccions dels altres.\nIdentificar i dominar el color amb la seva nomenclatura correcta.\nManipular diferents materials plàstics (pintura, retoladors, aquarel·les, ceres…), les seves possibilitats i les diferents tècniques de cadascuna.\nAdquirir hàbits d’observació visual, retenció i imaginació creadora i observació del fet artístic.\nExpressar-se plàsticament amb diferents tècniques i estampats amb diferents materials.\nDesenvolupar destreses manipulatives: tallar amb la mà o tisores, esquinçar, enganxar, fer collages…\nDesenvolupar hàbits de neteja, cura i ordre del material utilitzat.\nConèixer la importància del ritme, la música i el moviment.\nDesenvolupar la capacitat d’expressió i comunicació mitjançant el ritme, la dansa, el moviment i la música.\nAconseguir el domini en la coordinació i el desenvolupament de tots els moviments.\nAconseguir la qualitat del moviment necessària per arribar al màxim grau d’interpretació bàsica.\nAprendre a improvisar amb recursos espacials, gestuals, corporals, verbals i musicals.\nDesenvolupar la percepció auditiva mitjançant l’expressió corporal.\nDesenvolupar la capacitat d’invenció de danses i coreografies.\nAplicar els coneixements tècnics i estilístics adquirits.\nFa dos cursos ens vam iniciar al projecte de Creativitat Musical. Va ser una experiència molt enriquidora pels nostres nois i noies. El taller es realitza amb la col·laboració d’una clarinetista d’Aula 7.\nLa música desvetlla experiències significatives per a la nostra vida. El sentit musical cal que vagi de la mà de l’accessibilitat de l’aprenentatge i vivència per a tothom , siguin quines siguin les seves capacitats o discapacitats.\nLa principal finalitat és que hem de gaudir fent música, ens plantegem reptes que no representin una metodologia tancada i estricta. Fem volar la imaginació i ens dirigim cap a un món sonor extremadament versàtil i enriquidor: creem paisatges sonors, posem música a les històries que ens inventem, fem jocs d’ imitació rítmica, creem coreografies, adquirim una consciència escènica…\nTot plegat a través d’un treball seriós i alhora lúdic en el que prenem consciència del nostre cos, les nostres emocions i aprenem paral·lelament aspectes bàsics de tècnica musical com són discriminar sons, memoritzar melodies, conèixer instruments…\nOBJECTIUS DE TREBALL ALS DIFERENTS TALLERS:\nFa ja tres cursos que vam iniciar un nou projecte per a treballar les matemàtiques: JUMP Math.\nÉs un programa d’ensenyament-aprenentatge que treballa les mates d’una manera manipulativa, motivadora i amb petits progressos per aconseguir l’èxit. A l’escola hem adquirit el material per a cada nivell.\nEls principis bàsics que utilitza son:\nAmb la intenció de seguir les directrius que marca la nova llei d’educació pel que fa a la inclusió, les Escoles Fàsia van dissenyar el projecte “Escola Amiga”.\nEscola Amiga” consisteix en la inclusió d’alumnes de l’Escola Fàsia a l’Escola IPSI amb el suport permanent d’un tutor de Fàsia que fa d’acompanyant i comparteix la tutoria amb el tutor/a de l’escola IPSI i una monitora de menjador i pati que vetlla pel funcionament de l’estona d’esbarjo i la correcta interacció social dels alumnes de Fàsia amb els alumnes de l’escola ordinària. Vam iniciar aquest projecte el mes de setembre del 2009.\nEl curs 10-11 es va presentar aquest projecte a les X Jornades diàleg Escola-Universitat organitzades per la Facultat de Psicologia, Ciències de l’Educació i de l’Esport Blanquerna. Podeu accedir al fitxer presentat, clicant al següent enllaç: Jornades Blanquerna Escola Amiga / Projecte Escola Amiga\nCap alumne/a sense colònies\nDes de fa uns anys a Escoles Fàsia, amb la col·laboració de les famílies i dels alumnes, es duen a terme diverses iniciatives per recollir diners i així abaratir les colònies.\nPaneres de Nadal: Els articles d’aquestes paneres els donen desinteressadament les famílies a les escoles, i els alumnes en venen els números.\nDiada de Sant Jordi: Venda de punts de llibre fets pels alumnes i llibres donació de tota la comunitat educativa.\nDes de fa cinc cursos les nostres escoles participen en el Pla de consum de Fruita a les Escoles. Aquest any continua amb el lema “Els teus cracks preferits MENGEN FRUITA” adreçat als centres educatius de 2n Cicle d’Educació Infantil i Primària. Consisteix en rebre gratuïtament fruita seleccionada en funció de l’estació de l’any, proximitat al punt de producció, qualitat, etc, per distribuir-la entre els nens i les nenes perquè la consumeixin durant l’esmorzar i/o el berenar dins el recinte del centre educatiu.\nEnllaç a la web del gencat


Valores la teva herència espiritual? | Estudi\nLLEGEIX-HO EN afrikaans albanès alemany amhàric anglès armeni bikol birmà búlgar català cebuano chewa (Malawi) coreà crioll haitià croat danès efik eslovac eslovè espanyol estonià ewe finès francès ga georgià grec groenlandès guaraní hebreu hiligainon hongarès ibo ilocano indonesi ioruba islandès italià japonès kazakh kinyaruanda kirguís kwangali kwanyama letó lingala lituà llengua de signes argentina llengua de signes brasilera llengua de signes colombiana llengua de signes italiana llengua de signes japonesa llengua de signes mexicana llengua de signes russa luo malai malgaix maltès ndebele ndonga neerlandès nepalès ngabere noruec nzema oromo pangasi panjabi polonès portuguès quítxua (Bolívia) quítxua (ayacucho) romanès rus sepedi serbi serbi (alfabet llatí) sesotho (Lesotho) setswana shona singalès sranan tongo suahili suec swati tagal tahitià tai tigrinya tsonga turc twi txec ucraïnès umbundu uruund uzbek venda vietnamita wayuunaiki wolaita xhosa xinès mandarí (simplificat) xinès mandarí (tradicional) zande zulu àrab àzeri àzeri septentrional (alfabet ciríl·lic)\n«Déu va començar per procurar-se d’entre els pagans un poble per al seu nom» (AC. [FE.] 15:14).\nMenciona alguna doctrina antibíblica i mostra com se’ns n’ha protegit.\nCom se’ns ha alliberat del pecat i la mort?\nQuè estàs decidit a fer pel que fa a la sobirania de Jehovà i la qüestió de la integritat?\n1, 2. (a) Què era la ‘cabana de David’, i com es va reedificar? (b) Qui són els servents de Jehovà avui dia?\nDURANT una reunió històrica del consell rector a Jerusalem l’any 49 de la n. e., l’apòstol Jaume va dir: ‘Simeó [Pere] ha contat com Déu va començar per procurar-se d’entre els pagans un poble per al seu nom. Amb això concorden les paraules dels profetes, tal com està escrit: Després d’això, tornaré i reconstruiré la tenda caiguda de David, en reconstruiré les ruïnes i la redreçaré. Perquè busquin el Senyor la resta dels homes, i totes les nacions sobre les quals és invocat el meu nom, diu el Senyor que fa aquestes coses, conegudes des de l’eternitat’ (Ac. 15:13-18).\n2 ‘La cabana [o línia reial] de David’ va caure quan el rei Sedecies va ser destronat (Am. 9:11). Però Jehovà reedificaria aquesta cabana amb Jesús, descendent del rei David, com a rei permanent (Ez. 21:32 [21:27 en NM]; Ac. 2:29-36). Tal com Jaume va indicar en aquella reunió històrica, aquesta profecia d’Amós també va predir que s’ungirien tant jueus com gentils per ser reis al cel amb Jesús. Avui dia, una resta dels cristians ungits i milions de les «altres ovelles» de Jesús declaren units la veritat de la Bíblia com a servents de Jehovà (Jn. 10:16).\nEL POBLE DE JEHOVÀ S’ENFRONTA AMB UN REPTE\n3, 4. Com va sobreviure espiritualment el poble de Jehovà a Babilònia?\n3 Quan els jueus van ser enduts captius a Babilònia, va quedar clar que ‘la cabana de David’ havia caigut. Ara bé, com que la religió falsa proliferava a Babilònia, com faria el poble de Déu per sobreviure espiritualment durant l’exili de setanta anys (607-537 a. de la n. e.)? Igual que nosaltres, com a poble de Jehovà, sobrevivim en aquest món dominat per Satanàs (1 Jn. 5:19). Ha estat gràcies a una herència espiritual molt rica.\n4 La Bíblia és part del nostre llegat espiritual. Els jueus exiliats a Babilònia no tenien les Escriptures completes, però coneixien la Llei mosaica i els Deu Manaments. Sabien «algun càntic de Sió» i molts proverbis i estaven al corrent de les proeses dels primers servents de Jehovà. De ben segur que els exiliats ploraven al recordar Sió, i no van oblidar Jehovà (llegeix Salm 137:1-6). Això els va mantenir alerta en sentit espiritual fins i tot a Babilònia, una ciutat plena de doctrines i pràctiques falses.\nLA TRINITAT NO ÉS D’ARA\n5. En quines tríades de déus creien els babilonis i els egipcis de temps antics?\n5 A Babilònia, la tríada de déus, o trinitat, era una part principal de l’adoració. Una tríada babilònica es componia de Šin (déu de la lluna), Šamaš (déu del sol) i Ištar (deessa de la fecunditat i de la guerra). A l’antic Egipte, se solia creure que un déu es casava amb una deessa, que aquesta li donava un fill i «formaven una tríada divina o una trinitat, en la qual el pare no sempre era el cap i s’acontentava en ocasions a ser príncep consort, mentre que la deïtat principal de la localitat era la deessa» (New Larousse Encyclopedia of Mythology). Una tríada egípcia estava formada pel déu Osiris, la deessa Isis i el seu fill Horus.\n6. Com definiries la Trinitat, i com ens ha protegit Jehovà d’aquesta mentida?\n6 La cristiandat té la seva tríada, la Trinitat. Els clergues diuen que el Pare, el Fill i l’esperit sant són un sol Déu. Però això és un atac contra la sobirania de Jehovà, ja que ve a dir que Ell és un déu tri, simplement un dels tres membres d’una suposada divinitat. Però Déu ha protegit el seu poble d’aquesta mentida. Estem d’acord amb les següents paraules inspirades: «Escolta, Israel: Jahvè és el nostre Déu, Jahvè tot sol» (Deut. 6:4). De fet, Jesús mateix va citar aquestes paraules i, quin cristià verdader gosaria contradir-lo? (Mc. 12:29.)\n7. Per què no és possible que una persona que creu en la Trinitat es bategi en símbol d’una dedicació vàlida a Déu?\n7 La doctrina de la Trinitat contradiu la comissió que Jesús va donar als seus seguidors de ‘convertir tots els pobles batejant-los en el nom del Pare i del Fill i de l’Esperit Sant’ (Mt. 28:19). Si una persona es vol batejar com a cristià verdader i com a testimoni de Jehovà, ha de reconèixer la supremacia del Pare, Jehovà, així com també la posició i l’autoritat del Seu Fill, Jesús. També ha de creure que l’esperit sant és la força activa de Déu i no pas part d’una Trinitat (Gèn. 1:2, TBS). Si algú continua creient en la Trinitat, no es pot batejar en símbol d’una dedicació vàlida a Jehovà Déu. Estem molt agraïts que la nostra herència espiritual ens hagi protegit contra aquesta ensenyança que deshonora Déu!\nL’ESPIRITISME ENTRA EN ACCIÓ\n8. Quines eren les creences babilòniques sobre els déus i els dimonis?\n8 Les creences religioses babilòniques deixaven via lliure a les doctrines falses, les deïtats, els dimonis i l’espiritisme. The International Standard Bible Encyclopaedia declara: «En la religió babilònica, en ordre d’importància hi havia els déus i després els dimonis, que tenien el poder d’afligir els humans amb múltiples malalties físiques o mentals. Sembla que gran part de la religió consistia en una lluita angoixant contra aquests dimonis, i els déus eren pertot arreu a fi d’escoltar les pregàries dels homes per ajudar-los a resistir aquests dimonis».\n9. (a) Després de l’exili a Babilònia, com van caure presa d’idees religioses falses els jueus? (b) Com se’ns ha protegit dels perills que comporta intentar tenir contacte amb els dimonis?\n9 Després de l’exili a Babilònia, molts jueus van caure presa d’idees antibíbliques. A mesura que les idees gregues s’obrien pas, molts jueus es van tornar vulnerables al control demoníac perquè van adoptar la creença que els dimonis podien ser bons o dolents. Però la nostra herència espiritual ens protegeix dels perills que comporta intentar tenir contacte amb els dimonis, ja que sabem que Déu va condemnar les pràctiques espiritistes babilòniques (Is. 47:1, 12-15). A més, ens guiem pel punt de vista de Jehovà sobre l’espiritisme (llegeix Deuteronomi 18:10-12; Apocalipsi [Revelació] 21:8).\n10. Què es pot dir de les pràctiques i creences de Babilònia la Gran?\n10 L’espiritisme no tan sols ha estat una pràctica dels babilonis, sinó també dels qui donen suport a Babilònia la Gran, l’imperi mundial de la religió falsa (Ap. 18:21-24). The Interpreter’s Dictionary of the Bible declara: «Babilònia [la Gran] és més que un imperi o cultura. La defineix millor la idolatria extrema que no pas els límits geogràfics o temporals» (Vol. 1, pàg. 338). Babilònia la Gran, plena d’espiritisme, idolatria i altres pecats, encara existeix, però no durarà gaire més (llegeix Apocalipsi 18:1-5).\n11. Quines advertències s’han publicat sobre l’espiritisme?\n11 Jehovà va dir: «No sereu endevinaires ni fetillers» (Lev. 19:26). La pràctica d’espiritisme, sovint anomenat espiritualisme, va tenir un paper important en la manera de pensar del segle XIX. La revista Zion’s Watch Tower (La Torre de Guaita de Sió) de maig de 1885 va dir: «La creença que els morts continuen vivint en un altra esfera o condició no és nova. Va ser part de la religió de la gent del passat i va ser l’arrel de tota la mitologia». L’article va afegir que els dimonis han fet veure que són persones mortes que intenten comunicar-se amb els vius i, com a conseqüència, han aconseguit influir en la manera de pensar i actuar de moltes persones. El fullet What Say the Scriptures About Spiritism? (Què diuen les Escriptures sobre l’espiritisme?) i altres publicacions més recents donen advertències semblants.\nPATEIXEN ELS MORTS EN UN ALTRE MÓN?\n12. Què va dir Salomó sota inspiració sobre la condició dels morts?\n12 «Tots els qui han conegut la veritat» poden contestar aquesta pregunta (2 Jn. 1). Segurament estem d’acord amb les paraules de Salomó: «“Més val un gos viu que un lleó mort”. Almenys els qui són vius saben que s’han de morir; però els morts no saben res [...]. Tot allò de què tu siguis capaç fes-ho segons les teves forces, perquè no hi ha obra, ni recompensa, ni ciència, ni saviesa al país dels morts on t’encamines» (Ecl. 9:4, 5, 10).\n13. Com van afectar els jueus la cultura i religió hel·lèniques?\n13 Els jueus coneixien la veritat sobre els morts. Però quan els generals d’Alexandre el Gran van dividir Grècia, van usar coses com la religió i la cultura hel·lèniques per intentar unir Judà amb Síria. Com a resultat, els jueus van acceptar les ensenyances falses sobre la immortalitat de l’ànima humana i que hi ha un món subterrani de turment. Els grecs no van originar aquesta idea, ja que els babilonis també creien en «el món d’ultratomba [...] com a un lloc ple de terrors, [...] presidit per déus i dimonis molt poderosos i feroços» (The Religion of Babylonia and Assyria). Està clar, doncs, que els babilonis creien en la immortalitat de l’ànima.\n14. Què sabien Job i Abraham sobre la mort i la resurrecció?\n14 Tot i que Job, qui era un home just, no tenia les Escriptures, sabia la veritat sobre la mort. A més, sabia que Jehovà és un Déu d’amor que desitjaria ressuscitar-lo (Job 14:13-15). Abraham també creia en la resurrecció (llegeix Hebreus 11:17-19). Aquests homes temorosos de Déu no creien en la immortalitat de l’ànima humana, ja que no es pot ressuscitar algú que no pot morir. Sens dubte, l’esperit de Déu va ajudar Job i Abraham a entendre la condició dels morts i a tenir fe en la resurrecció. Aquestes veritats també són part de la nostra herència.\nCom se’ns ha protegit de les creences falses?\n«Escolta, Israel: Jahvè és el nostre Déu, Jahvè tot sol» (Deut. 6:4).\n«No sereu endevinaires ni fetillers» (Lev. 19:26).\n«Els morts no saben res» (Ecl. 9:5, 10).\nLA IMPORTÀNCIA DEL RESCAT\n15, 16. Com se’ns ha alliberat del pecat i la mort?\n15 Estem molt agraïts que Déu també ens hagi revelat com ens ha rescatat del pecat i la mort (Rm. 5:12). Sabem que Jesús no va venir «a ser servit, sinó a servir i a donar la vida en rescat per una multitud» (Mc. 10:45). Que bé que coneixem «la redempció que s’obté en el Crist Jesús»! (Rm. 3:22-24.)\n16 Els jueus i els gentils del segle primer s’havien de penedir dels seus pecats i tenir fe en el sacrifici de rescat de Jesús. D’altra manera no podrien obtenir el perdó. I la situació és la mateixa avui dia (Jn. 3:16, 36). Si algú continués creient en doctrines falses, com ara la Trinitat i la immortalitat de l’ànima, no es podria beneficiar del rescat. Però nosaltres sí que podem, ja que coneixem la veritat sobre el «Fill estimat [de Déu], en qui tenim la redempció, la remissió dels pecats» (Col. 1:13, 14).\nCONTINUA SERVINT JEHOVÀ\n17, 18. On podem trobar informació útil sobre la nostra història, i com ens en podem beneficiar?\n17 Podríem parlar molt més sobre les ensenyances verdaderes que hem après, les experiències que hem tingut al servir Déu i les benediccions espirituals i materials de les que gaudim. Durant dècades, l’Anuario ha recollit relats emocionants sobre les nostres activitats arreu del món. Els vídeos Los testigos de Jehová: una historia de fe viva, parts 1 i 2, i publicacions com ara Los testigos de Jehová, proclamadores del Reino de Dios, narren la nostra història. I les nostres revistes sovint contenen commovedores biografies de germans explicades en primera persona.\n18 Tal com el poble d’Israel es beneficiava de meditar sobre com Déu els havia alliberat de l’esclavitud a Egipte, nosaltres també ens beneficiem de considerar la història de l’organització de Jehovà (Èx. 12:26, 27). Ja que Moisès era una persona gran i havia estat testimoni dels actes meravellosos de Déu, va animar els israelites amb les següents paraules: «Recorda els temps antics, repassa els anys, generació per generació» (Deut. 32:7). Nosaltres, com a poble de Déu i ‘ovelles del seu ramat’, estem contents d’alabar-lo i d’explicar als altres com ha usat el seu poder (Sl. 79:13). A més, fem bé d’analitzar la nostra història, aprendre’n i fer plans per al futur.\n19. Ja que gaudim de llum espiritual, què hauríem de fer?\n19 Estem molt agraïts de gaudir de la llum espiritual que Déu ens dóna en comptes de caminar a les fosques (Prov. 4:18, 19). Per tant, estudiem de valent la Paraula de Déu i compartim amb entusiasme la veritat amb els altres. Tinguem la mateixa actitud que tenia el salmista, qui va lloar Jehovà amb aquestes paraules: «Contaré els vostres prodigis, Senyor, recordaré l’ajut que no trobo en ningú més. M’instruïu, Déu meu, des de petit, i encara avui us proclamo admirable; no m’abandoneu, Déu meu, ara que sóc vell, amb cabells blancs. Encara vull proclamar als presents i als qui vindran el poder del vostre braç» (Sl. 71:16-18).\n20. Quines qüestions hi ha pendents, i com et fan sentir?\n20 Som el poble dedicat de Jehovà i és per això que som conscients de la relació que hi ha entre la sobirania de Déu i la integritat humana. De fet, proclamem la innegable veritat que Jehovà és el Sobirà Universal i que mereix que el servim de tot cor (Ap. 4:11). Gràcies al seu esperit, ‘portem la bona nova als pobres’, ‘embenem els cors destrossats’ i ‘consolem els qui porten dol’ (Is. 61:1, 2). Tot i que Satanàs ha intentat dominar el poble de Déu i tota la humanitat, els seus esforços han estat en va. Apreciem moltíssim la nostra herència espiritual i estem decidits a ser íntegres a Jehovà, el Senyor Sobirà, i a lloar-lo ara i durant tota l’eternitat (Sl. 26:11, TBS; llegeix Salm 86:12).


Tag: "mitjans de comunicació de massa" (4)\nSergio Villanueva. Covid-19, estigma i mitjans de comunicacióaudiovisual communicati...Catalan17 apr 2020688Una reflexió de Sergio Villanueva, professor de la Facultat d'Informació i Mitjans Audiovisuals.\nLes propostes Solà i els mitjans de comunicacióphilologyCatalan24 nov 20151466Conferència a càrrec d'Ernest Rusinés dins la 'I Jornada Joan Solà' el día 13 de novembre de 2015 a l'Aula Capella de la Facultat de Filologia de la Universitat de Barcelona (UB).\nEstrategias de comunicacióneconomics and businessCatalan3 apr 201372228En moltes ocasions, l'èxit d'un projecte cultural pot variar en funció de l'estratègia de comunicació duta a terme. Cal saber doncs com i a quins mitjans de comunicació dirigir-se, i saber comunicar el valor afegit: què fa que el projecte sigui diferent. En conclusió, s'ha de prioritzar la comunicació amb la finalitat d'aconseguir una bona visibilitat en el mercat cultural i assolir els ...


Acció de dipositar residus al medi o a una infraestructura destinada a tractar-los o a contenir-los.\nAcció d’abusar, fer mal ús, fer un ús excessiu. Aprofitar-se amb excés d’alguna cosa.\nDipòsits successius en un medi determinat d'una substància endògena o exògena que, en quantitats anormalment elevades, pot esdevenir patògena.\nTerreny inundat o almenys amarat d’aigua d’una manera permanent.\nEntorn en què s’esdevé l’existència d’un ésser viu o d’una comunitat. El medi comprèn tots els factors que influeixen en el desenvolupament d’un organisme, llevat del factor genètic.\nAcció de treure profit, utilitzar.\nTècnica de criar peixos, crustacis, mol·luscs i, en general, éssers aquàtics, bé en el medi natural en què es troben, bé en instal·lacions adaptades per a controlar les variables físiques i biològiques de l’aigua, amb finalitats comercials o de repoblació.\nProcés biològic de transformació de les substàncies incorporades per un organisme en una substància constituent d’ell mateix.\nCapa circular d’uns 500 km de gruix, formada per aire, que envolta la Terra i s’hi manté per les forces gravitacionals. L’atmosfera es divideix en cinc regions característiques: troposfera, estratosfera, mesosfera, ionosfera i exosfera.\nQue es basta a si mateix.\nDiferència entre l'aigua rebuda en forma de precipitació i l'aigua perduda per evaporació, evapotranspiració, escolament i emmagatzematge en una regió determinada.\nSituació en què es troben satisfetes les necessitats de la vida\nCapa de la Terra on es desenvolupa la vida i que inclou les parts de la litosfera, l'hidrosfera i l'atmosfera poblades per éssers vius.\nUnitat biogeogràfica superior a escala zonal, constituïda per un conjunt de comunitats vegetals i animals, relativament homogènies, amb una estructura, funcionament i evolució directament relacionats amb el clima.\nConjunt de relacions de producció i d’obtenció d’aliments que s’estableix entre els diferents organismes d’un ecosistema\nVariació lenta de les característiques climàtiques en un lloc determinat al llarg del temps.\nConjunt d’alteracions en els sistemes naturals, físics o biològics, els impactes de les quals no són ni poden ser localitzats, sinó que afecten el conjunt de la Terra.\nNombre màxim d’individus d’una població que pot mantenir-se en equilibri dinàmic durant un cert temps en un ambient determinat.\nLa matèria segueix un cicle tancat, tant a través dels éssers vius com del medi físic (sòl, aigua i aire). Els productors aprofiten l’energia solar per transformar, mitjançant el procés de la fotosíntesi, la matèria inorgànica (aigua, diòxid de carboni i sals minerals) en orgànica (lípids, glúcids, proteïnes, ...). Aquesta va passant d’uns consumidors a d’altres a través dels diferents nivells tròfics, fins que els descomponedors la retornen al medi en forma de productes inorgànics descomponent els cadàvers, els excrements, les mudes de pell, etc...\nCirculació contínua de l’aigua, sota diferents estats, entre l’oceà, l’atmosfera i la litosfera. (El cicle de l’aigua comprèn fonamentalment l’evaporació d’aigua del sòl i de les superfícies,aquàtiques, l’aigua transpirada per les plantes, la condensació en forma de núvols, les precipitacions, els moviments i l’acumulació de l’aigua al sòl, al subsòl i a la superfície terrestre i, finalment, de nou, l’evaporació).\nCombustible.que resulta de la descomposició parcial de matèria orgànica a causa de canvis físics i químics provocats per la pressió i la temperatura, al llarg de milions d'anys.\nReacció d’oxidació acompanyada del despreniment de llum i de calor, amb flama (combustió viva) o sense (combustió lenta).\nProcés de transformació microbiològica de residus orgànics.(deixalles, restes de vegetals), en condicions aeròbiques i controlades, en una mena d’humus aprofitable com a adob que s’anomena compost.\nGrup social generalment caracteritzat per un vincle territorial i de convivència o per una afinitat d’interessos i de conviccions ideològiques (politicosocials, religioses, etc.).\n(Economia) Procés d’increment d’activitat, d’habitatges, de capital, etc., en una zona determinada.\nProcés pel qual una substància canvia de la fase de vapor a la fase líquida.\nGestió de l’ús que l’ésser humà fa de la biosfera amb la finalitat de proporcionar el benefici sostenible més gran per a les generacions actuals i, alhora, assegurar la viabilitat d’ús per a les generacions futures. En conseqüència, conservació implica preservació, restauració, manteniment, ús sostenible, etc. dels recursos naturals, tant dels organismes vius com dels hàbitats que els mantenen.\nFer servir tota mena de recursos naturals o de productes transformats.\nCorrent econòmic que es basa en el foment del consum de béns i productes, més o menys necessaris.\nAlteració directa o indirecta de les propietats físiques, químiques, biològiques, tèrmiques o radioactives d’un medi, introduint-hi residus o substàncies nocius per a la salut, la supervivència o el benestar de qualsevol espècie.\nContaminació consistent en l’increment del nivell de soroll en una àrea determinada, originada per l’activitat humana.\nSubstància física, química o biològica que es troba en un medi en una concentració diferent de la natural, de manera que en redueix la qualitat.\nLes despeses que es produeixen en la realització de les activitats d'un projecte, juntament amb els possibles efectes negatius que generi, com la pèrdua de les funcions (deteriorament) o els impactes en la societat (cost social).\nCorrespon al creixement infinit teòric de la major part de les poblacions animals i vegetals, però que disminueix i es pot arribar a aturar per la manca d’algun factor, com ara l’aliment.\nConjunt dels símbols, valors, normes, models d’organització, coneixements, objectes, etc. que constitueixen la tradició, el patrimoni, la forma de vida d’una societat o d’un poble.\nDisminució o decreixement.\nQue es pot alterar o descompondre ja sigui per l’acció dels organismes vius, de substàncies químiques o radioactives, o d’altres agents.\nProcés d'alteració de les característiques que determinen la qualitat del medi ambient.\nMalmetre alguna cosa alterant-la, fent-la minvar, descomponent-la.\nSusceptible de ser depurat, és a dir, eliminar les impureses d’alguna cosa modificant-ne les característiques o transferint-les a un altre medi.\nDepuradora d’aigües residuals destinada a tractar-les mitjançant un sistema de depuració biològica constituït per microorganismes.\nDepuradora d’aigües residuals destinada a tractar-les mitjançant sistemes diversos de depuració, com ara la floculació, la coagulació, la precipitació, etc.\nAcció de descompondre o de descompondre’s, és a dir, sotmetre a un procés pel qual una molècula d’una substància composta es trenca en altres de més simples i que, de vegades, arriba fins i tot als àtoms que la componen.\nProcés de creixement de renda total i per càpita d’una societat.\nDesenvolupament que satisfà les necessitats de les generacions presents sense comprometre les necessitats de les generacions futures.\nTransformació d’un territori en un desert per causes naturals, principalment climàtiques. La desertització es manifesta per una reducció de la coberta vegetal, un detriment de la textura, l’estructura, el contingut de nutrients i la fertilitat del sòl, una acceleració de l’erosió, una reducció de la disponibilitat i la qualitat de l’aigua, i un encrostament de la superfície de terra.\nEliminació i extracció de la vegetació d’un bosc, tant d’arbres com de sotabosc, per obtenir un sòl nu apte per a un altre tipus d’ús (agrícola, urbà, industrial, etc.).\nEliminar les plantes i els animals d’una àrea de terreny, a fi de destinar-la a un determinat ús.\nAcció de posar en mal estat, fer inferior en qualitat o en valor, fer anar a pitjor.\nAcció de destruir (un territori) arrasant boscos, collites, habitacions, etc.\nFer diligent, ràpid, que desplega una gran activitat i energia.\nAbocador que presenta les condicions idònies i on es duen a terme abocaments controlats. Els abocadors controlats han de tenir un emplaçament i una gestió que evitin els problemes derivats de l’acumulació de residus, com la contaminació de les aigües pels lixiviats que s’hi produeixen, les males olors, la cria de certs animals que poden ser portadors de malalties, etc.\nEn una mateixa societat, diversitat d'estructures socials humanes, sistemes de creences, manifestacions costumistes d'alimentació, vestit, habitatge, educació i salut, així com estratègies d'adaptació a situacions que es produeixen a diferents regions habitades.\nZona de la Terra que presenta un clima predominant.\nEcosistema dissenyat, creat i mantingut per l'ésser humà i que no existeix a la natura.\nRelatiu o pertanyent al sòl.\nEfecte d’escalfament de la troposfera causat per l’acumulació de gasos com el diòxid de carboni, el metà, els òxids de nitrogen i els clorofluorocarburs (gasos amb efecte d’hivernacle) i el vapor d’aigua, els quals permeten el pas dels raigs solars i retenen la radiació reemesa per la Terra de manera que n’eviten la pèrdua cap a l’espai.\nL’efecte d’hivernacle és un fenomen natural que ha facilitat la vida a la Terra, però l’activitat humana ha incrementat extraordinàriament les emissions dels gasos que el causen, bàsicament amb la crema de combustibles fòssils.\nCapacitat de maximitzar el quocient entre l’efecte i la despesa.\nAlliberament d’un efluent líquid, sòlid, energètic, gasós o de vibració al medi, especialment a l’atmosfera.\nEnergia ondulatòria que no es transmet en el buit i requereix un mitjà com l'aire o l'aigua.\nEnergia que s’obté de la matèria vegetal o dels residus orgànics mitjançant piròlisi, gasificació, metanització...\nEnergia mecànica produïda pel vent. L’energia eòlica s’aprofita mitjançant molins per moure maquinària o extreure aigua, o mitjançant aerogeneradors per a la generació d’electricitat, i constitueix una font d’energia alternativa i renovable.\nEnergia no emprada en la producció primària, com la part de l’energia solar que és reflectida per la Terra o que passa a formar part de l’escalfament tèrmic de l’atmosfera i la hidrosfera.\nEnergia produïda a partir dels combustibles fòssils com el carbó, el petroli i el gas natural, o bé a partir de fusta, en oposició a les energies alternatives.\nEnergia tèrmica produïda per la calor interna de la Terra. L’energia geotèrmica s’aprofita mitjançant l’extracció d’aigua calenta o vapor d’aigua i es considera una energia neta, malgrat que pot causar la contaminació tèrmica i química de les aigües superficials i subterrànies.\nEnergia mecànica produïda pel moviment d’un fluid, habitualment d’un corrent d’aigua. L’energia hidràulica s’aprofita mitjançant molins per a moure maquinària o mitjançant turbines per a la producció d’energia elèctrica (energia hidroelèctrica) i generalment requereix una diferència d’altura que s’obté amb la construcció de preses o la derivació d’aigües mitjançant canonades forçades.\nEnergia global de les molècules que componen un sistema macroscòpic respecte aquest mateix sistema en repòs.\nEnergia produïda per la fusió o la fissió de nuclis atòmics. L’energia nuclear s’aprofita mitjançant reactors nuclears que originen i mantenen la reacció nuclear en cadena, la qual desprèn una gran quantitat de calor que, transformada en vapor, mou una turbina que genera electricitat.\nEnergia que deriva directament de l'energia lluminosa o solar, sota la forma potencial d'aliments, vegetals i combustibles.\nEnergia produïda pel Sol mitjançant la fusió de nuclis d’hidrogen que es transmet en forma de radiació electromagnètica. L’energia solar és fonamental per a la vida a la Terra i s’aprofita mitjançant la captació per a aplicacions tèrmiques directes, com els forns solars, mitjançant cèl·lules fotovoltaiques per a la producció d’energia elèctrica o mitjançant la conversió d’energia solar en biomassa, que provoca el creixement accelerat de vegetals per a fer-ne combustible.\nEnergia que.s'obté de fonts inesgotables o que es poden renovar.\nEnergia produïda a partir de recursos no renovables com els combustibles fòssils (carbó, petroli i gas natural) i l’urani, , en oposició a les energies renovables.\nMedi en què s’esdevé l’existència d’un ésser viu o d’una comunitat. Comprèn tots els factors que influeixen en el desenvolupament d’un organisme, llevat del factor genètic.\nRecipient dins del qual es posa un producte que es vol transportar o conservar.\nCaixa o coberta amb què s’embala un objecte o bé una unitat o un conjunt d’unitats envasades.\nEstat que assoleix o tendeix a assolir un ecosistema determinat quan les condicions ambientals són pràcticament constants, de manera que les espècies animals i vegetals que l’integren es mantenen constants en el nombre o en la biomassa.\nConjunt de processos pels quals els detritus, les roques i les capes superiors del sòl són fragmentats o dissolts i transportats d'un lloc a un altre de la superfície terrestre, fonamentalment per l'aigua, el vent, el gel o la gravetat.\nErosió del sòl o del subsòl produïda per l'acció de l'aigua.\nEscombraria provinent de les llars i/o comunitats.\nEspai que presenta un o diversos ecosistemes, no essencialment transformats per l’explotació i l’ocupació humanes.\nEspai natural que gaudeix de protecció jurídica.\nEspai urbanitzat, públic o de propietat privada, ocupat principalment per vegetació i destinat a l'ús públic.\nEstatut de parc\nDisposició legal que fa que un determinat espai esdevingui parc o en tingui la categoria.\nCanvi de fase d’un líquid en vapor que té lloc a la superfície en contacte amb la fase gasosa. L’evaporació s’utilitza com a procés de separació per a recuperar o tractar alguns residus industrials.\nQue pot ésser exhaurit, és a dir, despès del tot, consumit completament.\nDesaparició _ en un territori, hàbitat o bioma_ dels organismes que pertanyen a un dels grups de classificació d’éssers vius reconeguts pels codis internacionals de nomenclatura botànica, zoològica i microbiològica (tàxon).\n(Química) Procés de transferència de matèria entre dues fases immiscibles basat en les diferències de solubilitat de les substàncies, que permet la separació de mescles sòlides, líquides o dissoltes mitjançant el tractament amb un dissolvent.\nFactor ambiental que actua com a fre del creixement d'una determinada població.\nFibra natural i proteínica que procedeix de certs animals.\nFibra química que s'obté per regeneració o modificació d'un polímer natural.\nFibra natural, constituïda principalment per cel·lulosa, que procedeix de certes plantes.\nAcció de fluctuar; l’efecte. Moure’s com una onada, adés pujant adés baixant, adés en un sentit, adés en l’oposat.\nRelatiu o pertanyent als boscos.\nConjunt de reaccions que realitzen diverses cianofícies, alguns bacteris i totes les plantes verdes per tal de sintetitzar compostos orgànics, mitjançant l’energia lumínica, a partir del diòxid de carboni i d’una substància capaç de cedir hidrogen. Aquest procés lliura oxigen al medi.\nFenomen espacial, a escala de paisatge, que promou la discontinuïtat de l'hàbitat; s'aplica actualment a qualsevol escala o domini (espacial i temporal) on hi hagi disrupció de la continuïtat.\nAcció de freqüentar, és a dir, anar sovint per obligació o per habitud, a un indret, a visitar una persona...\nQualitat de funcional, perfectament adaptat a la funció que ha de fer.\nGas de l’atmosfera que absorbeix poc la radiació solar d’ona curta i, en canvi, absorbeix la radiació terrestre d’ona llarga, de manera que contribueix a l’efecte d’hivernacle.\nGestió que incorpora criteris ambientals en la planificació i la direcció d’accions i mesures d’una empresa o una administració pública que incideixen en el medi; i que té en compte les repercussions que se’n deriven, l’ús que es fa del medi i els aspectes relatius a la conservació i la recuperació.\nCostum, disposició adquirida per la repetició d’un mateix acte.\nLloc en què es desenvolupa la vida d’un ésser viu o d’una comunitat d’éssers vius que es caracteritza per un conjunt determinat de condicions ambientals.\nImmiscible Dit d'alguns líquids i algunes substàncies que no es poden barrejar formant una fase homogènia.\nConjunt d’efectes que una determinada acció o activitat produeix sobre el medi..\nPlanta d’oxidació tèrmica destinada a la incineració de residus, formada, com a mínim, per un forn de combustió, diferents unitats de tractament dels gasos i una unitat de recuperació de carbó.\nIndicador de desenvolupament sostenible\nIndicador que dóna compte de les quatre dimensions tradicionalment associades al concepte de desenvolupament sostenible, ambiental, econòmica, social i institucional.\nMirar, llegir... sense criteri, de forma poc selectiva.\nAgent que causa la mort dels insectes. Els insecticides poden ser naturals o sintetitzats químicament, alguns dels quals són tòxics i romanen en el sòl, en la vegetació o en els teixits animals.\nQue no es pot mantenir al llarg del temps perquè disminueix o esgota la seva capacitat de continuar-se realitzant, s’aplica a una activitat.\nIncorporar en el seu si.\nOrganitzar segons un ordre jeràrquic, és a dir, a través d’una relació de primacia i subordinació.\nLímit del sistema\nInterfície entre un sistema de productes i el medi o altres sistemes de productes.\nTemps lliure del qual hom disposa fora de les ocupacions regulars per a distreure’s de les obligacions quotidianes.\nCapa d’olis pesants que cobreix la superfície del mar o d’aigües continentals a causa d’abocaments de petroli o bé per l’erupció de pous petrolífers mar endins.\nFer esdevenir massiu i despersonalitzat algun fenomen social.\nConjunt interrelacionat dels medis biòtic i abiòtic fruit de l’evolució que ha experimentat la biosfera des dels seus inicis.\nProveir-se (un organisme vivent) de les substàncies necessàries per al seu creixement o sosteniment.\n(Geografia) Conjunt de mesures i actuacions públiques sobre un territori tendents a harmonitzar el creixement demogràfic, socioeconòmic i urbanístic amb les necessitats de la població, i amb una protecció adequada del patrimoni natural i del patrimoni cultural.\nAspecte particular d’una regió determinada segons les seves característiques físiques, humanes, biològiques, etc.\nAtenuar (una malaltia, un dolor, les conseqüències negatives d’un fet), sense guarir-los.\nPorció petita de terreny, especialment la sobrant d’una altra de més gran que s’ha comprat, s’ha expropiat, etc.\nConjunt de béns, de valors i de crèdits que posseeix una persona o una institució.\nConjunt de béns culturals que constitueixen l’herència comuna que rep una societat\nConjunt de béns naturals conservats que constitueixen l’herència comuna que rep una societat.\nSubstància, o mescla de substàncies, que serveix per a controlar i combatre les plagues animals i vegetals, que comprèn també qualsevol substància, o mescla de substàncies, destinada a ser utilitzada com a reguladora del creixement vegetal, com a defoliant o com a dessecant.\nGestió de recursos per mitjà de l’ordenació espacial dels ambients, els moviments de persones i mercaderies i els equipaments col·lectius a les ciutats i les comarques.\nTractar aigua per fer-la potable, és a dir apta per al consum humà.\nAdopció de mesures de protecció abans que es produeixi el deteriorament del medi, actuant davant l’amenaça a la salut o al medi ambient encara que no hi hagi certesa científica sobre les seves causes i efectes.\nIndici o opinió preconcebuda.\nAcció de protegir (algú o alguna cosa) d’un dany possible o probable, o de qualsevol fet no desitjat.\nRelació entre el nombre d’individus d’una població i els recursos de què disposa.\nQue serveix per a prevenir, per a evitar.\nMaterial no desitjat resultant d’un procés de transformació.\nIniciativa, generalment de tipus legal, destinada a mantenir en bon estat certs sistemes naturals.\nProtocol en el Conveni marc de les Nacions Unides sobre el canvi climàtic, adoptat a Kyoto (Japó) l’11 de desembre de 1997 en el marc de les Nacions Unides, que estableix límits a les emissions dels principals gasos amb efecte d’hivernacle (CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6) per al període 2008-2012.\nConjunt d’operacions destinades a transformar els residus en matèries secundàries que es reintrodueixen en el procés productiu.\nRecollida separada de diferents fraccions de residus que formen part de les deixalles, com ara matèria orgànica, vidre, paper, plàstic, piles, olis, medicaments, etc., per tal de gestionar-les, també, de manera separada.\nOpció de valorització consistent a aprofitar les substàncies i els recursos energètics valuosos que conté un residu.\nRecurs natural que, en una escala de temps humana, no es renova i que, per tant, és present en una quantitat fixa que disminueix en utilitzar el recurs i pot arribar a esgotar-se.\nBéns donats per la natura, a través del sòl, el subsòl, les aigües, la vegetació, la fauna, etc., necessaris per a satisfer necessitats humanes o com a inputs en determinats processos productius. La característica fonamental dels recursos naturals de ser no produïbles condiciona l’evolució dels processos d’acumulació i en fa necessària l’explotació sostenible. Els recursos naturals poden ser renovables o no renovables.\nRecurs natural que, en una escala de temps humana, no es renova i que, per tant, és present en una quantitat fixa que disminueix en utilitzar el recurs i pot arribar a esgotar-se (sinònim: recurs limitat).\nRecurs natural que, un cop ha estat aprofitat en un moment i un lloc determinats, és susceptible de ser aprofitat en el mateix lloc de seguida o al cap de poc temps.\n(Residus) Disminució en volum o en cabal d’un residu o corrent residual.\nQue té rendibilitat. Hom diu que una inversió és rendible si proporciona uns beneficis elevats en relació amb el capital invertit.\nEspai natural d’extensió reduïda i de gran interès científic, la protecció del qual es fa per a preservar íntegrament el conjunt d’ecosistemes naturals que conté (reserva natural integral), o alguna de les parts que el formen (reserva natural parcial).\nMaterial (sòlid, líquid, fang, etc.) no desitjat que resulta de qualsevol activitat.\nResidu municipal que prové de les activitats domèstiques.\nResidu sòlid originat a les llars i, per situació dins els nuclis urbans, en comerços i petites empreses que dipositen els seus residus en els mateixos contenidors de recollida domèstica.\nAcció de separar de les diverses fraccions de residus en recipients diferenciats, en el mateix lloc i moment en què es generen, a fi de facilitar-ne la recollida i valorització posterior.\nImpressió produïda en l’òrgan de l’oïda per les vibracions elàstiques d’un cos que es propaguen en tots els medis materials en forma d’ones.\nExplotació dels recursos naturals biològics a uns nivells incompatibles amb la seva utilització durable.\nSituació produïda per l’excés de pesca d’una determinada espècie quan el nombre de captures n’ultrapassa l’índex de renovació.\nUna societat sostenible és aquella que atén les necessitats del present sense comprometre la capacitat de generacions futures per fer-se càrrec de les seves pròpies necessitats.\nCapa més superficial de l’escorça terrestre, originada per l’alteració de les roques sota la influència dels agents atmosfèrics i dels éssers vius i considerada com a suport.\nContaminant físic que consisteix en una barreja de sons de freqüències diferents que produeix una sensació auditiva considerada molesta o incòmoda.\nQue es pot mantenir al llarg del temps sense que disminueixi la seva capacitat de continuar-se realitzant, s’aplica a una activitat.\nTala de la totalitat d’arbres i altra vegetació d’una zona de bosc deixant un espai completament nu i desproveït del seu ecosistema típic, generalment amb l’objectiu d’emprar el terreny per al conreu, extreure’n la fusta o canviar-li’n l’ús.\nProporció que resulta del balanç entre les entrades i les sortides d'individus sobre el total d'una població. Les entrades inclouen el nombre de naixements i d'immigrants, i les sortides el de les defuncions i el dels emigrants.\nMesura relativa de la producció de biomassa amb relació al total de biomassa existent.\nPorció d’espai terrestre que un animal o grup d’animals defensen, contra altres espècies o altres membres de la seva espècie.\nCirculació de persones i vehicles pels carrers i travesseres d’una població.\nTransport destinat al desplaçament de persones proveïdes d'un bitllet o títol de transport i els seus equipatges.\nAcció de fer servir una cosa, d'aplicar-la, de manejar-la.\nQualitat o conjunt de qualitats que fan que un espai natural o un indret sigui preuat.\nAprofitament d’un material que es recupera per a reutilitzar-lo, per a reciclar-lo o per a qualsevol altra operació que li doni un ús. La valorització sol ocupar la segona posició, després de la minimització, en la jerarquia d’opcions per a la gestió de residus.\nAdmiració excessiva pel propi país associada a un desinterès o a un menyspreu per altres cultures o països.


Producte de la terra Palo de Mallorca\nAquest licor, que compta amb el segell d'Indicació Geogràfica Protegida, és una beguda espirituosa de color fosc obtinguda per maceració i / o infusió de l'escorça de quina i arrels de genciana, amb sucre, sucre caramel·litzada i alcohol etílic.\nL'origen del Palo de Mallorca està vinculat amb les propietats medicinals dels seus dos ingredients principals: la genciana i la quina o palo quina, originària d'Amèrica del sud, que conté diverses substàncies -com la quinina- que li donen un gust amarg i astringent, però amb propietats curatives. Ja en els segles XVI i XVII el palo s'utilitzava com una beguda medicinal.\nA mitjans del segle XIX, gràcies a la incorporació d'altres ingredients com l'alcohol i concentrats de sucres de figa, raïm o garrofa, que van millorar el seu sabor amarg, es va convertir a principis del segle XX en l'aperitiu predilecte dels illencs. Des de llavors aquest exquisit licor ha anat evolucionant i millorant-se fins convertir-se actualment en un dels licors tradicionals de Mallorca.\nEl palo de Mallorca ha trobat noves aplicacions en cocteleria o la cuina. Així, el còctel Peplib combina el palo amb suc de taronja i gelat de vainilla. O el calimandria, que afegeix bitter i gel. Per la seva banda, el combinat ramonet mescla pal amb suc de taronja sanguina, soda i gel picat. També ha trobat bon acompanyament en cuina, sobretot en aus com l'ànec glacejat amb espècies o el colomí fumat amb vinagreta de llegums i una gelatina d'aquest preuat licor.\nSi ets un clàssic, res millor que seguir amb el seu consum més tradicional: mesclat amb begudes gasoses, com el sifó, o combinat amb unes gotes de llimona i ginebra. Un aperitiu que hauries de provar si vols preparar la gana per una contundent menjada mallorquina.\nSalut i Benestar Spa Hipotels Hipocampo Palace & Spa\nEspai cultural expositiu Espai expositiu Salas del ferrocarril de Sóller\nMonument Molí d'en Fraret\nPlatges Platja Son Serra De Marina


Fira de Lleida – Formació i Treball | Tallers i demostracions pràctiques a la Fira de Formació i Treball\nTallers i demostracions pràctiques a la Fira de Formació i Treball\nEls visitants podran conduir un tractor autoguiat per GPS, participar en un circuit multiaventura o en un taller de balls de saló\nLa 1a edició de F&T, Fira de Formació Professional i Treball, que se celebrarà del 12 al 14 d’abril al Pavelló de Vidre de Fira de Lleida, neix amb la voluntat de ser un saló participatiu i per això s’han programat una gran varietat de tallers i demostracions pràctiques de professionals que treballen en algunes de les 21 disciplines i famílies d’estudis que s’imparteixen en els cicles de formació professional.\nEl saló disposarà d’un espai exterior de 1.000 m2 amb un escenari per fer demostracions professionals. Dins de les activitats agràries, els visitants podran gaudir de la conducció d’un tractor autoguiat per GPS o podran observar les tècniques de trasplantament d’espècies vegetals. També estan previstes diverses demostracions amb una excavadora giratòria i una carretilla elevadora.\nDins de les activitats físico-esportives, els visitants podran practicar en un rocòdrom multiaventura, fer acrobàcies esportives i gaudir d’un circuit d’habilitats i d’orientació, supervivència i progressió vertical en el medi natural. També hi haurà jocs de sensibilització, dins del cicle formatiu de Serveis a la comunitat. De la seva banda, l’Ajuntament de Lleida, l’Institut Municipal de Treball i el Centre Especial de Treball organitzaran una activitat per ensenyar a treballar amb discapacitats.\nD’altres demostracions pràctiques destacables són tallers d’embolicar regals, d’anàlisis d’aigües, de coreografia de balls de saló i de muntatge i desmuntatge d’una pocket-bike.\nLa Fira dedicada als estudis de Formació Professional i el Treball se celebrarà al Palau de Vidre i ocuparà una superfície bruta de 2.200 m2. A més, durant els tres dies els assistents tindran l’oportunitat d’assistir a conferències i de realitzar tallers pràctics i presentacions d’empreses en diferents sales amb capacitat total per a 850 persones. També hi haurà un espai exterior de 1.000 m2 amb un escenari per fer demostracions professionals.\nEl saló té el suport de tots els centres educatius de Lleida, els departaments de Treball i Educació de la Generalitat de Catalunya, l’Ajuntament de Lleida i el món empresarial. L’entrada al saló, que romandrà obert de 10 a 20 h, és gratuïta.\n« Important presència d’empreses a la fira de Formació i Treball\nL’Institut Municipal de Treball Salvador Seguí aposta per l’esperit emprenedor »


Política de privadesa - Junts per Catalunya\nLa coalició Junts informa que tractem les dades facilitades a través dels formularis electrònics d’aquesta pàgina web amb estricta confidencialitat, d’acord amb la normativa sobre protecció de dades vigent. La finalitat del tractament és poder prestar els serveis sol·licitats i i poder enviar informació relativa a les activitats de l’entitat, així com desenvolupar accions i campanyes i informar sobre les mateixes.\nLa coalició Junts es compromet a fer un ús responsable i confidencial de les dades, i garanteix que es tractaran implementant totes les mesures tècniques i organitzatives de seguretat establertes en la legislació vigent en cada moment i que tan sols s’utilitzaran amb el propòsit indicat en cada cas.\nJunts per Catalunya només comunicarà les seves dades a tercers amb el seu consentiment inequívoc previ o en compliment d’obligacions legals. L’anterior és sense perjudici de la comunicació a entitats afins que persegueixin les mateixes finalitats que la coalició electoral Junts.\nL’usuari podrà exercir els drets referits anteriorment, en els termes i condicions previstos en la legislació vigent, en el domicili de la coalició Junts, C/ Calàbria 169, planta 1 (08015) Barcelona, o sol·licitar-ho mitjançant l’enviament d’un correu electrònic a [email protected]


La classe treballadora i l’opció federal: Federalistes d’Esquerres es presenta a CCOO de Catalunya – Federalistes d’Esquerres\nLa classe treballadora i l’opció federal: Federalistes d’Esquerres es presenta a CCOO de Catalunya\nEn un acte a la seu de CCOO sota el títol La classe treballadora i l’opció federal, Paco Frutos va brandar la reforma constitucional com “la millor alternativa, si no l’única” per dirimir el conflicte territorial. “Federar vol dir més del que tenim ara, perquè l’estat de les autonomies queda a mig camí”, va assegurar Carme Valls-Llobet\nManuel Cruz, president de Federalistes d’Esquerres, Carme Valls-Llobet, vicepresidenta, i Paco Frutos, membre de l’associació, van a ser els encarregats de donar a conèixer Federalistes d’Esquerres a Comissions Obreres de Catalunya, aquest dilluns 12 de gener. A l’acte hi va participar també el secretari general de la Federació d’Indústria de CCOO de Catalunya, Javier Pacheco.\nLa presentació es va celebrar a la sala d’actes de CCOO de Catalunya a Barcelona sota el lema “La classe treballadora i l’opció federal” i amb la presència d’unes cent cinquanta persones.\nEl president de Federalistes d’Esquerres va introduir els diferents ponents i va lamentar que CiU i ERC hagin posat el procés independentista per davant dels problemes socials que pateixen els ciutadans catalans. Manuel Cruz va insistir en la raó de ser social de Federalistes d’Esquerres i va recordar que el president d’ERC, Oriol Junqueras, ha reconegut que els pressupostos que ha presentat el Govern de la Generalitat per 2015 són els més anti-socials de la història i que, tot i així, està disposat a donar-los suport.\nPaco Frutos, ex-secretari general del Partit Comunista d’Espanya i sindicalista històric Comissions Obreres, va fer una crida a la mobilització dels treballadors perquè es faci una reforma de la Constitució en un sentit federal i va defensar que el federalisme és la millor opció davant la recentralització que practica el Partit Popular i el sobiranisme excloent. “Els nacionalismes identitaris van fer un forat a la unitat dels pobles d’Europa, el segle XX. No es pot repetir”, va dir l’ex-secretari general del PCE.\nEl secretari general de la Federació d’Indústria de CCOO de Catalunya, Javier Pacheco, va acusar els governs de Catalunya i Espanya d’entregar el mercat del treball als mercats financers. Per Pacheco, cal vincular el debat territorial i el social i va advertir de la necessitat de la coordinació internacional dels treballadors per combatre la crisi i el poder del sector financer.\nLa vicepresidenta de Federalistes d’Esquerres Carme Valls-Llobet va explicar que havia après de Comissions Obreres els valors de la solidaritat, la justícia social i els drets de ciutadania, diversitat i de la dona. Per ella, defensar el federalisme “és defensar la solidaritat i la cooperació” i va dir que “Catalunya, Espanya i Europa comparteixen els mateixos problemes. Aixecar noves fronteres no ajudarà a resoldre’ls”. Va acabar afirmant que “Espanya, o serà federal o no serà”.\nManuel Cruz va moderar, tot seguit, un debat molt viu entre els assistents, va animar-los a incorporar-se a Federalistes d’Esquerres i va anunciar un gran acte el proper dia 26, al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB), on es presentarà l’aposta per “Una Espanya federal dins una Europa federal”.\nL’acte al diari ARA\nVideo de la presentació de Federalistes d’Esquerres a la seu de CCOO de Catalunya. Intervencions de Manuel Cruz i Paco Frutos\nVideo de la presentació de Federalistes d’Esquerres a la seu de CCOO de Catalunya. Intervencions de Javier Pacheco i Carme Valls-Llobet\nPreviousPrevious post:Jordi Llovet: “Societat civil?”NextNext post:Lluís Bassets: “I aquest conte s’ha acabat”


Web oficial del Villarreal CF - El Villarreal i el Levante presenten el 'Trofeu jo sóc'\nEl Villarreal i el Levante presenten el 'Trofeu jo sóc'\nL'acte de presentació del torneig de pilota valenciana s'ha celebrat aquest dimecres al trinquet de Pelayo de València, amb la presència de José Manuel Llaneza\nEl Villarreal CF continua apostant per donar suport a la pilota valenciana. Per això, el club s'ha sumat, al costat del Levante UD, a la creació d'una nova competició professional denominada 'Trofeu jo sóc'. El torneig es disputarà en la modalitat d'escala i corda en els trinquets de Vila-real i Pelayo.\nL'acte de presentació s'ha celebrat aquest dimecres al trinquet de Pelayo de València, que ha albergat una roda de premsa en la qual han participat membres de les dues directives. Per part del Villarreal CF, ha assistit el vicepresident de club, José Manuel Llaneza.


S'Arbre Solar de Vara de Rey és un Embalustro » IBIZAISLA.ES\nS’Arbre Solar de Vara de Rey és un Embalustro\nA Eivissenquisme Il·lustrat volem reivindicar un major grau d’ús de ses paraules eivissenques. Fins ara hem il·lustrat moltes paraules, però avui volem anar una passa més enllà. Per això, volem popularitzar una paraula eivissenca per designar un lloc emblemàtic de sa nostra illa. A partir d’ara, s’arbre solar del Passeig Vara de Rey serà conegut com s’Embalustro de S’Alamera.\nVolem demostrar que els eivissencs tenim sentit de l’humor. Per això feim una crida per què a partir d’ara aquest monument sigui conegut com s’Embalustro. Ja que ens hem d’acostumar a vore aquesta «figura», li posarem un nom carinyós. No hi ha altra paraula millor que embalustro per definir aquesta monstruositat estètica.\nTal com s’explica a sa il·lustració, un embalustro és un objecte de volum indeterminat, generalment gros. En castellà es podria traduir com bulto, mamotreto, armatoste o trasto.\nAquest embalustro d’acer inoxidable fa 9 metros d’alçada. Inclou una petita pantalla on es pot vore de forma alterna la temperatura i l’hora. A diferència de l’antic rellotge, aquesta pantalla està instalada de forma perpendicular a s’Alamera, aixó que els passetjants no poden veure l’hora.\nLes plaques solars donen energia per la il·luminació del Passeig Vara de Rey. Com a curiositat, el rellotge solar té a un dels seus pilar vuit punts de càrrega per dispositius mòbils.\nS’Antic rellotge de Vara de Rey. Foto: welcometoibiza.com\nVolem aclarir que aquest il·lustració no té cap crítica de caire polític. Encara que sa reforma des Passeig de Vara de Rey va tenir certa polèmica, creiem que era molt necessària sa peatonalització d’aquesta zona. Però, a més de sa pavimentació de s’Alamera i les jardineres metàliques, si hi ha una cosa lletja des nou passeig és s’arbre solar. Inclós hi ha qui troba a faltar s’antic rellotge de Vara de Rey! (i mira que era lleig!)\nNi tan sols es pot dir que s’arbre solar sigui una cosa única i original: s’ha possat de moda i ens han colat un\nAixí que ja ho saps: a partir d’ara, no quedis mai a s’arbre solar de Vara de Rey: Pots quedar a s’Embalustro!\nTal com apareix al mapa, s’embalustro es troba a un dels extrems del Passeig Vara de Rey, també conegut com s’Alamera.\nEmbalustro (Reloj Solar de Vara de Rey)


Marc Vadillo, narrador cinematogràfic\nUn curtmetratge seu ha estat seleccionat com a campanya de TMB pel transport públic\nDijous, 29 Novembre 2018 10:12\nEn Marc Vadillo és estudiant de cinematografia i ja està despuntant en tot just el segon any d'estudis\nUs imagineu que sempre us ha agradat el teatre i el cinema, que decidiu estudiar-ho i que als 19 anys ja podeu posar al currículum que les vostres creacions han estat seleccionades per Nespresso, TMB, el RACC o la Generalitat de Catalunya?\nDoncs aquesta és la història del mataroní Marc Vadillo, que cursant tot just el segon any dels seus estudis cinematogràfics ja ha estat seleccionat o guanyat concursos, el darrer una campanya publicitària sobre el Metro que, de la mà de Transports Metropolitans de Barcelona, fins i tot el portarà la propera tardor a un festival de Seül, a Corea del Sud.\nAl Marc sempre li ha agradat explicar històries, és el que podríem considerar un narrador vocacional. I amb èxit. Va començar amb una càmera senzilla i demanant a la seva germana i la seva cosina que fessin d'actrius en unes primeres gravacions. Més tard els seus escrits ja van cridar l'atenció d'alguns certàmens literaris. Va estudiar a l'Aula de Teatre i, a l'hora de triar estudis, es va allistar a l'ESCAC de Terrassa. Allà perfecciona el seu coneixement tècnic, aprèn producció i té temps per presentar-se, sol o en grup, a concursos com el que ha fet que el clip de foment del transport públic de Barcelona d'aquestes festes porti el seu segell.\n"Les marques, a nivell publicitari, cada cop s'enfoquen més a explicar el seu producte amb històries".\nVadillo viu amb naturalitat que alguns dels seus treballs hagin tingut èxit. El seu treball de recerca va consistir en un curtmetratge sobre l'assetjament escolar que la Generalitat ha adoptat com a material pedagògic i de la mà d'una proposta per a Nespresso fins i tot va anar al Festival de Sant Sebastià. "Jo veig que les marques, a nivell publicitari, cada cop s'enfoquen més a explicar el seu producte amb històries, vaig presentant cosetes i sóc el primer sorprès d'aquests petits èxits", explica. I això amb només 19 anys. I sense arribar a la meitat de la carrera.\nEl millor de 108\nEl clip de Vadillo que TMB va seleccionar entre els 108 que es van presentar al concurs narra l'enamorament d'una parella només amb mirades a dins d'un metro de Barcelona. El curt el va fer Vadillo en equip amb Susanna Agramunt (Actriu, exalumne de l'aula de teatre de Mataró) Mario Rufete (Actor i exalumne de l'aula teatre de Mataró) i la Joana March (Ajudant de direcció).\nDefineix-te: Inquiet, somiador i entusiasta.\nUn llibre: Harry Potter de JK Rowling.\nUna pel·lícula: ET, d'Steven Spielberg\nUn referent: Spielberg, i català Dani de la Orden.\nUn repte: Que les meves històries arribin a la gent


Inici ESPORTS Pàgina 3\nEl Baxi Manresa s’estrena amb derrota a la lliga contra un endollat Saragossa (98-91)\nEl Beisbol Dracs Manresa torna a la competició amb el doble de jugadors\nPedro Martínez, tècnic del Baxi Manresa: “Des que he arribat, tinc la sensació que el club ha anat creixent”\nPaula Fernández: “La situació que vivim al Rayo et destrossa psicològicament”\n50a Nit de l’Esportista de Manresa: l’esport manresà treu pit\nRuth Guerrero, presidenta del CE Manresa: “Aquest projecte anirá a més la temporada vinent”\nLa Ruth Guerrero ha completat la primera temporada com a presidenta del Centre d'Esports Manresa. Una temporada en què el primer equip s'ha quedat a les portes de lluitar per la fase d'ascens a Segona B. De fet, els mèrits esportius hi han estat, però una decisió administrativa els ho ha impedit. Als...\nPau Machado, tècnic del Manresa FS: “Volem un futbol sala ofensiu i atrevit des del domini de la pilota”\nEl Manresa Futbol Sala ha incorporat un nou entrenador. És el Pau Machado, que aquesta temporada ha estat el tècnic del Cerdanyola. Un tècnic de 36 anys, de Barcelona i amb un bagatge de 21 temporades a les banquetes, tres de les quals a la 2aB, mateixa categoria on...\nAquest dissabte 5 de juny, a les 9 del matí, s’iniciarà la tercera edició de la Vertical Montserrat, la cursa vertical més exigent de l’Estat espanyol, inclosa dins el circuit internacional. Els prop de 150 participants hauran de pujar els 2.180 esglaons en 388 metres de desnivell que separen...\nManresa serà el 9 de juny la capital mundial del waterpolo femení\nManresa serà capital mundial del waterpolo amb la inauguració de la denominació de les Piscines “Manel Estiarte Duocastella” i el partit històric entre les seleccions femenines de Catalunya i els Estats Units. Serà el proper 9 de juny, amb un partit internacional de màxim nivell: la selecció nacional catalana, amb...\nESPORTS AMB POL RODRIGUEZ 31/05/21\nAls esports de La Central toca parlar de bàsquet. I ho farem de dos equips de la comarca del Bages. Un en format entrevista i l'altre en format tertúlia. Comencem parlant del primer equip del Club Bàsquet Navàs. Un conjunt entrenat per l'Isidre Suau que competeix a la Copa Catalunya. Des que...\nIsidre Suau, tècnic del CB Navàs: “Seria un fet històric per a mi i pel club tornar a EBA”\nEl primer equip masculí del Club Bàsquet Navàs, entrenat per l'Isidre Suau, competeix a la Copa Catalunya. Des que es va reprendre la competició per l'aturada dels mesos de Nadal, l'equip navassenc ha guanyat tots els partits i ha acabat la fase regular invicte i líder del seu grup,...\nEl santpedorenc Pep Guardiola perd la final de la Champions per un a zero contra el Chelsea. Un gol a les acaballes de la primera part de l’alemany Kai Havertz va valer als londinencs davant d’un Manchester City que no va saber trobar porta. A Santpedor, el partit no...\nAleix Dalmau, exporter del Manresa FS: “El club té una de les millors pedreres de Catalunya, ho ha d’aprofitar”\nEl primer equip del Club Manresa Futbol Sala va finalitzar la seva temporada a la SEGONA DIVISIÓ NACIONAL B. Els manresans es van classificar per disputar la fase d'ascens a Segona A, però els resultats no han acompanyat i jugaran una temporada més a la mateixa categoria. Un final...\nL’escaladora moianesa Rut Monsech posa la mirada a París 2024\nLa moianesa Rut Monsech és una jove especialitzada en l’escalada esportiva, una de les noves disciplines que serà present aquest pròxim estiu als Jocs Olímpics de Tòquio. La Rut va començar de molt petita en l’escalada, amb només sis anys ella i el seu germà Guillem van començar a...\nRuth Guerrero, presidenta del CE Manresa: “Arribat el cas, faríem l’esforç econòmic per jugar a 2a B”\nLa presidenta del Centre d'Esports Manresa, Ruth Guerrero, ha fet balanç de temporada en una entrevista concedida a l'Esport i Punt de Ràdio Sant Fruitós. La presidenta, entre altres temes, ha valorat la situació que viu el club en els darrers dies després que la Federació Catalana de Futbol...\n1234...61Pàgina 3 de 61


García Albiol: "L'enderrocament de la nau ha de començar avui" - TV3\nL'alcalde de Badalona ha demanat, en una entrevista a "Els matins", competències per poder actuar en situacions socials com la de la nau incendiada. També ha negat haver tallat l'aigua a la nau incendiada de Badalona\nL'alcalde de Badalona, a "Els matins"\n11/12/2020 - 10.46\nL'alcalde de Badalona, Xavier García Albiol, entrevistat a "Els matins", ha garantit que "l'Ajuntament no ha donat la instrucció en els darrers sis mesos que es talli l'aigua" a la nau incendiada on hi van morir 3 persones i 25 van quedar ferides. Albiol ha reclamat que els ajuntaments tinguin competència per actuar en les ocupacions il·legals: "Els ajuntaments hem de tenir capacitat per poder actuar".\nLídia Heredia: Vostè s'ha reunit ja amb algunes de les empreses que podrien fer aquest desenrunament? Tenen clar qui serà i quan pot començar?\nXavier García Albiol: Seguint els criteris que ens va marcar ahir la direcció dels Bombers, l'enderrocament ha de començar en el dia d'avui. Hem convidat quatre empreses, fa poc els hem explicat què és el que es vol, en quins temps, perquè ha de començar d'una manera urgent en el dia d'avui. Presentaran les ofertes fins a primera hora de la tarda. I avui mateix la idea és que comenci l'enderroc de manera controlada, perquè hi ha una part de la nau que va cedir i fins allà no hi han pogut arribar ni els gossos dels bombers ni els drons i, per tant, no se sap si allà podria haver-hi una persona o no.\nLídia Heredia: Disposa d'alguna informació més sobre la causa de l'incendi?\nXavier García Albiol: No, encara no, em sembla que tardarem uns dies a saber-ho\nÉs feina de Bombers i de Mossos d'Esquadra. Sí que li dic, i és una opinió una mica personal, que a mi em sembla que per una espelma és difícil que es provoqués de la manera que es va provocar allò. És més, jo apostaria per un problema amb el cablejat que tenien punxat de la llum. Vaig escoltar alguns dels ocupants d'aquesta nau que van fer unes declaracions ahir en què van dir que estaven manipulant el cablejat i que van tenir un problema. Però repeteixo, això seran Bombers i Mossos qui ho acabaran dient.\nLídia Heredia: Per què l'Ajuntament havia tallat l'aigua a la nau?\nXavier García Albiol: No, l'Ajuntament no ha tallat l'aigua a la nau, que jo tingui constància. Si algú l'ha tallat, no sé qui ha sigut, però li garanteixo que l'Ajuntament no ha donat la instrucció en els darrers sis mesos que es talli l'aigua, entre d'altres qüestions, perquè això és una propietat privada i l'Ajuntament no pot dir que a una propietat privada se li talli l'aigua.\nLídia Heredia: Però fer que no se li talli, si això ha sigut una decisió de la companyia, sí que estava en mans de l'Ajuntament? Ho dic perquè vostè, ho vam veure ahir, havia anat a parlar amb alguns dels ocupants d'aquesta nau industrial i fins i tot els havia dit: "Si no hi ha més conflictes amb els veïns, mirarem de trobar-hi una solució". Vostès sabien que no tenien aigua ni llum i sabia que hi havia desenes i desenes de persones, més d'un centenar diuen, en aquesta nau. Van valorar la possibilitat de fer que poguessin tornar a tenir aigua?\nXavier García Albiol: Concretament amb el tema de l'aigua jo no sabia si hi havia aigua o no. Ni ningú en aquestes trobades que jo vaig tenir amb els ocupants em van plantejar el tema de l'aigua. El tema de la llum sí que resulta evident que si una nau està ocupada i està en estat de runa, a punt de caure -que ja en parlarem en algun moment també-, és evident que no hi ha llum: ells han funcionat punxant la llum, entenc jo. En les dues trobades que vaig tenir amb ells, en cap moment em van plantejar cap problema. A ells l'únic que els preocupava era que els controls per part de Guàrdia Urbana i Mossos d'Esquadra els estaven molestant i que, sisplau, aturessin aquests controls. Jo els vaig dir que estaria disposat a aturar els controls sempre i quan es garantís que en un termini de 15 dies no hi hauria incidents. A les dues hores de la reunió, ja hi havia una baralla amb ganivets al mig del carrer. Aquí hi ha una sèrie de veïns que mereixen tota la dignitat del món, mereixen viure en pau i mereixen poder sortir al carrer sense por a ser agredits.\nLídia Heredia: Però abans d'arribar a aquest punt, s'ha dit que aquesta nau fa 10 o 12 anys que està ocupada...\nXavier García Albiol: Des del 2008, ho he comprovat.\nLídia Heredia: Doncs 12 anys. Li dic perquè, fins i tot durant el seu primer mandat, aquesta nau ja estava ocupada. Abans d'arribar a aquests últims mesos, hi ha un problema social que s'arrossega des de fa ni més ni menys que 12 anys. Des de Serveis Socials, l'Ajuntament era conscient del polvorí humà i social que hi havia dins d'aquesta nau?\nXavier García Albiol: Hem de diferenciar dues etapes molt clares: els primers 8 o 9 anys, en què la nau és ocupada per persones que no creen cap tipus de problema.\nLídia Heredia: Però, alcalde, més enllà que creïn o no problemes, això no és viure. Viure en una nau amuntegats, sense les mínimes condicions, és una situació que un Ajuntament pot deixar estar?\nXavier García Albiol: No, no pot deixar estar i per això nosaltres des del moment en què jo arribo a l'alcaldia comencem a actuar.\nLídia Heredia: Però ja hi era vostè el 2011.\nXavier García Albiol: Però si em permet, jo li dic. Del 2008 al 2015, aquesta nau estava ocupada i no generava problemes de convivència. Jo em centro en aquelles naus i pisos que sí creen problemes de convivència amb els veïns. Aconseguim desocupar 300 pisos i algunes naus. Amb aquesta nau no s'actua perquè no genera problemes. Els problemes en aquesta arriben fa tres anys. Aquí no s'ha pres cap mesura per part de l'Ajuntament per actuar des d'un punt sanitari i social fins que jo he arribat d'alcalde. És més, des dels Serveis Socials es va intentar accedir a l'interior i no es va permetre per part dels ocupants. I, és més, Creu Roja cada cert temps venia i feia un control. Va haver-hi un moment en què van deixar de venir, quan se'ls va descontrolar la situació a nivell de seguretat. Per tant, estem davant d'una problemàtica i, quan jo entro d'alcalde, començo a prendre mesures i avui vostès ho veuran, que hem actuat des de l'àmbit social, sanitari o de seguretat.\nLídia Heredia: Les mesures que veurem és perquè hi ha una roda de premsa en què vostès ho explicaran, alcalde?\nXavier García Albiol: Sí, hi ha una roda de premsa on presentarem la documentació i ho relacionarem tot. Hi havia un problema de seguretat, de convivència, d'incivisme, però també hi havia un problema social, sanitari, de dignitat de les condicions de vida, i aquest aspecte nosaltres també el vam afrontar. Aquí hi ha una realitat: o als ajuntaments ens permeten que tinguem instruments per actuar davant d'aquestes situacions, o l'únic que podem fer és dedicar-nos a fer voltes pel carrer, amb la Guàrdia Urbana, i aviam si amb aquests controls, aconseguim alguna cosa.\nLídia Heredia: Està demanant competències en l'àmbit social o de seguretat?\nXavier García Albiol: Jo estic demanant competències que quan es vegi o demostri tècnicament, per part dels Serveis socials, Guàrdia Urbana, Sanitat, que hi ha un problema greu com que el hi havia aquí, els ajuntaments, amb informes detallats i totes les garanties, tinguem capacitat per poder entrar.\nL'alcalde de Badalona demana competències per poder actuar en situacions socials com la de la nau incendiada.\n📌 @Albiol_XG : "A 500 metres hi ha una altra nau ocupada, hi pot haver un problema semblant".#ElsMatinsTV3https://t.co/6QKU3IyXvDpic.twitter.com/VDWFJ4gdO0\n Els matins TV3 (@elsmatins) December 11, 2020\nLídia Heredia: Per entrar a fer què?\nXavier García Albiol: Des de mesures sanitàries, de serveis socials, de seguretat, de dignitat de les condicions de vida\nde tot tipus. Aquí hi havien 100 i escaig de persones amb unes condicions de vida indignes. No oblidem una cosa: aquí al voltant hi ha uns veïns que mereixen la mateixa dignitat i mereixen viure en pau. I el que no podien aquests veïns era sortir al carrer depèn a quina hora pels problemes que hi havia. Jo aquí hi he vist baralles, ningú m'ho ha d'explicar. El mes de setembre en vaig viure una en primera persona, i això també és indigne. Per tant, els ajuntaments hem de tenir capacitat per poder actuar. El que no podem fer és dependre de si ens donen una autorització judicial o no per poder entrar perquè, si no, passa això. I miri què li dic: a 500 metres d'aquest carrer Guifré on hi ha aquesta nau, n'hi ha una altra on les condicions són exactament les mateixes. I o es permet que els ajuntaments puguem actuar i se'ns donen instruments, o aquest vespre, d'aquí un mes o d'aquí un any, acabarà passant més o menys la mateixa tragèdia que ha passat. I fins que no es prengui consciència, aquí podem estar tots els polítics i associacions, lamentant-nos, dient quina pena, però demà el problema seguirà sent el mateix. Avui ha sigut Badalona, i demà serà Sabadell i demà passat Salt o Girona.\nLídia Heredia: I ja per acabar: han pogut parlar amb el propietari? Vostè ahir va dir que ho havien intentat però que no ho havien aconseguit. Si l'edifici és seu, se'n pot derivar alguna responsabilitat penal?\nXavier García Albiol: Això es dirà a la investigació, però des de l'Ajuntament, i avui també ho demostrarem, ja vam iniciar un expedient urbanístic perquè els propietaris actuessin, perquè s'hi estava donant un ús que no és el que es correspon. Ho vam iniciar fa 3 o 4 mesos. Sabíem que era societat, sabíem que ho gestionaven a través d'una immobiliària o API del Baix Llobregat, exactament no en sé el detall. Des de l'Ajuntament, ens vam intentar posar en contacte amb els propietaris com a responsables de la nau i no va ser possible. Per això vam iniciar el procés administratiu, per intentar actuar en aquesta línia.\nAlbiol demana competències per poder actuar en situacions socials com la de la nau incendiada


DRAPAIRES DE VACARISSES: d’abril 2012\nLA FIRA. EL GRAN MOMENT!\nCal agrair a tots i cadascun dels que amb el seu esforç i constància han permès que el cap de setmana estigués ple d'il·lusió, alegria, espectatives, germanor...\nTots hem gaudit, petits i grans.\nQue la fira comenci ja!\nEntreu i veieu!\nPublicat per DRAPAIRES DE VACARISSES a 13:49 Cap comentari:\nMireu les imatges i valoreu vosaltres mateixos. Ha estat espectacular!\nEl temps ha volgut jugar-nos una mala passada, però finalment ens ha donat una bona treba.\nDesprés de berenar, els Drapaires, amb alguns adults, ens hem enfilat cap a la Moreneta. Després ens hem dirigit cap al Cingle i des d'allà hem contemplat la vista que el paisatge ens oferia de Vacarisses.\nDe retorn hem agafat una drecera: QUINA PASSADA! Per a una bona colla de tots nosaltres el recorregut era desconegut i sobretot, aventurer, de grimpar.\nLes rialles, l'emoció, l'equilibri i les relliscades de cul han estat ben presents!\nPublicat per DRAPAIRES DE VACARISSES a 9:32 Cap comentari:\nMUNTATGE DE PARADETES!\nLa Fàbrica estava desangelada a les 15.30h, però en breus moments ha anat adquirint un caire força diferent.\nTots els Drapaires han anat portant objectes que s'han col·locat en les parades. Set espais distribuïts en la part central, més una taula dedicada específicament al calçat.\nEn cada "espai drapaire" hi podem trobar roba, llibres, joguines, estris de cuina... de tal manera que cada parada tingui una mica de tot i permeti que tota la mainada puguem gaudir de la venda de tot.\nMalgrat aquesta ja és la 5ena edició de DRAPAIRES, any rera any quedem parats de tot el que va arribant!\nPublicat per DRAPAIRES DE VACARISSES a 9:21 Cap comentari:\nHa arribat la data tan assenyalada per als Drapaires de Vacarisses. Estem molt preparats i sobretot, il·lusionats.\nEngeguem una nova edició amb un èxit total de nens i nenes; 55 drapaires que amb empenta recorrerem els carrers de Vacarisses recollint roba, llibres, joguines i tot allò que se'ns doni per a la fira del diumenge, dia 15.\nDe nou es mobilitzen els Drapaires de Vacarisses per a penjar els cartells recordatori de la fira.\nNens, nenes, pares i mares, ens vam trobar davant l'espai municipal de Vacarisses, la Fàbrica, i ens vam posar a revisar i refer -si s'esqueia- els cartells de la fira de drapaires.\nI, ja els tenim penjats!\nMireu i comproveu:\nPublicat per DRAPAIRES DE VACARISSES a 7:03 Cap comentari:


El Parc Científic de Barcelona rep la consellera Geis en el marc d’una visita institucional a la UB | Parc Científic de Barcelona\nEl Parc Científic de Barcelona rep la consellera Geis en el marc d’una visita institucional a la UB\nBy Azucena Berea16 juliol 2021juliol 19th, 2021No Comments\nInstantània de la visita de la consellera Geis al Parc Científic de Barcelona (Foto: Universitat de Barcelona)\nLa consellera de Recerca i Universitats, Gemma Geis, va visitar dimecres diferents facultats i serveis de la Universitat de Barcelona (UB) acompanyada pel rector Joan Guàrdia. En el decurs del recorregut institucional, la consellera va tenir l’oportunitat de conèixer de primera mà el Parc Científic de Barcelona, on va ser rebuda per la directora general, Maria Terrades i la directora de la Fundació Bosch i Gimpera, Carme Verdaguer. Aquesta visita s’emmarca dins de les diferents trobades que està fent Geis per identificar i analitzar les necessitats i els reptes de les universitats catalanes.\nLa consellera va ser rebuda pel rector de la Universitat de Barcelona, Joan Guàrdia, a l’Edifici Històric, on va saludar tot l’equip de govern de la institució: vicerectors, directora general del Grup UB, gerenta i delegats.\nLa consellera Geis i el rector Joan Guàrdia (Foto: Universitat de Barcelona).\nA continuació, la comitiva es va desplaçar al Campus Clínic de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut. El degà Antoni Trilla, el seu equip deganal i el director de l’Hospital Clínic, Josep Maria Campistol, van acompanyar la consellera per les diferents instal·lacions de la facultat i del centre.\nLa ronda va continuar per les facultats de Dret, Farmàcia i Ciències de l’Alimentació, Ciències de la Terra, Biologia, Física, Química i Belles Arts, on la consellera va poder conversar amb els respectius degans i equips deganals. El punt final de la visita al Campus de la Diagonal va ser el Parc Científic de Barcelona, on va ser rebuda per la directora del Parc, Maria Terrades, i la directora de la Fundació Bosch i Gimpera, Carme Verdaguer.\nFinalment, la consellera Gemma Geis va anar al Campus de Mundet i va recórrer alguns espais emblemàtics de les facultats de Psicologia i d’Educació, acompanyada del degà i la degana dels dos centres i part dels respectius equips deganals.\nAgraïment del rector Joan Guàrdia\nEl rector Joan Guàrdia va agrair a la consellera Geis la voluntat de conèixer les virtuts i les problemàtiques de la UB, «punta de llança del sistema universitari català amb importants mancances per resoldre», va dir. Entre els reptes que cal abordar, el rector va destacar el model de finançament, la renovació de les plantilles universitàries i la renovació de laboratoris i instal·lacions.\nPer la seva banda, Geis va remarcar «la importància de les universitats per vertebrar el país territorialment i socialment» i va manifestar la voluntat de crear aliances i consensos que «permetin prioritzar la universitat per tal d’enfortir-la com a agent clau en la construcció d’una societat del coneixement»\nFont: web de la UB [+]\nPrevious PostGate2Brain guanya la 7a edició del programa de Preacceleració de Barcelona Activa\nNext PostEQA obté l'acreditació de l'ENAC per certificar sistemes de gestió de compliance penal i antisuborn


Mocions per demanar al Parlament la restitució de les lleis suspeses pel TC davant la situació d'emergència social | Candidatura d'Unitat Popular\nAquesta campanya s'articula a través de la presentació de mocions als ajuntaments on hi ha candidatures vinculades a la CUP-Poble Actiu on es demana que es tornin a aprovar i a aplicar normatives com el decret llei d'impostos als bancs, contra la pobresa energètica i la llei d'emergència habitacional contra els desnonaments. En els darrers dos anys, el Tribunal Constitucional, per iniciativa del govern espanyol o pròpia, ha suspès o anul·lat fins a 46 lleis mentre la situació d'emergència social no ha fet més que agreujar-se.\nLa CUP-PA considera l'acció municipal com una de les peces clau de la construcció de la nova República de la mateixa manera que veu la unilateralitat com a peça clau per a les conquestes socials. Tal com s'explica a la moció, mentre no s'implementi un procés constituent calen solucions d’emergència com aquesta que ens permeti avançar cap a una República que ens doti de majors recursos i sobirania per poder desenvolupar una arquitectura institucional, una legislació i unes polítiques públiques basades en una major redistribució de la riquesa.\nLa moció s'ha presentat per primer cop aquest dimecres 17 de gener a Tarragona i s'espera que altres candidatures de la CUP-PA la presentin a molts altres ajuntaments catalans.


La batalla del relat - Diari de Girona\ni JxCat i ERC s'han barallat no és per si delegaven o substituïen, sinó per pures ganes de barallar-se. I ja fa temps, que en tenen. En el fons, les dues posicions no estan tan allunyades: els dos partits estan acatant Llarena, però estan massa condicionats per l'exili i la presó dels seus líders, i això els ha fet entrar en una batalla aferrissada pel relat. Una batalla que, tot sigui dit, de moment sembla guanyar l'èpica de JxCat davant del pragmatisme d'ERC. Per allà a prop hi ha la CUP, que fa el discurs de no acatar la justícia espanyola però a Berga bé que ho ha fet, per molt que ho vulguin dissimular.\nEn tot cas, sembla que un avanç electoral és inevitable. El 21-D tothom va votar amb el cor, amb les emocions a flor de pell. Ara ja s'ha vist què ha fet cada partit després del 155 i aterrats a una realitat no republicana. Bé, ERC sí que ha mostrat les seves cartes: pragmatisme, rebaixar el pas, eixamplar la base i tornar a la via del referèndum pactat. T'agradarà o no, però és una proposta. En canvi, JxCat continua amb l'agitació i el simbolisme, però encara no he sentit cap proposta coherent per a fer efectiva la República. I ara acabaria aquesta columna dient que no es pot viure només de retòrica, però el cert és que a JxCat li funciona. A veure per quant de temps.


Adrián Salcedo - Relata tu futuro\nPoemari èpic de 10 metres\nCrítica del Poemot, per la poeta Laia Maldonado\nUn àngel malalt de món. Malalt d’un món fet de ficcions, de poesia-metàfora mercantil, de les representacions ideològiques i idealitzades que ens ensenyen a parlar. Àngels que narren, sobre-expliquen l’existència, i un dimoni-etnocida que ho assenyala tot des dels confins: des de l’espai que enceta l’obra.\n“Parlem d’un poema que no ens acarona ni ens cerca”.\nEl Poemot, d’Adrián Salcedo, és un poema èpic organitzat sobre un rotllo de paper d’1 metre i mig d’alçada i 10 i mig d’ample. A mig camí entre l’ècfrasi, el cal·ligrama i la poesia visual, respon als principis bàsics del graffiti, operant des del gest artístic essencialment marginal i estrictament contemporani.\nEl poemari-artefacte executa una intervenció en l’espai públic, que entén com un àmbit espectacularitzat i estetitzat mitjançant una narració que respon a principis de producció, rèdit i consum.\nSi Perec plantejava que escriure és traçar camins sobre una pàgina, els que traça el Poemot són làbils, efímers i gens dòcils. El poemari prova de repensar l’espai -literari, poètic, social i, a la fi, polític- tot bloquejant la producció d’(auto)ficcions, que no són més que l’expressió d’un món que necessita inscriure’s en falses teleologies per tal de donar-se sentit, que reclama narratives que sadollin la set de ser alg(ú), que actuïn com a receptacle d’identitats.\nLa narració ficcional pressuposa un lector ideal crèdul i esperançat, per al qual crea un horitzó de possibles ben ple de quimeres. El Poemot, en canvi, es crea des de la sincronia, suspenent el temps i refusant la futurabilitat. És un discurs que es conté a si mateix, que no surt de si i, per tant, no es posa al servei de la projecció d’utopies ni distopies sobre la realitat contemporània. Una realitat habitada per individus que veuen la seva identitat fent-se fonedissa, que no poden radicar enlloc i, empesos pel vaivé d’una transacció o altra, s’agafen fort a qualsevol Jo monolític que es vengui a la llotja.\nEl Poemot no presenta un Jo a la recerca d’interlocutors, sinó que registra l’absència de Jo, contestant la presència d’Abramovic al MOMA, i fent evident que les instàncies narradores, la mateixa possibilitat de narrar, són una faula. L’obra de Salcedo diu no a l’art que esdevé objecte subsidiari de necessitats afectives.\nEL (enganxines “p”)OEMOT NO SERÀ ALLÒ QUE ÉS DEFINIT COM A “INFORMACIÓ”, QUE POT PASSAR A SER “COMUNICACIÓ” GRÀCIES A UN CANVI DE SENTIT DELS LÍMITS.\nEl fet més rellevant és el mateix fer de l’obra, el gest que practica: estableix una forma i una direcció de lectura pròpies, imprevistes i impertinents, que anul·len sense pietat tota teleologia.\nEn alçar-se en un pla diferent del que li ha estat prèviament assignat, el text supera la pàgina horitzontal, de disposició lineal, impresa i successiva. Desborda la premissa del discurs encapsulat per tal d’articular una pràctica subversiva, exigint una forma de lectura brusca, que no atén als usos de la pàgina i l’espai literari que la intendència preveu.\nAquesta exploració artística dibuixa una trajectòria que necessita noves formes d’enunciació, que no s’articulin a partir d’una topografia creada per acaronar les mancances de la societat contemporània.\nNo serà narrada la revolució.\nNO SERÀ UN SÍMBOL!\nEl Poemot és replet d’àngels que no saben dir perquè no coneixen res més enllà de la materialitat de l’escriptura: apunta una realitat que s’ubica per sobre la narració, recupera la fisicitat que embolcalla la ficció, se sostreu del món per retornar-hi. Així, no es tracta d’una obra autoreferencial, ben al contrari, es tracta d’una obra relacional que pensa el vincle de la literatura amb altres arts i tematitza el deute que estableix amb allò que anomenem “món físic”. Una obra que posa al seu centre les possibilitats del fet comunicatiu, base de les relacions humanes que són, ja sempre, relacions socials i polítiques. Lluny de menysprear la societat o el món, l’obra hi retorna per prestar-hi plena atenció: és en deixar enrere les cansades narratives auto(r)cèntriques que pot centrar-se en la vida en comú, en allò que succeeix a l’espai que ara, despullat de narratives, es disposa a intervenir.\nÉs, doncs, una temptativa de projectar paràmetres artístics que permetin reubicar la nostra persona diluïda en el temps del capitalisme neoliberal. Un poema èpic que no s’adscriu, però, a una reconquesta heroica de la quotidianitat perquè, si aquesta és reeixida, no podrà ser narrada.