TRANSICIÓ D’INFANTIL A PRIMÀRIA:\nEl que diferència a un xiquet o una xiqueta\nd’Educació Infantil quan passa a l’Educació Primària és un estiu.\nPartim de realitats interpretades des de punts de vista ben diferents pel que fa a les línies del temps: cronologia evolutiva, personal, madurativa, relacional, ... i cronología legislativa, formal i organitzativa. Temps i necessitats que poden ser coincidents o no.\nPer poder abordar la transició entre etapes partirem de la idea de formació com un continu en el que cal contemplar el currículum no només des d’un punt de vista dels coneixements i els processos, sobre els quals s’ha decidit fer parcel·les de forma arbitrària. Hi ha una dimensió important que dóna sentit de continuïtat i que també està present: la longitudinal, la del desenvolupament, i que hui en dia fa concebre l’educació, fins i tot la formal, com un procés que ha de donar-se al llarg de la vida.\nLa psicologia evolutiva explica el procés de desenvolupament de l’ésser humà. Les etapes evolutives estan influenciades pel context i per les particularitats personals, per tant el pas d’un període a un altre sempre es fa de forma gradual i en algun moment conviuen capacitats i limitacions d’etapes contigües.\nPer a aconseguir la connexió entre els diferents trams de l’Educació Infantil i l’etapa de Primària, cal tindre en compte les característiques i les necessitats pròpies de l’infant i vetllar per la continuïtat que respecte els espais, el temps, les relacions personals, cercant eixos comuns de planificació.\nA l’àmbit normatiu existeixen diferents disposicions que parlen de la necessària continuïtat entre etapes educatives.\nAl preàmbul del Decret 38/2008, de 28 de març, del Consell, pel qual s’establix el currículum del segon cicle de l’Educació Infantil a la Comunitat Valenciana assenyala que “és necessari que el segon cicle estiga en estreta coordinació amb el primer cicle de l’Educació Infantil, per continuar amb el procés iniciat, i amb el primer cicle de l’Educació Primària, per a que la transició entre ambdues etapes tinga elements de continuïtat”.\nA l’article 8 del citat decret s’assenyala que per tal d’afavorir la continuïtat i facilitar l’adaptació en la transició, els centres o etapes implicats, estaran pedagògicament coordinats.\nAixí mateix, la Resolució de 27 de juny de 2018, del secretari autonòmic d’Educació i Investigació, per la qual s’aproven les instruccions per a l’organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària durant el curs 2018-2019, tots els centres educatius cal que confeccionen un Pla de Transició entre les etapes d’Educació Infantil i Educació Primària. Aquest pla cal que contemple la següent filosofia d’acció:\nS’ha de potenciar, desenvolupar i dotar l’alumnat de les competències, les destreses, les habilitats, els hàbits i les actituds que faciliten l’adaptació a l’Educació Primària. En el primer curs de l’Educació Primària es tindran en compte les accions educatives, les rutines, la distribució espacial i temporal així com la metodologia emprada en l’etapa d’Educació Infantil perquè la transició entre les dues etapes tinga elements de continuïtat sense perdre de vista que l’etapa d’Educació Infantil té sentit en si mateixa, per la qual cosa no s‘ha de supeditar a primària; ni tampoc al revés.\nSegon l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l’organització de la resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, dins de l’article 39: Transició entre nivells, cicles, etapes i modalitats d’escolarització especifica: Els centres d’Educació Infantil i Educació Primària han de dissenyar un pla de transició des del segon cicle d’Educació Infantil al primer curs de l’Educació Primària que inclou l’adaptació progressiva de l’alumnat, el transvasament de la informació i les actuacions d’informació i assessorament a les famílies, que han de començar, almenys, durant el tercer trimestre de l’últim curs de l’etapa d’Educació Infantil i prolongar-se fins al primer trimestre de l’etapa d’Educació Primària. En el cas dels centres que imparteixen només l’etapa d’Educació Infantil, el Pla de transició s’ha d’elaborar, en el cas que siga possible, conjuntament amb els centres d’Educació Primària als quals estan adscrits.\nCal tindre en compte la necessitat de fer uns bons plans de transició, justificats, contextualitzats, amb objectius clars, accions, agents implicats i responsabilitats, temps i recursos, així com una definició de l'avaluació i la seua revisió contínua.\nEn paraules de Díez (2017), parlant de l'aventura de passar a primària, sempre en clau positiva i com una cosa important a tenir present diu:\n“Moltes vegades voldríem estalviar-nos temps d'espera per arribar a una altra cosa, voldríem fer passos llargs i copiosos, voldríem volar. Però en un cert moment ens adonem que no es pot, perquè el temps i les maduracions manen, perquè cal sentir abans de recordar, perquè cal tocar abans de treure conclusions, perquè cal anar en braços abans de gatejar, de caminar o de donar salts, perquè cal imitar abans d'inventar, perquè cal sentir-se un amb la mare abans de tenir un amic.” (p. 50)\nParlar en un centre educatiu de la continuïtat entre etapes i no de transició revela el treball en equip, la intenció de no marcar distàncies ni fronteres. Es tracta de traçar un pla que deuria i podria desaparèixer perquè ja és una realitat de centre compartida.\nEs tracta de prendre consciència de la importància per a la infància i les famílies d'una continuïtat necessària, evitant salts i diferències en els àmbits organitzatius i de relacions.\nEl canvi d'una etapa a una altra no ha de ser l’excusa que justifique la diferència en el tractament.\nResulta clau garantir i vetllar per la necessària continuïtat amb l’Educació Primària, donant coherència a tot el procés educatiu de l'escolarització dels infants, facilitant l’èxit de tot l’alumnat dins d'un projecte global de centre.\n2. Objectius del Projecte.\nSer un instrument de reflexió i avaluació contínua.\nAbordar canvis metodològics respectuosos en la continuïtat entre etapes que donen identitat al centre.\nFacilitar la transició adequada i l’adaptació de l’alumnat als canvis produïts en el context escolar (Pas d’Infantil a Primària).\nOrientar les famílies al voltant dels aspectes que permeten l’adaptació dels seus fills i filles a la nova etapa (Primària).\nOrientar al professorat (intercanvi de dades, documentació, informació…).\nPromoure la coordinació entre els mestres de la primera unitat (Infantil) i la segona unitat (1r,2n i 3r).\n3. Agents participants al Projecte.\n3.1. Registre dels agents Implicats.\n4.1. Gestió del Pla d’Actuació.\nAGENT QUE EL DESENVOLUPA\nRECOLZAMENT MESTRA PRIMÀRIA\nMestra de 3r de Primària\nADAPTACIÓ MESTRA INFANTIL\nCoordinador/a 1a unitat i Coordinador/a 2a unitat\nPlanning Mensual Octubre/Abril\nREUNIÓ INTER UNITATS\nProfessorat 1a unitat\nProfessorat 2a unitat\nPlanning Mensual Maig\nVISITA ALUMNAT INFANTIL A AULES PRIMÀRIA\nProfessorat 5 anys\nProfessorat 1r Primària\nAcordar data a Maig/Juny\nVISITA PATI PRIMÀRIA\nMestra/e 5 anys\nAcordar data a Juny\nPlanning Mensual Juny\nREUNIÓ INTERCANVI INFORMACIÓ\nMestra/e 1r Primària\nREUNIÓ FAMILIAR AMB TUTOR/A\nREUNIÓ FAMILIAR AMB ORIENTADORA\nEquip Educadores Menjador\n4.2. Gestió d’Actuacions a realitzar.\nEl tutor/a de tercer de primària haurà de tindre contemplat al seu horari personal un hora de recolzament a Infantil 5 anys setmanal al tercer trimestre. Això ho haurà de tindre en compte la cap d’estudis a l’hora de confeccionar els horaris en juliol. D’aquesta manera la tutora de tercer s’anirà familiaritzant en els alumnes que tindrà el curs següent a primer de primària.\nHorari Personal Docent.\nLes mestres de recolzament, entraran les primeres sessions del primer dia de classe a l’aula de 1r de primària per ajudar a la tutora de primària en el període d’adaptació.\nHorari Personal Docent de Setembre.\nEls Tutors/es de primària informaran a les famílies i posteriorment recordarà per l’App escolar que tot l’alumnat de l’escola esmorzarà tranquil·lament a l’aula i una vegada finalitzat eixirà al pati escolar.\nAl mes d’octubre la COCOPE revisarà el projecte després de finalitzada la implementació per veure els suggeriments i propostes de millora que ha realitzat el professorat implicat de cara a la següent execució.\nPla de Continuïtat Infantil - Primària.\nPlanning Mensual Octubre.\nPlanning Mensual Abril.\nAl llarg del mes de maig es realitzarà una reunió interunitats (1ª Unitat- 2ª Unitat) per tal de realitzar les següents accions:\nRevisar els acords metodològics de lectoescriptura.\nRevisar les accions organitzatives.\nPosar en marxa el pla de continuïtat en la finalització del curs.\nLa cap d’estudis marcarà en el Planning mensual de Maig la data d’eixa reunió.\nPlanning Mensual Maig.\nVISITA ALUMNAT INFANTIL A L’AULA PRIMÀRIA\nLa mestra d’infantil 5 anys haurà d’acordar amb la tutora de 1r de Primària una data al mes de juny per tal que l’alumnat d’Infantil 5 anys visite les aules de Primària i es realitze una familiarització amb els nous espais.\nAl llarg del mes de juny l’alumnat de 5 anys acompanyat per la seua tutor/a eixirà al pati de Primària per conèixer l’espai i les diferents zones de joc.\nLa Cap d’Estudis estipularà dins del Planning Mensual de juny les reunions de canvi d’unitat per tal que els tutors/es intercanvien informació de l’alumnat.\nEn el cas que el/la tutor/a de primer de Primària no siga definitiva al centre es realitzaria els primer dies del mes de setembre aquest intercanvi d’informació.\nTindre una plantilla per donar-li tota la informació al mestre/a de primer.\nTota l’escola realitza activitats conjuntes tant a nivell d’activitats complementàries dins i fora del centre.\nActivitats dins del centre:\nFesta de la castanyera, de nadal, dia de la pau, dia del llibre...\n“TALLERS INTERACTIUS”: l’alumnat de 5 anys i el de primària participaran en tallers comuns on compartiran espais i professorat.\nPEC, Big Brother Way\nPlanning d’activitats complementàries.\nÉs molt important seguir la mateixa línia metodològica seguint els paràmetres evolutius estipulats al Projecte Educatiu de Centre:\nConsciència fonològica/lectoescriptura: El treball específics de centre en la introducció a la lectoescriptura està desenvolupat a l’apartat de metodologia del PEC. El projecte respecte els ritmes evolutius i els estudis de neurociències seguint els mateixos paràmetres des d’Infantil fins a Primària. En aquest apartat es fa referència al treball de foment lector desenvolupat en les dos unitats.\nMatemàtiques: El treball específics de centre està desenvolupat a l’apartat de metodologia del PEC. Es desenvolupa progressivament el projecte 3ms des d’Infantil fins a Primària.\nPrimera unitat: Comencem i tanquem el dia amb una assemblea dialògica i passem al treball per racons. Una vegada a la setmana fem lliure circulació pels ambients de 3, 4 anys i el hall d’infantil fomentant l’autonomia i respectant els ritmes individuals. Poc a poc anem introduint el treball per projectes.\nAl tancar el dia fem unAl terminar el dia\nIniciem l’aprenentatge cooperatiu a través de jocs de taula.\nNo existeix cap tipus de llibre de text, es busca el descobriment, l’experimentació, i potenciar la curiositat per aprendre noves coses.\nEs contarà amb la participació i col.laboració de les famílies per a realitzar diferents activitats dins de la dinàmica de l’aula (tallers i grups interactius).\nL’avaluació serà continua, basada en l’observació i diferents registres d’informació.\nPRIMER DE PRIMÀRIA (Segona Unitat): Es continuen realitzant les assemblees dialògiques als primers moments del dia i un comiat al final de la jornada. Es continua amb el treball per racons donant cada vegada més espai al treball per projectes, sistematitzant les tècniques cooperatives, especificades a l’apartat de metodologia del PEC.\nPer a treballar o reforzar determinats continguts curriculars s’utilitzarà material de recolzament.\nEs continuarà contant amb la participació i col.laboració de les famílies per a realitzar diferents activitats dins de la dinàmica de l’aula (tallers i grups interactius).\nL’avaluació serà continua, basada en l’observació i diferents registres d’informació, com a la primera unitat i podrà completar-se amb diferents treballs o proves escrites (un examen trimestral com a màxim).\nTota aquesta informació cal explicar-la a la reunió familiar que el tutor/a de primer té amb les famílies.\nAl mes de juny el professorat del centre disposa de reunions per a revisar el Projecte Educatiu de Centre i poder aportar nous suggeriments, modificar o eliminar projectes o activitats que estan incorporades a la última revisió realitzada per part del claustre. Es tracta de forma conjunta i consensuada per tot el professorat del centre amb la intenció de respectar la filosofia general en la que es basa el centre i que es va reflectir al document de missió, visió i valors.\nPlanning Mensual Juny.\nS’acorda mantindré una mateixa línia organitzativa que està estipulada al Projecte Educatiu de Centre:\nEsmorzar a classe: Menjar-se l’entrepà tranquil·lament i amb control del professorat.\nPrimer dia de classe i al tornar de vacances de Nadal i pasqua): Es realitzen activitats on es treballa la cohesió del grup, l’adaptació al context escolar i la confiança).\nAssemblea: Realitzar assemblea a primera hora del matí, formant un rogle per a afavorir la participació i la comunicació.\nOrganització del material. Organitzar material comunitari (safates de colors, llapis, etc...).\nEntrades i pujades: seran lliures, en grup i en silenci\nTota aquesta informació cal explicar-la a la reunió familiar que la tutora de primer té amb les famílies.\nAl mes de juny el professorat del centre disposa de reunions per a revisar el Projecte Educatiu de Centre i poder aportar nous suggeriments, modificar o eliminar projectes o activitats que estan incorporades a la última revisió realitzada per part del claustre. Es tracta de forma conjunta i consensuada per tot el professorat del centre amb la intenció de respectar la filosofia general en la que es basa el centre i que es va reflectir al document de missió, visió i valors del centre.\nREUNIÓ FAMILIAR AMB TUTORA I ORIENTADORA\nEl mestre/a de primer de primària acompanyada del tutor/a de 5 anys d’Infantil farà una reunió amb les noves famílies per tal de donar-les informacions bàsiques del funcionament de la unitat i material necessari per al principi de curs. Es realitzarà al mes de juny-juliol.\nEn el cas que no siga definitiva al centre el/la mestre/a de 1r de primària, el/la coordinador-a de la unitat inicial de primària i l’orientadora del cente, realitzarà al mes de juny-juliol la reunió amb les famílies. El tutor/a assignada en setembre realitzarà la reunió en les primeres setmanes del curs.\nPower Point Presentació Canvi d'Etapa.\nDocument de material per a la segona unitat\nPower Point Explicatiu Orientació Escolar.\nEls Tallers de temps d’oci desenvolupats al Projecte Educatiu de Menjador es realitzaran per separat però s’estipularà conjuntament els projectes relacionats amb l’alimentació i les festes mensuals del menjador.\nProjecte Educatiu Menjador.\nAccions a Avaluar\n- Grau de satisfacció del projecte.\n- Qüestionari de Valoració.\n- Grau de satisfacció amb el projecte.\nAvaluació global del projecte\nImpacte amb l’alumnat\n6. Informes i Documentació del Projecte.\nProjecte Educatiu de Menjador.\nDossier de festes i celebracions.\nDossier de Comunicació Familiar.\nPower Point Presentació Canvi Etapa.\nDocument de material per a la segona unitat.\nEnquesta Satisfacció del Projecte.\nTRANSICIÓ DE PRIMÀRIA A SECUNDÀRIA:\n1. ÀMBIT FAMILIAR:\nOrientar a les famílies sobre l’educació secundària i la seua estructura acadèmica.\nInformar sobre els projectes del centre.\nInformar de l’organització del suport a l’alumnat amb NEE.\nFomentar el coneixement del centre al qual estem adscrits i la seua organització.\nProgramació de diverses xerrades informatives destinades a les famílies de l’alumnat de 6é per part de l’IES de referència durant tot el curs.\nAl segon trimestre es realitza una sessió informativa sobre l’oferta del centre i el seu funcionament.\nEn el mes de maig es fa una sessió informativa sobre el procés de matriculació i el Programa Plurilingüe.\nInvitació a les famílies a participar en una classe del programa plurilingüe.\n2. ÀMBIT DE L’ALUMNAT:\nAjudar l’alumnat per a què la transició a l’ESO es realitze amb la major naturalitat possible.\nProporcionar a l’alumnat eines per a potenciar l’autoestima i l’autonomia personal.\nMarcar pautes i orientacions per a què siguen capaços de lograr l’èxit acadèmic.\nAl llarg del curs s’organitzen activitats per a l’alumnat per part dels diferents departaments.\nVisita a l’IES per a realitzar activitats relatives al dia dels Drets Humans i l’economia del bé comú.\nExposició “sabatilles terrorífiques”.\nMarç: visita guiada per l’IES per a l’alumnat i explicació del funcionament del centre.\nParticipació de l’alumnat de l’IES en algun dels projectes de l’escola.\nJornada esportiva de colpbol amb la participació de les escoles adscrites a l’IES i alumnat de l’instiut.\nConcurs de preguntes i respostes al voltant del llibre llegit i prèviament consensuat “cinc monedes d’or”, d’Adela Ruiz, editorial Tabarca.\nActivitats conjuntes amb el departament d’EF.\n3. ÀMBIT DOCENT:\nPossibilitar i afavorir l’èxit de l’alumnat, tant personal com curricular, al procés d’adaptació i integració social.\nAjudar a subsanar les necessitats i carències educatives especials detectades.\nCoordinar el pla de convivència i resolució pacífica de conflictes amb l’IES de referència per tal d’actuar de la misma manera.\nSetembre: reunió i constitució de l’equip de transició: caps d’estudis,tutores de 6é, orientadores, PTS i caps dels diferents departaments.\nReunió de les tutores de 6é amb els de primer de l’ESO.\nReunions de coordinació dels diversos departaments de l’IES amb les tutores de 6é.\nReunió de l’equip de transició per a realitzar una posada en comú i posterior valoració de les diverses activitats realitzades.\nReunió de les orientadores i especialistes de PT per a intercanviar el màxim d’informació de l’alumnat que assistirà l’any següent a l’institut.


José Luis Garci i Carlos Saura entren a la recta final dels Òscar de Hollywood\n09 febrer 1999\nDos cineastes espanyols, José Luis Garci i Carlos Saura, han aconseguit situar les seves cintes entre les cinc que opten a l'Òscar a la millor pel·lícula de parla no anglesa.\nLa pel·lícula de José Luis Garci «El abuelo» competirà representant a Espanya i en una carrera en la que aquest cineasta podria aconseguir el seu segon Òscar després d'haver-lo obtingut en 1983 amb «Volver a empezar». L'any següent Garci va tornar a ésser candidat amb el premi a la millor pel·licula de parla no anglesa amb «Sesión continua», i competí, una altra vegada, el 1988 amb «Asignatura aprobada».\n«El abuelo» assolí tretze candidatures en la passada edició dels Goya, dels quals només obtingué el de millor actor, per a Fernando Fernán Gómez.\nD'altra banda, Carlos Saura competirà amb la pel·lícula «Tango» en representació d' Argentina, degut a que la cinta és una coproducció hispanoargentina. Dura va ser la polèmica a ambdós costats de l'Atlàntic per a considerar quin d'aquests dos països la presentava a Hollywood.\nEl cinema de Carlos Saura ha estat àmpliament guardonat en els diferents certàmens europeus, però només aconseguí arribar a la recta final dels Òscar el 1984 amb «Carmen».


Shiraz, la ciutat dels poetes i de les flors - Més Enllà, blog de viatges per Àsia\nHome / De Turquia a Iran / Shiraz, la ciutat dels poetes i de les flors\nShiraz, la ciutat dels poetes i de les flors. Una ciutat que no dubta a dedicar dos dels seus espais més emblemàtics als seus poetes -Saa’di i Hafez- ben bé val una visita. Si afegim que es troba a poca distància de les ruïnes de Persepolis i que té un dels basars més encantadors d’Iran, no hi ha dubte: Shiraz és un dels highlights del viatge.\nDe bon matí visitem la ciutadel·la Arg-e-Karim Khan, construïda entre 1749 i 1779 com una de les residències de Karim Kan. Rodejada d’una muralla amb quatre torres, una d’elles lleugerament inclinada. Passejar pel jardí interior és gaudir dels llimoners i tarongers, de l’aroma de les seves fruites, de la frescor de la seva ombra.\nAl hammam o bany turc, una turista iraní ens explica l’ús de cada una de les sales, una d’elles destinada a la depil·lació femenina amb herbes naturals. Ens meravellem quan ens explica com l’aigua calenta passava per sota la sala i calentava el terra; que la forma del sostre feia que es condesés el vapor i que quan tornava al terra, en forma de fines gotes de pluja, es recollia en una mena de banyera on es refredava i servia per fer l’últim bany abans de sortir del hammam.\nLa següent visita és el basar Vakil. És fàcil perdre’s en un basar com aquest on, en alguns dels passadissos, sembla que no hagi passat el temps: ara descobreixes una petita mesquita, ara un caravanserrall amagat, ara gaudeixes dels aromes de les espècies tant típiques d’Orient, ara d’una casa de te…\nDintre el basar es troba també la mesquita Vakil, una de les obres mestres del període zand. Disposa de dos magnífics iwans o portes d’entrada, al costat nord i sud, amb mosaics delicadament decorats. La sala d’oracions està sostinguda per 48 columnes en forma espiral. És, potser, la sala d’oració més bonica que hem vist des d’Erzurum i, tots sols, gaudim de la pau i de la quietud que ens proporciona aquest racó de la mesquita.\nPer dinar, uns falafels en companyia d’unes dones vestides de negre, de cap a peus, que no dubten en oferir-nos la seva taula en comprovar que el petit local es ple.\nI d’aquí al mausoleu Shah-e Cheragh, on no podem entrar les càmeres ni les motxilles ja que esperen la visita d’un important mulà o aiatolà. El lloc està ocupat per les forces de seguretat, bombers, serveis sanitaris i moltes, moltes ombres –nom amb el que definim les dones vestides de negre, de cap a peus-.\nPer la nit, gaudim de la companyia de la Susy, la Diky i en Patrick, en un restaurant tradicional amb música en directe. A Iran, el nom “Restaurant Tradicional” no vol dir que facin els plats que cuinen a les seves llars, si no que vol dir: arròs, kebab de pollastre, kebab de corder, kebab de corder i pollastre, arròs i kebab de pollastre… uffffff!!!!! Però en aquest restaurant han estat més agoserats i disposen d’un buffet d’amanides i sopa que ataquem tots cinc (haurieu d’haver vist la cara del cambrer quan li vam dir que només menjaríem del buffet… la mandíbula se li va obrir fins tocar el terra).\nI tornem a l’habitació ben tips i satisfets del nostre primer dia a Shiraz. A l’endemà visitarem Persepolis, però haureu d’esperar al següent relat per saber com va anar… paciència!!!


Els mercats financers donen continuïtat al clima de baixa volatilitat | CaixaBank Research\n8 novembre 2017 | Informe mensual - Conjuntura\nEls mercats financers internacionals avancen amb confiança. En un escenari macroeconòmic mundial favorable, caracteritzat per bones expectatives de creixement i per una recuperació molt gradual de la inflació, a l’octubre, els mercats financers globals van mantenir un to positiu. Als EUA, la borsa va continuar registrant màxims històrics i el dòlar i els tipus d’interès del deute sobirà van recuperar part del terreny perdut en els últims mesos i es van moure a l’alça davant una Fed que manté l’escenari de pujades de tipus (una més el 2017 i tres el 2018) i la presentació al Congrés nord-americà de la reforma fiscal de l’Administració Trump. A les economies emergents, les condicions financeres es continuen mostrant robustes a la normalització de la Fed i les borses van continuar avançant, sustentades per la confiança en els fonaments macroeconòmics. Finalment, a Europa, les borses també van registrar guanys i els tipus d’interès es van mantenir estables, davant un anunci de prolongació del QE del BCE per al 2018 que es va ajustar a les expectatives del mercat.\nL’FMI veu una finestra d’oportunitat per reforçar l’estabilitat financera. A l’informe d’estabilitat financera mundial de tardor, l’FMI analitza l’apetència creixent pel risc, que s’ha alimentat de la combinació d’un escenari macroeconòmic global benigne i unes condicions financeres extraordinàriament acomodatícies. Malgrat que considera que aquesta major presa de riscos és una conseqüència desitjable en un punt del cicle en què encara persisteix una certa infrautilització dels recursos, l’FMI també recorda que pot derivar en un augment de la inestabilitat financera si aquest entorn s’allarga massa. En concret, el Fons adverteix de l’existència de diferents focus de risc: la reestructuració de les carteres d’inversió en resposta a la divergència de les polítiques monetàries dels principals bancs centrals, les elevades valoracions dels actius financers i la compressió de les primes de risc, els alts nivells de deute global i la transició de l’economia xinesa. En aquest sentit, l’FMI demana aprofitar l’entorn benigne per reforçar el sistema financer internacional, completant l’agenda de reformes reguladores i de polítiques macroprudencials.\nAvanços a les borses de les economies desenvolupades. Amb el suport de la publicació de bons indicadors d’activitat, d’un inici positiu de la campanya de resultats empresarials referents al 3T 2017 i d’unes condicions financeres acomodatícies, les borses van tancar el mes amb guanys generalitzats (S&P 500, +2,2%; Eurostoxx50, +2,2%; DAX, +3,1%, i CAC, +3,3%). Un esment especial mereix la borsa japonesa, que, després de la victòria de Shinzō Abe en les eleccions anticipades, va repuntar amb força i va assolir nivells que no s’havien vist des de la meitat de la dècada dels noranta (Nikkei, +8,1%). D’altra banda, la borsa espanyola va tenir un comportament més moderat, amb un avanç de l’Ibex 35 de l’1,4%.\nLa Fed manté el rumb cap a una nova pujada de tipus. La reunió del Comitè Federal de Mercat Obert (FOMC, per les sigles en anglès) va oferir poques novetats i es va tancar sense canvis en els tipus d’interès (fed funds target rate en l’interval 1,00-1,25%) i amb un missatge de continuïtat. D’una banda, la Fed va fer una valoració positiva del creixement de l’activitat i del mercat laboral, però, de l’altra, va tornar a constatar que la inflació es manté per sota de l’objectiu del 2% i va remarcar la importància de seguir-ne de prop l’evolució. En conjunt, els membres del FOMC van reiterar la seva visió que, amb alces graduals en els tipus d’interès, l’activitat econòmica i el mercat laboral es continuaran mostrant prou dinàmics per assolir l’objectiu d’inflació a mitjà termini. En aquest sentit, els inversors assignen una probabilitat superior al 90% a una nova pujada del tipus d’interès de referència en la propera reunió del desembre. Als mercats financers, aquests missatges continuistes no van provocar moviments importants, i l’atenció es va centrar en l’elecció de Jerome Powell com a successor de Janet Yellen al capdavant de la Fed. Després de ser proposat per Trump, s’espera que Powell, actual membre de la Junta de Govern de la Fed i partidari de donar continuïtat a una normalització molt gradual de les condicions financeres, rebi l’aprovació del Senat.\nEl BCE redueix l’estímul per al 2018. A la reunió de l’octubre, el Consell de Govern (CG) va anunciar que el programa de compra d’actius (QE), amb un ritme actual de 60.000 milions de compres mensuals fins al desembre del 2017, continuarà entre el gener i el setembre del 2018 a un ritme de 30.000 milions mensuals. La decisió del BCE reflecteix un equilibri entre la major solidesa del creixement de l’activitat i el fet que la recuperació de la inflació és i continuarà sent molt gradual. D’una banda, el menor ritme de compres recull la millora de l’escenari macroeconòmic i, de l’altra, la prolongació, com a mínim, fins al setembre del 2018 reforça la intenció del BCE de mantenir unes condicions financeres acomodatícies. A més a més, el CG va reiterar el seu compromís de no apujar els tipus d’interès durant un període llarg de temps i va recordar que reinvertirà el principal dels actius adquirits dins el QE a mesura que aquests actius vencin. D’aquesta manera, el BCE va fer un primer pas cap a la normalització de la política monetària sense generar inestabilitat als mercats. De fet, al llarg del mes, els tipus d’interès sobirans es van mantenir relativament estables i, en la setmana posterior a la reunió del BCE, van recular amb una compressió de les primes de risc. El moviment va ser especialment intens a Itàlia, després que S&P revisés a l’alça el rating sobirà de BBB– a BBB.\nEl dòlar recupera una part del terreny perdut. En un mes marcat pel compromís de la Fed amb el seu escenari de pujades de tipus (quatre fins al final del 2018, segons les seves pròpies projeccions), la prolongació del QE del BCE i un major optimisme dels inversors sobre la reforma fiscal de l’Administració Trump, el dòlar va donar continuïtat a la tendència del mes anterior i es va apreciar enfront de les principals divises. En concret, entre les divises de les principals economies avançades, el dòlar es va apreciar l’1,5% en el canvi amb l’euro, el 0,8% amb la lliura i l’1,0% amb el ien. Entre les principals divises emergents, van destacar, en especial, les depreciacions de la lira turca (–6,0%), del peso mexicà (–4,7%), del rand sud-africà (–4,0%) i del real brasiler (–3,4%).\nTo positiu, però amb matisos, a les borses emergents. L’índex borsari MSCI de les economies emergents va deixar enrere les correccions del final de setembre i va avançar el 3,5% a l’octubre. Per regions, les borses asiàtiques van destacar en positiu (índex MSCI per a l’Àsia emergent, +5,3%), amb un fort avanç de la borsa índia (índex Sensex, +6,2%) i guanys més moderats a la Xina (+1,3%). En canvi, a l’Amèrica Llatina, el mal comportament de les borses mexicana (índex Inmex, –3,0%) i colombiana (índex Colcap, –4,2%) va penalitzar l’índex MSCI de la regió, que va tancar el mes amb una reculada del –3,7% malgrat l’estabilitat de la borsa del Brasil (índex Bovespa, +0,0%) i els avanços a l’Argentina (índex Merval, +7,1%).\nEl preu del petroli supera els 60 dòlars per barril. Per primera vegada des del començament del juliol del 2015, el preu del barril de qualitat Brent es va situar per damunt dels 60 dòlars. Aquest moviment a l’alça va rebre el suport de la reducció de les existències de cru als EUA, que van reprendre la via a la baixa dels últims mesos després del repunt temporal del setembre (per l’impacte dels huracans), i d’unes declaracions, al final del mes, del secretari general de l’OPEP, en què afirmava que l’Aràbia Saudita està a favor de prorrogar l’acord de retallada de la producció de cru. Aquest acord, que va ser clau perquè el preu del petroli es recuperés de les caigudes de mitjan 2015, finalitza al març del 2018, però es preveu que l’OPEP en discuteixi la possible prolongació en la reunió ordinària del càrtel programada per al final de novembre.


L'apunyalament al Pas va venir per una disputa entre dos companys de pis - Poble Andorrà\nL’apunyalament al Pas va venir per una disputa entre dos companys de pis\nQuan la policia va arribar al domicili es va trobar la víctima al llit amb una ganivetada al pit i diverses ferides\nL’apunyalament d’un jove al Pas de la Casa el passat dimecres es va produir per una discusió de companys de pis que, presumptament podria estar relacionada amb drogues tot i que aquest extrem no s’ha confirmat. El dimecres a les 12 h la policia va ser requerida en un domicili del Pas de la Casa degut a que una discussió entre dos homes hauria acabat amb una agressió amb arma blanca.\nQuan la patrulla arriba al lloc dels fets es va trobar la víctima estirada al llit. Presenta diferents erosions i talls al tronc superior, esquena i braços, una ferida oberta a la cella dreta i una ferida incisa a la part inferior del pectoral dret.\nEl jove ferit explica a la policia que les ferides se les va produir el seu company de pis amb un ganivet. Els agents van localitzar el presumpte agressor i el van detenir. El company del pis és un resident de 47 anys. El jove ferit va ser traslladat a l’hospital on va quedar ingressat. Posteriorment però en constatar que la ganivetada li havia afectat el pulmó va ser ingressat a l’UCI. Tot i entrar a Cures Intensives no es tem que les ferides puguin posar en perill la seva vida.\nGates augura que el virus s'acabarà a finals del 2021 als països rics i a la resta el 2022


El Berguedà assoleix el reconeixement d’or de Green Destinations :: Turisme del Berguedà\nEl Berguedà assoleix el reconeixement d’or de Green Destinations\nEl President de l’Agència del Desenvolupament del Berguedà, Lluís Vall ha destacat que: “Aquest és el millor reconeixement que poden rebre els tècnics de l’ADB, el sector turísitc i tota la comarca. Posa en valor els esforços fets ens els darrers anys posant les bases d’un model turístic respectuós amb el territori, apostant per la sostenibilitat en tots el àmbits i posant de manifest les singularitats que tenim per tal de diferenciar-nos dins el mercat turístic destacant els paisatges naturals, patrimonials, els productors, la gastronomia, la cultura, l’esport... tenint sempre en compte la sostenibilitat i la preservació dels espais. Amb tot això un agraïment a tothom que hi ha contribuït. Aquest és el model que hem de seguir per poder conviure perfectament el turisme i la pròpia gent del territori”.\nGreen Destinations Award & Certification Program promou que els territoris (municipis, regions, àrees protegides i propietats privades) treballin per a una gestió responsable de manera continuada i sostinguda amb l’objectiu d’estimular el sector turístic a implementar pràctiques ambientals innovadores i eficients. Els destins que participen en el programa de GGDD treballen per millorar la gestió de la sostenibilitat i cada 2 anys tenen una auditoria independent per veure com es va progressant i com es porten a terme les millores proposades. Aquesta certificació està acreditada pel Consell Global de Turisme Sostenible (GSTC). Més informació: www.greendestinations.org


Confirmada la presència de les millors esquiadores a les proves de Copa del Món a Soldeu — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Confirmada la presència de les millors esquiadores a les proves de Copa del Món a Soldeu\nConfirmada la presència de les millors esquiadores a les proves de Copa del Món a Soldeu\nEntre les inscrites per al cap de setmana hi ha Lindsey Vonn, Maria Riesch, Katthrin Zettel i Lara Gut\nL'organització de la Copa del Món d'esquí alpí a Soldeu ha confirmat que la cita comptarà amb les millors esquiadores del circuit internacional. Les curses es disputaran aquest divendres, dissabte i diumenge.\nEntre els noms coneguts que seran a Andorra, destaca la nord-americana Lindsey Vonn, gran figura mediàtica del circuit, juntament amb l'alemanya Maria Riesch, actual campiona mundial.\nTambé hi competiran les austríaques Katthrin Zettel, Anna Fenninger, Marlies Schild i Michaela Kichgasser, l'eslovena Tina Maze, la finesa Tanja Poutiainen, la francesa Tessa Worley, la nord-americana Julia Mancuso i la suïssa Lara Gut, que s'ha convertit en la imatge promocional de les proves andorranes.\nEspanya estarà representada per la granadina Carolina Ruiz. Finalment serà baixa la catalana Andrea Jardí, membre del Club Aranés d'Esports d'Iuern. En total hi haurà 85 especialistes de 18 països, entre els quals també hi ha la República Txeca, Suècia, Eslovàquia, Noruega, Liechtenstein, Itàlia, el Canadà, Bèlgica, l'Argentina i el Japó.


pai gow poker enveja de bonificació\nEl line-ups es van analitzar i van mostrar que el 71% dels jugadors van ser menors de 18 anys; el que equivaldria a 17 de Kronäng l'equip i set de la Mariedals equip pai gow poker casino vora. Bet365 va apel·lar la decisió, però no va ser correcta, i la pena de ser lliurats per a trencar el Capítol 8 de les normes. La companyia ha assenyalat que aquestes dades no disponibles, i no es va oferir apostes de mala fe pai gow poker enveja de bonificació. El suec Joc Inspectorate Spelinspektionen ha confirmat la Vessant oferia apostar per una formació de partit on la gran majoria de participants eren menors de 18 anys.\nBet365 la Vessant Esportiva ha estat lliurat un SEK 1m ($116,000) penalització per prendre les apostes per menors de 18 anys els partits de futbol. Bet365 va afirmar al Maig de 2019 no va prendre les apostes en suec partits que van ser etiquetats com a Sub-20, U21 i U23 per satisfer el Capítol 8 de la regulació l'illa del tresor casino resort i. Per tant, s'ha considerat adequada la pena de quota de SEK 1m de Vessant caça del tresor ranura kostenlos spielen. Vessant respost a la regulador i va dir que no tenia més informació sobre la matèria.\nEl SGA ha aclarit que no hi ha hagut cap pregunta d'una infracció greu d'aquesta política i que la violació va ser només pensat per a un partit l'illa del tresor 5 dòlar blackjack. El suec Joc Autoritat (SGA) ha afirmat que el joc de les empreses a Suècia no estan autoritzats a oferir apostes sobre esdeveniments on la majoria de les persones són menors de 18 anys l'illa del tresor casino amfiteatre zona d'gràfic.\nl'illa del tresor casino resort i\nl'illa del tresor 5 dòlar blackjack\nl'illa del tresor casino amfiteatre zona d'gràfic


8.1 Text en una línia - Geofumadas\n8.1 Text en una línia\njuny, 2012 Curs d'AutoCAD 2013, cursos Gratis\nEn molts casos, les anotacions d'un dibuix consisteixen d'una o dues paraules. És comú veure en els plànols arquitectònics, per exemple, paraules com «Cuina» o «Façana Nord». En situacions així, el text en una línia és fàcil de crear i ubicar. Per això, podem utilitzar la comanda «Text» o bé el botó corresponent de el grup «Text» de la fitxa «Anotar». A el fer-ho, la finestra de línia de comandaments ens demana que indiquem les coordenades del punt d'inserció de text. Observi així mateix que tenim dues opcions: «justificar» i «Estil», que els tractarem una mica més endavant. En tant, hem d'agregar que també hem d'indicar l'altura i l'angle d'inclinació de el text. Zero graus ens dóna text horitzontal i, de nou compte, els graus positius van en sentit contrari a les manetes de l'rellotge. Finalment, podem escriure el nostre text.\nCom va poder observar, a l'acabar d'escriure una línia de text podem prémer «ENTER», de manera que Autocad ens permet escriure una altra línia de text en la següent línia, però aquest nou text serà un objecte independent de la primera línia ja escrita. Fins i tot, abans d'escriure aquest nou text, podem definir amb el ratolí un nou punt d'inserció en pantalla.\nL'opció «justificació» de la finestra d'ordres, ens permet escollir el punt de el text que coincidirà amb el punt d'inserció. En altres paraules, per definició, el punt de el text és la cantonada esquerra de la base de la primera lletra, però si nosaltres vam triar qualssevol un altre dels punts de justificació, llavors el text es «justificarà» en base a ell pel que fa a el punt de inserció. Els punts d'inserció de el text són els següents:\nLa qual cosa, òbviament, es correspon amb les opcions subsegüents quan escollim «justificar».\nPotser utilitzeu sempre la justificació esquerra i justifiqui el text d'una línia cuidant el punt d'inserció (finalment cal considerar que els objectes de text d'una línia es poden moure amb facilitat, com veurem en els capítols dedicats a l'edició d'objectes) . Però si vol tenir precisió respecte a la ubicació del text, llavors haurà de conèixer i usar aquestes opcions de justificació.\nmissatge anterior«Anterior CAPÍTOL 8: TEXT\nsegüent post 8.1.1 Camps en textsegüent »


SALVADOR MACIP ESCRIPTOR 07/06/2012 00:00\n260x366 Còmic del 1952 que adapta el relat The sound of thunder. / EC COMICS Còmic del 1952 que adapta el relat The sound of thunder. / EC COMICS\nRecordo la impressió que em va causar Oskar Werner cremant llibres. Un dia, quan tant jo com la meva passió per la lectura estàvem encara en fase de creixement, el meu pare em va recomanar que veiés aquella pel·lícula de Truffaut que feien a la tele. Se suposava que era un clàssic de la ciència-ficció, però jo la vaig viure com una història de por. Vaig sentir la necessitat de saber a qui se li havia ocorregut una idea tan horrible com la de Fahrenheit 451 . I així va ser com vaig descobrir Ray Bradbury.


Remenat de pèsols, espàrrecs i carxofes. | Al caliu de la cuina\n← Rolls amb llagostins amb tempura.\nCostelles de porc a l’americana. →\nPosted on 12 Març 2014\tby alcaliudelacuina\nEstem a plena temporada de pèsols i de carxofes així que avui m’ha vingut de gust fer un plat molt senzill, però que a casa agrada molt ” Remenat de pèsols, esparracs i carxofes”.\nEs tant senzill com ofegar en una cassola unes cebetes tendres, uns alls tendres, uns pèsols, unes carxofes i un manat d’esparrac. Per acabar d’arrodonir el plat, uns encenalls de pernil ibèric i a gaudir. Es un plat d’aquells de cada dia, que ens porta aires de primavera.\nA l’hora de comprar els pèsols hem d’assegurar-nos que son ben frescos, ja que el seu sucre natural, que es el que els dona aquest sabor tant magnífic, es transforma en mido, amb el pas dels dies.\n5 respostes a Remenat de pèsols, espàrrecs i carxofes.\nTot són verdures de temporada, molt bona idea!! Ben barrejat i cap a dins! (un apunt, s’escriu espàrrecs, no esparracs… )\n13 Març 2014 a les 13:47\nSEGURAMENT M’HO FAR� AQUEST VESPRE\n14 Març 2014 a les 5:54\nEfectivament, ahir m’en vaig fer per sopar i també en tinc per avui.\n16 Març 2014 a les 11:33\nRetroenllaç: Remenat de pèsols, espàrrecs i carxofes. | Celler-Adocse


LA VEU DEL ROURE: d’abril 2011\nUn llibre difícil de definir. La sinopsi només dóna una idea aproximada del que es trobarà el lector, per tant, cal aventurar-se en la seva lectura i descobrir que ens trobem amb una història explicada amb una originalitat colpidora, amb una reflexió lúcida i sentida, amb una introspecció sobre el temps i l'espai que ens mostra a tots units, a despit de l'época que ens hagi tocat viure. Això és, al cap i a la fi, el que els passa a les protagonistes atès que la història que acaben vivint és la mateixa.\nHe gaudit molt llegint aquest llibre, tot i que l'argument no és gens destacable: dues històries que conflueixen, la d'una dona en l'actualitat a la recerca d'una altra dona en el passat. El que destaca és el caire gairebé filosófic i els matissos quasi poètics en que es mou l'argument. El toc màgic, intrigant, i el deliberat misteri que envolta cada moviment de la protagonista i que fa que el present en el que viu ens resulti gairebé més increïble que el passat on viu l'altre personatge.\nUn fris colpidor sobre la marginalitat, la incomprensió, la pèrdua i les passions que són, en definitiva, tot allò que ens diferencia.\nPublicat per Sílvia Tarragó Castrillón a 19:33 2 comentaris:\n'LES BAULES LES POSA EL TEMPS'\nUn altre fragment relacionat amb una altra anècdota.\n"Del seu festeig ell no en parlava i ella molt poc, només l’anècdota de la bufetada i la del dia en què van anar a nedar al Manzanares. La noia tenia 19 anys i, quan ell li va demanar que es comprés un vestit de bany, va comprar el més barat que va trobar. Encara recordava el preu. Quan li va ensenyar, presumit com era, li va dir que no aniria amb ell amb aquell banyador i li’n va comprar un altre més del triple de car. Cinquanta, seixanta anys més tard deia el preu dels dos vestits de bany i els nens reien de la gasiveria de la iaia, però en secret, s’admiraven de la seva memòria, que posava preu a les coses i nom als plats d’allò que havia menjat tant de temps enrera.\nL’anècdota no acabava aquí, prenia un caire més dramàtic quan explicava com, desacostumada a l’aigua, va acabar al fons del riu gratant la sorra amb desesperació mentre ell reia pensant que jugava. “Caballero, esta señorita se está ahogando”, deia que el va avisar algú, i als néts els admirava la contenció d’aquella frase expressada en la correcció d’una parla que avui ningú ja coneix. La van treure de l’aigua i des de llavors mai més es va tornar a banyar en cap riu, llac, mar, bassa o banyera. La seva filla, molt després, feia broma d’això i deia als seus fills que havien de fer guardiola per comprar un banyador a la iaia. Ells s’ho creien, malgrat que la iaia digués que era de secà.\nHi ha una fotografia d’aquell dia. En blanc i negre, rectangular. Se la veu asseguda amb el vestit de bany de cinc duros posat. Està més grassa del que serà després, per això sobta que una dona tan prima hagi pogut tenir aquell cos. La cara\novalada, els cabells pentinats a la moda en onades ben marcades. Els nas bonic, la boca petita. S’assembla a la seva segona néta. Totes les fotografies posteriors la mostraran ja molt prima, amb el semblant més estret i ells ulls destacant ben clars i intensos."\nPublicat per Sílvia Tarragó Castrillón a 18:07 Cap comentari:\n... del naixement del meu germà Jordi.\nL'any passat, en homenatge als seus 40, li vaig escriure una història titulada Les baules les posa el temps.\nEl títol es refereix a una anècdota de fa molts anys, quan erem nens: Jo havia sentit a algú per la tele dient aquesta amenaçadora frase "un eslabón más para tu cadena" i em va agradar. Així, un dia que ell es va negar a fer alguna cosa (ja no recordo què) vaig aprofitar per utilitzar-la. Ell se'm va quedar mirant impressionat i confús i em va preguntar 'i què és un 'eslabón?'.\nMoltes vegades hem recordat aquesta escena de la setciències i l'ingenu. Per això vaig posar-li aquest títol al relat.\nLes baules les posa el temps comença, precísament, amb una anècdota: El que la nostra àvia explicava cada 15 d'abril sobre els moments previs al naixement del meu germà.\nDe fet, la primera part del relat és la vida de la meva àvia des que va sortit del seu poble l'any 1930, 40 anys abans que ell naixés. Vaig voler escriure el que ella ens havía explicat perquè el meu germà n'està molt d'ella. I no és cap secret que jo em deleixo per les velles històries...\nUn dia d’abril de fa quaranta anys\nLes passes ressonen, accelerades, pel llarguíssim passadís. Colpegen les rajoles roig marronoses amb forma de cel·les de rusc, i arriben fins la cuina on ella feineja, endreçant la cuina després de dinar.\nMentre ella s’afanya entre els plats, la filla ha sentit que l’hora s’acosta. Per això, s’ha plantat davant de la porta i li diu a la mare que han de marxar. Els dolors del part han començat fa estona i la imminència del fet ja l’empeny amb força.\nTanmateix, la mare intenta que s’ho prengui amb calma. “Espera dona, que faig cafè”. S’allunya de l’aigüera sota l’ampla finestra que s’obre a un pati interior, per on la llum penetra tova i tèbia. Pren la cafetera. El temps s’ha alentit, com passa sempre amb els fets transcendentals que ompliran després racons de la memòria. Ella no ho sap encara, però aquest record sortirà, any rera any, cada 15 d’abril. La mare, amb la cafetera a la mà, veu com la filla dóna mitja volta i tornen a ressonar les passes, allunyant-se, cap a la porta. “Tu fes el que vulguis, però jo me’n vaig”, li diu. Ella, per suposat, l’acompanya.\nAquell dia el cafè no va arribar a fer-se. El record, però, té el seu aroma.\nPublicat per Sílvia Tarragó Castrillón a 17:13 4 comentaris:\n‘HABITACIONS TANCADES’, de CARE SANTOS\nM’atreviria a dir que aquesta és la millor de les novel•les que he llegit de Care Santos. Si generalment l’autora domina a la perfecció el ritme narratiu i l’ambientació, en aquesta demostra que és capaç de fer un desplegament d’estils i enllaçar-los amb elegància i coherència.\nA més, confegeix un fris esplèndid de personatges i d’èpoques que amb les seves vivències aconseguirien seduir el lector sense la necessitat de cap misteri. Tanmateix, el misteri hi és, segellat rera un mur o contingut dins una capsa, espera el temps propici que el desvetlli. I el moment sorgeix quan el passat ve a trobar a la néta d’un afamat pintor noucentista.\nHo fa amb inquietants indicis i troballes que acaben per capgirar la visió i els coneixements que fins llavors havia tingut de la història familiar. Mitjançant correus electrònics, cartes i troballes, la protagonista recupera la veritat sobre la figura del seu avi. Però, sobretot, a través dels pics dels obrers que retornen a la llum allò que amaguen els murs.\nEspecialment original trobo el recurs literari de les descripcions de les obres que recuperen els temps i les persones que van participar en la vida del pintor. L’argument, com els records, no segueix un ordre cronològic sinó que va apareixent a mida que les peces de la història van sorgint. Així, el lector s’identifica una mica amb la protagonista i, també, sent l’eufòria de l’arqueòleg que reconeix el fragment que li cal per completar una peça.\nTot això s’emmarca dins l’escenari de la renovada i inquieta Barcelona de finals de segle XIX i principis del XX. Els fets sagnants de la Setmana Tràgica, l’incendi dels Grans Magatzems El Siglo, l’Exposició Universal i la Segona República són el rerafons en el que es desenvolupa la vida d’una família burgesa i de la gent que l’envolta. Les societats espiritistes de l’època, els cuplets i els versos satírics que s’estilaven aquells anys, també tenen el seu lloc dins la novel•la contribuïnt a la seva ambientació.\nCom deia, Care Santos ha escrit el que, per a mi, és la seva millor novel•la fins ara. En ella barreja amb mestratge la modernitat de la tècnica i el classicisme del argument, donant lloc a una intel•ligent obra que reinventa el fulletó.\nEl blog de l'autora és aquest: Silencio lo demás.\nPublicat per Sílvia Tarragó Castrillón a 17:20 3 comentaris:\nELS DARRERS TASTETS ABANS DE LA 2a TROBADA DE POETES DEL MARESME\nDel blog Patètica Munda o l'era dels electrodomesticats\nL'últim bosc, l'últim cel, l'últim indret\ndel món, on l'ome lliure es desvetllava\ndel vell parany de l'or, del vell poder\ninútil del poder en servitud.\nL'últim bosc, l'últim cel, l'últim batec\ndel cor. Com un gran arc que afina i tensa\nels músculs invisibles de l'esperit\ni fa més dens el pas en el camí.\nL'últim bosc, l'últim cel, l'últim gran gest\nalçat contra la por, contra l'orgull\ndels cíclops eixorbats en caus de llum,\nque amaguen els rellotges del futur.\nL'últim bosc, l'últim cel, l'últim alè\nPublicat per Sílvia Tarragó Castrillón a 10:50 Cap comentari:\nEl passat dijous 30 de març al programa La Fàbrica de m1tv, vaig parlar sobre la 2a Trobada de poetes del Maresme que tindrà lloc demà dissabte a les 18 h a Can Lleonart (Alella).\nPodeu veure el programa aquí (surto la primera):\nPublicat per Sílvia Tarragó Castrillón a 18:41 Cap comentari:\nELS DARRERS TASTETS ABANS DE LA 2a TROBADA DE POET...\nPARLANT SOBRE LA 2A TROBADA DE POETES DEL MARESME ...


Èxit de participació a la campanya de donació de sang anual d'El Turó - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nAl llarg de dilluns 22 de maig es van realitzar al centre educatiu un total de 81 donacions de sang.\nL’Escola El Turó va acollir dilluns 22 de maig la ja tradicional jornada anual de donació de sang organitzada per aquest centre educatiu masquefí, conjuntament, amb el Banc de Sangs i Teixits. Enguany, un total de 95 persones es van acostar a l’escola al llarg de la jornada; de les quals, 81 van poder donar sang al complir amb els requeriments necessaris i 23 eren nous donants.\nLa xifra, valorada molt satisfactòriament per l’escola i l’Ajuntament de Masquefa, suposa un nou èxit de participació en aquest projecte solidari que enguany, a més, va tornar a comptar amb la col·laboració directa, dels alumnes de sisè de Primària de l’escola.\nEl consistori felicita públicament a l’Escola El Turó, als alumnes i a tota la comunitat educativa per l’impuls i el bon funcionament de la jornada. El centre és una ‘escola amiga’ del Banc de Sang i des de fa més de 10 anys col·labora amb aquesta entitat, que incorpora continguts en l’educació per a la salut i, al mateix temps, incideix en la formació en valors com la solidaritat, la responsabilitat i la participació.\nCategoria: GeneralPer Ajuntament de Masquefa 23/05/2017\nAnteriorPrevious post:El CB Masquefa aconsegueix l’ascens de categoriaSegüentNext post:Més de 220 competidors es donen cita a l’Open HRD Lions


El castell de Miravet - El lloc dels fets - TV3\nEL FET: Els últims templers\nEls templers van ser els cavallers més poderosos de l'Edat Mitjana. Formada per frares i guerrers, l'Orde del Temple era una mena de braç armat de l'Església catòlica amb el mandat de protegir Terra Santa.\nFrontissa entre Orient i Occident, els templers van acumular riqueses fins a convertir-se en banquers de papes, emperadors, reis i nobles.\nPerò tenir tants diners els va anar en contra. Felip IV, rei de França que tenia un gran deute amb els templers, va ordenar detenir-los i els va acusar d'heretgia.\nJaume II va ordenar la detenció de tots els templers de la corona catalanoaragonesa. Sembla que la Santa Seu no li ho va ordenar. La cúria dels templers catalans es va tancar al castell de Miravet per evitar la detenció. Estaven disposats a lluitar fins al final.\nEL LLOC: El castell de Miravet\nEl castell de Miravet és una fortalesa templera del segle XII, construïda sobre un turó que controla tot el territori, el riu Ebre, que passa just pels seus peus, i domina tota la població de Miravet. Està en bon estat de conservació i és un dels grans exemples del seu estil. Actualment es poden visitar les muralles i diferents estances, com les cavallerisses, la cuina, els magatzems o l'església romànica.\nTot i les nombroses guerres que han succeït al seu voltant es conserva en bon estat. Entre elles, la Guerra dels Segadors, la Guerra de Successió, la Guerra del Francès, les Guerres Carlistes i la més recent Batalla de l'Ebre. Malgrat tot, el castell de Miravet ho ha superat i actualment és un dels monuments més visitats de les Terres de l'Ebre.\nCareta del capítol dedicat al Castell de Miravet\nEl setge dels templers a Miravet\nEl Rex Bellator\nEls templers més destacats\nCom era el castell de Miravet?\nL'entrega dels templers\nLa traïció de Jaume de Garrigans\nMiravet i el seu entorn\nEls templers van ser els cavallers més poderosos de l'edat mitjana. Formats per frares i guerrers, l'orde del Temple era una mena de braç armat de l'Església catòlica amb el mandat de protegir Terra Santa. Aviat, els templers es van convertir en la frontissa entre Orient i Occident


S. Olsaretti : “Tenir fills és una opció moralment arriscada” - Valors\nS. Olsaretti : “Tenir fills és una opció moralment arriscada”\nMaria Coll| 20/02/2020 22/02/2020 |Entrevista|\nSerena Olsaretti és llicenciada en Filosofia per a la Universitat d’Oxford, on també va fer un màster i un doctorat. Des de l’any 2010 és professora d’investigació de la Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats (ICREA) a la UPF.\nEls fills no ens han demanat néixer. Per tant, és ètic imposar una vida?\nDonar la vida a una persona és una decisió d’una importància moral enorme. És així per tres motius. En primer lloc, els nens no poden donar consentiment de la seva pròpia creació. En segon lloc, estar vius significa córrer el risc de patir danys, a més de gaudir de la possibilitat de prosperar. I, finalment, és important que ningú es vegi perjudicat pel fet de no existir. Aquests tres fets, que sovint no tenim en compte, són difícils de negar. Junts signifiquen que quan algú crea una vida està triant, en nom d’una altra persona, exposar-la a un possible dany i no ho fa pas per salvar-la d’un dany més gran. I això fa que sigui difícil, però no impossible, justificar moralment la creació de noves persones.\nTots pensem que, fins i tot sense el consentiment exprés d’algú, es pot posar en risc una persona si és per salvar-la d’un perill més gran –seria el cas d’un metge que, assumint els perills de l’anestèsia, fa una operació d’emergència a una persona inconscient–. Però en el cas de la procreació és diferent, perquè la persona que no existeix no pateix cap mal. De fet, si penséssim que perjudiquem tots els nens que no concebem n’hauríem de tenir molts. Inclús, si pensem que els procreadors beneficien aquells que neixen, resulta difícil justificar un possible mal a algú sense el seu consentiment. Igual que no acceptaríem que un metge fes una operació no urgent a una persona temporalment inconscient.\nEn algun sentit és defensable?\nSí, hi ha un concepte ens pot ajudar a defensar la permissibilitat moral de donar vida a les persones. En algunes condicions, quan és impossible esperar el consentiment d’una persona, confiem en el consentiment hipotètic o retroactiu. És a dir, podem pensar que, fins i tot quan hi ha risc de danys, la persona consentiria retroactivament haver rebut la vida. Ara bé, per tenir la seguretat que el consentiment retroactiu que esperem obtenir serà positiu, els procreadors tenim grans obligacions com a procreadors. En primer lloc, l’obligació d’ajudar els nostres fills a afrontar els reptes de viure bé de manera que estiguin segurs que val la pena córrer el risc de patir perills. En aquest punt difereixo d’alguns filòsofs que creuen que mai tenim justificació per imposar un risc no escollita un altre per beneficar-lo i que sempre és moralment incorrecte procrear. Insisteixo, la procreació és una opció moralment important i aquí també discrepo d’altres filòsofs que defensen que mentre les vides que portem a l’existència no siguin terribles, ja és suficient perquè sigui permissible pro crear. Això, des del meu punt de vista, implicaria que els procreadors tenen mínimes obligacions amb els fills, només per garantir que les seves vides siguin acceptables.\nHi ha molts motius. Alguns se senten atrets per la idea d’exercir el paper de pares, amb tots els seus reptes i recompenses; altres estimen el projecte de compartir fills amb algú que estimen; altres ho fan per satisfer les expectatives dels seus pares, o sota la pressió de les normes socials, o per tal de continuar la línia familiar, o fins i tot per mantenir el nombre de membres del seu grup ètnic o nacional; per salvar una relació que creuen incompleta; o per intentar trobar sentit en allò que generalment es representa, culturalment, com un projecte únicament valuós; n’hi ha que tenen fills per obtenir suport en la seva vellesa; i alguns tenen fills per donar un germà al primer fill. En la majoria dels casos aquests motius es barregen i normalment no són transparents.\nNo crec que aquests dos fets –actuar per diversos motius i que no siguin transparents– siguin un problema moralment parlant. Hi ha una diferència evident entre els motius pels quals les persones actuen i les raons per les quals han d’actuar o no actuar. Per això, crec que seria desitjable per als procreadors, els seus futurs fills i la nostra societat en general, que fomentéssim una actitud més reflexiva respecte les raons de procrear. M’explico.\nEn resposta a la pregunta de per què fem el que fem podem respondre de dues maneres: alguna cosa ens va motivar a actuar d’aquesta manera o alguna cosa va justificar la nostra actuació. Sovint parlem de “raons” per referir-nos a totes dues coses, però, de fet, hauríem de parlar de motius i de raons. Sovint reconeixem que actuem d’alguna manera per uns motius injustificats (per exemple, quan ofenem algú i sabem que estem exagerant) o quan fem allò que hem de fer, però ho fem per motius inapropiats (per exemple, quan actuem amb civisme envers els nostres veïns, però no més només perquè pensem que així ens estalviem problemes). Les raons i els motius no són el mateix.\nLes nostres accions poden ser justificables tot i que les fem per motius incorrectes o moralment no lloables, Així, doncs, tenir fills pot estar justificat, inclús si els motius per tenir-los són considerats d’inapropiats, superficials o fins i tot moralment dubtosos. Això no significa que els motius pels quals les persones tenen fill siguin irrellevants. Els motius són importants instrumentalment, en el sentit que, si els nostres motius estan alineats amb les nostres raons, és més probable que actuem.\nPer exemple, si tenim fills amb voluntat de salvar una relació romàntica que falla, probablement fracassarem. Però, a més, si no prestem prou atenció a la decisió de tenir fills podem arribar a fallar-los. En canvi, saber quines raons tenim per tenir fills ens dona més possibilitats de fer-ho bé. Per això, com a societat, hauríem de fomentar un debat sa i obert sobre si els fets que generalment motiven les persones a tenir fills són bones raons per tenir-los.\nTenir fills és un acte de donació o és un acte egoista?\nCal distingir entre tenir fills i criar fills. Sovint, aquestes dues coses van de la mà, però no sempre. Si mantenim aquestes dues coses separades és més fàcil pensar en la procreació com un acte potencialment egoista i considerar la criança com un acte altruista. Pel que fa a si la procreació és un regal o una elecció egoista, cal recuperar algunes idees ja apuntades a la primera pregunta i recordar que la procreació és moralment complexa. Per contra, si ens referim a la criança, entesa com atendre les diverses necessitats d’un fill perquè aquest esdevingui un adult autònom, podem dir que, si es fa dins el respecte als altres, és altruista.\nSi tenim en compte el món actual, és immoral reproduir-se?\nActualment la humanitat enfronta nous desafiaments: el canvi climàtic, l’augment de les forces polítiques autoritàries i xenòfobes, les crisis d’un sistema econòmic que ha accentuat les desigualtats a quasi tots els països i que ha portat fins a defensors del capitalisme de lliure mercat a suggerir que el capitalisme d’avui ja no serveix als interessos de tots, etc. Si ens centrem en els potencials procreadors dels països privilegiats del món i en la possibilitat que la seva procreació sigui immoral, espero no equivocar-me si dic que, en aquest moment, encara som a temps d’enfrontar els reptes que he esmentat anteriorment i així complir amb les obligacions que tenim amb els nostres (futurs) fills; obligacions que hem de complir perquè haver-los fet existir sigui justificat. Si ho fem així, la procreació no ha de ser immoral, fins i tot en el món actual.\nQuan dic això no vull pas dir que la popera generació de pares no tingui raons per preocupar-se; tot al contrari: tots els pares d’avui han de complir, a més de les seves obligacions com a ciutadans, les obligacions amb els fills i han de treballar per tal que els drets dels seus fills siguin garantits en el futur. De fet, hi ha una altra raó per la qual els futurs pares d’economies avançades tenen obligacions més exigents que altres pares: els seus fills tindran un impacte mediambiental molt més gran durant la vida que els nens de famílies menys acomodades. Per tant, si tenir fills no és immoral, sí aporta importants responsabilitats morals.\nVostè treballa el concepte de “justícia parental”. En què consisteix?\nPer “justícia parental” em refereixo a la distribució en una societat dels costos i els beneficis dels fills, concretament a causa del que es deu als pares. Quan parlem de justícia parental, però, no ens referim a incentius o desincentius que es plantegen per provocar conseqüències desitjables. Per exemple, no parlem de polítiques pronatalistes per frenar l’envelliment, ja que aquestes no expressen consideracions de justícia sinó conseqüències que volem produir.\nLa justícia parental fa referència a allò que es deu als pares, si exerceixen de pares. Això no és la mateixa cosa que pensar que la societat deu ajuda als pares, però no perquè són pares, sinó perquè són sobretot dones que pateixen injustícies de gènere en ser obligades a fer la majoria de la feina domèstica no remunerat, patir discriminació en el mercat de treball i dominació dins de casa. La qüestió de la justícia parental és: la justícia dels pares requereix que els costos i els beneficis dels fills siguin compartits entre els pares i la societat en general, independentment de les preocupacions sobre la justícia de gènere i la justícia infantil i independentment de si tenim motius per incentivar o descoratjar la procreació?\nÉs injust que els ciutadans que no tenen fills hagin de compartir els costos dels que en tenen?\nNo crec pas que ho sigui. Primer de tot dir que els no-pares no es poden queixar simplement perquè la seva situació empitjora. Gran part del pensament contemporani, i fins a cert punt la nostra cultura pública, posa èmfasi en la importància de responsabilitzar-nos de les eleccions que prenem. Per què els altres han de suportar les conseqüències de les nostres eleccions? El fet que algú empitjori el seu estat no és suficient per presentar una queixa, perquè la nova situació no sempre ha de ser causa d’una injustícia. A més, la demanda dels no-pares és no haver de compartir els costos dels fills un reclamació dubtosa si tenim en compte que les accions no parentals justes com els serveis finançats per fons públics o les prestacions de benestar social són possibles gràcies al treball dels pares, els quals treballen per pujar un fills també econòmicament productius. Per tant, els no-pares no poden queixar-se d’haver de compartir els costos dels nens: fer-ho seria dir que la justícia requereix que els no-pares n’obtinguin només els beneficis, però sense aportar res en els costos. No hi ha una base plausible per donar suport a aquesta reclamació.\nfills, Serena Olsaretti\n←Amb el ‘tupper’ al supermercat\n→Sentir-nos segurs. Però, vigilats?\n“Defenso una filosofia magra i austera”


Marina - Una guia recull els testimonis de l'ocupació humana i el patrimoni arquitectònic més rellevant del Parc de la Serralada de Marina - Notícia - L'informatiu\nLa trobareu als equipaments del Parc i, en digital, al web\nUna guia recull els testimonis de l'ocupació humana i el patrimoni arquitectònic més rellevant del Parc de la Serralada de Marina\nEsglésia de Sant Pere de Reixac. Autor: Hugo Loriente\nLa publicació, adreçada a tots els públics, aplega i descriu les mostres principals de l’ocupació i els assentaments humans i el patrimoni arquitectònic més destacat del Parc de la Serralada de Marina des d’època prehistòrica i fins al segle XIX.\nLa guia “Petjades i testimonis de l’ocupació humana” del Parc de la Serralada de Marina conté un interessant text introductori que fa una breu i concisa passejada per la història del poblament de la serralada de Marina i les restes arqueològiques principals, des de coves de l’època del bronze fins al cementiri del Còlera o l’aqüeducte de Dosrius a Barcelona, ambdós del segle XIX, passant pels diversos poblats ibèrics, l’església de Sant Pere de Reixac, la Torre Pallaresa, Can Miravitges, Sant Jeroni de la Murtra o la Conreria (vestigis medievals), Torribera (s. XV), la Torre dels Frares (s. XVI) i l’ermita de Sant Climent (s. XVII).\nLa descripció i història de cada resta arqueològica, poblat o edificació va acompanyada d’una fotografia, la localització, coordenades i indicacions sobre com s’hi arriba i si, per exemple, és un punt d’interès d’algun dels itineraris senyalitzats del Parc. A més a més, en l’apartat “Altres dades” s’indiquen curiositats i altra informació d’interès. La guia inclou una interessant bibliografia final per a totes aquelles persones que desitgin conèixer amb més profunditat aquest patrimoni.\nEls textos que formen la guia “Petjades i testimonis de l‘ocupació humana” han estat proporcionats pel Museu Municipal de Montcada i Reixac, Museu de Badalona, Museu Torrebaldovina de Santa Coloma de Gramenet i l’Ajuntament de Tiana.\nPodeu descarregar-vos-la en format PDF en aquest enllaç o bé la trobareu en paper en els diversos equipaments del Parc.\nCategoria: Marina, Guies,\n'Petjades i testimonis de l'ocupació humana' del Parc de la Serralada de Marina [PDF]\nHistòria i ocupació humana al Parc de la Serralada de Marina\nItineraris senyalitzats i punts d'interès del Parc de la Serralada de Marina


Haus Bachstelze Neustift im Stubaital Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSchaller 35, Krossbach, Neustift im Stubaital, Àustria, 6167 - Veure al mapa\nMés informació sobre Haus Bachstelze\nAl visitar Neustift im Stubaital, vosté es sentirà com a casa a Haus Bachstelze, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHaus Bachstelze també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Neustift im Stubaital. L'hotel ofereix aparcament de cotxes, habitació familiar, s'admeten animals de companyia per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nEntri en una de les 3 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com calefacció, balcó/terrassa, TV satèl•lit/cable, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, aparell de televisió. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Haus Bachstelze és una elecció inteligents per a viatgers a Neustift im Stubaital, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (13)Parelles (3)Viatgers en solitari (2)Famílies amb infants petits (3)Grups (5)


Epístoles des de l’Institut Miquel Martí i Pol | Aracne fila i fila\n← L’Ins. Maria Aurèlia Capmany participa en “Un Sant Jordi epistolar” La història del llibre a la Universitat de Barcelona →\n36 thoughts on “Epístoles des de l’Institut Miquel Martí i Pol”\nMarta Serna Sánchez 3 maig 2013 at 18:46\nLa veritat és que trobo aquestes activitats molt creatives i acadèmiques al mateix temps. A mí em va agradar molt fer la carta. Ha sigut una gran experiència i m’he divertit molt. He llegit algunes cartes i realment n’hi ha algunes de molt originals.\nPenso que pel pròxim any, com em vas comentar Lida, estaria be adaptar millor les bases del concurs i donar més llibertat sobre la manera de fer la carta.\nJosep 6 maig 2013 at 12:40\nNoies, heu fet una bona feina, alguns haurien d’aprendre a escriure així ! La mitologia és un tema que m’agrada molt.\nCarme 6 maig 2013 at 12:45\nHa set una bona idea. Les cartes són molt originals. La carta que més m’ha agradat és la de Proserpina a la seva mare Ceres.\nNatàlia Alert 16 maig 2013 at 12:12\nFelicitats per les cartes, que, tot i que sou un grup petit, heu fet molt bon treball i deixeu el llistat molt alt!\nLa que més m’ha agradat ha sigut la carta del Cíclop a Galatea, la trobo molt treballada.\nLa idea de fer aquestes cartes és molt original, ja que et deixa expressar-te a través de la mitologia.\nJúlia Bardera Arlà 16 maig 2013 at 12:17\nMolt bona feina! Totes les cartes són fantàstiques i molt originals. Heu tingut molta imaginació en fer-les.\nLa que més m’ha agradat es la de Jo, Egèria. Esta molt ben escrita i redactades.\nAndrea Muñoz 16 maig 2013 at 12:20\nEm sembla fantàstic que escriviu cartes sobre temes mitològics ja que es una gran feinada! I teniu que pensar-hi molt i esforçar-os per relacionar-lo am l’actualitat o la imaginació.\nAmi personalment m’agrada molt la de Oh Atena…, la meva Atena. De Adrià Barrera de 2n de batx.\nM’ha agradat perquè fa com si ell fossi el seu admirador ja que Atena no ha tingut mai amants.\nMónica Martínez 16 maig 2013 at 12:31\nLa veritat és que m’han agradat molt tots els vostres escrits i trobo que tots són molt bonics i estan ben elaborats però m’agradaria d’estacar-ne un: Epístola XXIII, De Juno a Júpiter. Sincerament m’ha encantat la manera en com està escrit i la manera com expressa els sentiments de Juno. <>, aquest és el fragment que potser m’ha agradat més de tots; Juno és la considerada com a ‘dolenta de la història’ per tot el que fa a les pobres noies enganyades per Júpiter, però ella no en te la culpa, només està gelosa, ella estima moltíssim a Júpiter i la consideren dolenta per demostrar-ho…, tot el que fa, ho fa per amor. Es la venjança per suportar les seves renúncies…és tot el que sentiria de veritat, però no hi pot fer res perquè cau cop rere cop, sent que ell és el seu destí. Ella sap que ho ha donat tot però sent que ell no dona res, és una infeliç enamorada…\nMargarita Badoyan 16 maig 2013 at 12:37\nEn primer lloc felicitar a tots per haver escrit aquestes cartes, segur que totes estàn molt ben redactades. Tot i que no m’he llegit totes, n’he llegit dos de l’Institut Miquel Martí i Pol. Les dues cartes que he llegit són: Epístola a Dionís (d ‘una noia d’avui a un déu “sempre etern”) de Alba “Caperula” Vidal i El dia que em vas raptar (Europa a Júpiter…) de Souad Kohuli.\n-El de “Epístola a Dionís” m’ha agradat perquè tot i ser curt està ben redactat. Vam llegir un mite on ell apareixia el trimestre passat en el llibre de “Narracions de mites clàssics”.\nHi ha una frase que m’ha agradat molt:”…Gràcies per ensenyar-me i demostrar-me que l’esperit de les petites coses existeixen i que hem de gaudir d’elles”. La “epístola”, tal i com diu el títol, va dedicada a Dionís, déu del vi.\n-I el de “El dia que em vas raptar” m’ha cridat l’atenció com ha expressat el que podia haver sentit Europa després de que Júpiter, déu del llamp, l’ha hagués raptat i l’hagués fet seva. M’enrecordo que el trimestre passat, ja vam llegir i parlar sobre Júpiter i les noies amb les quals li va ser infidel a Juno, deessa del matrimoni.\nLa frase que més m’ha cridat l’atenció i m’ha agradat és aquesta: “…La història s’acaba quant és completa, i la meva no ho és”.\nFelicitats a les dues autores d’aquests textos. Són els que més m’han cridat l’atenció i m’han agradat.\nSònia Juan 17 maig 2013 at 14:59\nFelicitats! totes les “epistules” m’han encantat! estan molt ben redactades. També gràcies a aquestes cartes pots aprendre més coses sobrela mitologia i tot allò relacionat amb ella.\nSobretot m’ha agradat la cartadel Cíclop a Galateaon amb paraules d’amor li explica els seus sentiments i to el que sent per ella.\nZícora 18 maig 2013 at 14:56\nM’he estat llegint un parell de cartes i la veritat és que m’han agradat molt. Ha hagut un gran nivell i totes han quedat molt boniques. Felicitats a tots!.\nRubén Mallenco 28 maig 2013 at 10:39\nFelicitats per les cartes, estan molt ben fetes está molt bé que alumnes d’altres instituts, ja siguin petits o grans comparteixin els seus treballs al bloc de l’Aracne.\nJose Maria Fernandez 11 juny 2013 at 11:50\nMolt bona feinaa!!! les cartes son molt boniques i estan molt ben fetes.El treball esta molt be.


33 Preguntes més profundes: aquestes us faran pensar! - Bloc\nPreferiries és un joc que es pot jugar amb qualsevol persona, però si voleu conèixer els vostres amics o equips a un nivell més profund, proveu aquestes preguntes profundes. Respondre a aquestes preguntes us obligarà a reflexionar una mica més sobre els vostres valors i creences. Una manera fantàstica de conèixer altres persones a un nivell més seriós.\nSi teniu ganes d'alguna cosa una mica més alegre, proveu el nostre divertit o bé brut Fareu més aviat llistes de preguntes. O bé, si voleu continuar aprofundint en les profunditats de l’ànima d’algú, aquí teniu una llista de preguntes filosòfiques per utilitzar els trencadors de gel.\nJugar a jocs de preguntes és una manera fantàstica de conèixer gent a un nivell més profund. Jocs de reunions brillants crea jocs en línia per jugar amb els vostres amics o companys de feina que generen connexions significatives. Si busqueu alguna cosa que serveixi de trencaclosques per a la vostra propera reunió remota, no busqueu més.\nQuines són les millors preguntes per conèixer algú?\nLes preguntes més detallades són perfectes per a algú que ja coneixeu bé. Les millors preguntes que podeu fer a algú que acabeu de conèixer solen ser més alegres i divertides, que us expliquen molt sobre l’interès o les aficions d’aquesta persona. Consulteu la nostra publicació a Les millors preguntes per fer a algú que acabeu de conèixer per obtenir més idees.\nQuines són algunes preguntes personals?\nLes preguntes personals són les que realment impacten al cor del caràcter o la personalitat d'algú. Fer preguntes profundes és una manera excel·lent de connectar amb algú en un nivell més profund. Si us avorreixen les xerrades superficials, hauríeu de fer preguntes personals a algú. Podeu trobar una llista completa de preguntes personals a la nostra popular pàgina - 92 Preguntes personals perspicaços per fer\nA continuació, es mostra una llista de preguntes més detallades\npreferiries estimar les preguntes\nPrefereixes ser infame als llibres d’història o ser oblidat després de la teva mort?\n2. Preferiu ser un dels principals experts mundials en un mateix camp o ser la persona més versàtil i versàtil del món?\n3. Prefereixes ser més fort que la mitjana o més intel·ligent que la mitjana?\n4. Prefereixes ser la persona més rica del món o la persona més intel·ligent del món?\n5. Prefereixes menjar un tros de menjar que sigui realment saludable per a tu però que tingués un gust horrible o menjar alguna cosa que tingués un bon sabor però que t’hagi fet mal?\nbrillar en la foscor idees de joc de festa\n6. Prefereixes arribar a presenciar alguna cosa a la vida que pocs altres veuran o arribar a presenciar alguna cosa a la vida que molts altres han vist?\n7. Prefereixes passar per la vida sense oblidar res o passar per la vida sense recordar res?\n8. Prefereixes tenir una imaginació enorme o un record fotogràfic?\n9. Prefereixes tenir una feina que pagui 70 dòlars per hora però que et permeti treballar des de casa o una feina que pagui 100 dòlars per hora però que requereixi que estiguis present físicament?\n10. Preferiria tenir una existència pacífica en què mai no us hagueu de preocupar pels problemes de la vida o viure una vida més “normal” plena de riscos i desafiaments?\n11. Prefereixes que la gent t'admiri per les teves bones accions o et respecti pel teu poder?\n12. Preferiríeu viure la resta de la vostra vida al desert o viure la resta de la vostra vida a la presó?\n13. Preferiu passar els propers 20 anys com a estudiant o passar els propers 20 anys com a empleat?\n14. Prefereixes que tota la teva vida d’experiències es converteixi en una pel·lícula que puguis veure sempre que vulguis recordar-la o que la teva vida es converteixi en un llibre que tothom pugui llegir i interpretar?\n15. Preferiu viure en un país on el govern quasi sempre fa les coses bé o viure en un país on us hagin d’escoltar?\n16. Preferiríeu viure en un país on podríeu parlar amb fluïdesa o preferiríeu teletransportar-vos?\n17. Preferiríeu viure en un món on tothom us ignori o en un món on tothom sigui dolent per a vosaltres?\n18. Preferiu viure en un món on no hi ha delicte ni privadesa?\n19. Preferiríeu viure en un món sense malalties o viure en un món on hi hagi igualtat d’ingressos?\n20. Prefereixes viure 100 anys més amb el teu cos en perfecte estat de salut o amb una edat normal?\n21. Preferiu viure fins als 100 anys o viure fins als 500 anys?\n22. Prefereixes que mai et rebutgin mai més, o no tornis a fallar?\n23. Prefereixes mai tornar a treure el camí fàcil de res o deixar de procrastinar?\n24. Preferiríeu viure només en una ciutat petita tota la vostra vida o només poder viure en una ciutat gran tota la vostra vida?\n25. Preferiu renunciar a tota la tecnologia (telèfons mòbils, ordinadors, etc.) o renunciar a totes les pel·lícules, la televisió i els llibres?\n28. Prefereixes no preocupar-te mai pels diners ni tenir la temptació de comprar coses que no necessites?\n29. Preferiu tenir una vida emocionant però perillosa o una vida avorrida però significativa?\n30. Prefereixes que t’agradi a tothom que has conegut o tens tot el que has desitjat?\n31. Preferiu ser el centre d’atenció o passar desapercebut?\n32. Preferiu que els vostres llibres siguin llegits per uns quants centenars de persones o uns quants milions de persones?\n33. Prefereixes passar una setmana amb algú que realment admires o passar una setmana amb algú de qui realment gaudeixes?\nadult prefereixes preguntes\nmés bruta que prefereixis\nles millors preguntes de trivia\ndifícilment prefereixes preguntes


Actualitat | ABD.ONG\nABD en primera persona\nConeix les històries i les persones darrere d'ABD. Junts avancem cap a la transformació social\nABD atén prop de 120.000 persones durant el 2019\nL’emergència mundial creada per la pandèmia de la Covid-19 ha reorientat tots els nostres esforços a donar resposta a aquesta crisi sanitària, social i econòmica Ja està disponible la Memòria i Balanç Social 2019 de l’Associació Benestar i Desenvolupament ABD. Un any més mantenim ferm el nostre propòsit de contribuir a l’enfortiment de les persones, […]\nMarca la “X Solidària” en la declaració de la renda\nS’inicia el període de la renda i, un any més, les ONG presentem la campanya informativa de la “X Solidària” mitjançant la qual animem a les persones contribuents a marcar la casella 106 d’Activitats d’Interès Social o “X Solidària” en la seva declaració de la renda. Campanya de gran importància ja que, tot i haver […]\nABD als mitjans de comunicació a l’abril\nL’Associació Benestar i Desenvolupament (ABD) ha estat present als mitjans de comunicació durant aquest mes d’abril. A continuació, el recull de premsa de les diverses notícies, articles i reportatges als quals hem format part com a entitat. 3/4/20 – La Vanguardia / EFE L’Ajuntament de Barcelona ha habilitat un dispositiu per acollir 70 persones sense […]\nA ABD tenim noves ofertes de feina disponibles: Busquem un tècnic/a de Comunicació!\nT’agradaria treballar a una ONG? Vols formar part de l’Associació Benestar i Desenvolupament ABD? Aquí pots consultar les ofertes de feina que tenim disponibles i que actualitzem cada setmana. Tècnic/a de Comunicació Busquem un graduat/ada en periodisme amb vocació social, es valorarà formació específica en Disseny Gràfic, Màrqueting o Comunicació audiovisual. Els requisits mínims […]\n“El servei voluntari d’acompanyament telefònic a les persones grans és una molt bona manera de recuperar la humanitat que estem perdent”\nA l’Associació Benestar i Desenvolupament hem valorat, des del seu inici, el voluntariat com l’expressió directa i viva de la societat; un moviment participatiu de la ciutadania que intervé en la construcció d’una societat més justa i respectuosa de la dignitat i dels drets inviolables de les persones. És per això que comptem amb un […]\nLa 26a edició dels Jocs Florals del CAS de Sants canvia de format amb l’estrena d’una exposició virtual per Sant Jordi\nAmb la crisi de la Covid-19 l’activitat es reinventa amb la posada en marxa d’una web que recull poesies sonores i obres fotogràfiques que han fet les persones usuàries del Centre de Dia “Amb la crisi de la pandèmia de la Covid-19, ens diuen que ens quedem a casa, que hem de canviar els projectes, […]\n1 2 3 4 … 51 »\nOferta de feina al departament de comunicació d’ABD\nOferta de feina de tècnic/a en intervenció social d’ABD\nComparteix la nostra causa\nABD en acció\nABD EN ACCIÓ Donem Segones Oportunitats a famílies desnonades, descobreix com ho fem.\nLa comunitat és clau per a la inclusió social. Acompanyem a persones aturades i aïllades socialment durant la seva activació.\nLa pobresa energètica augmenta cada dia. Posem fre des d’Energia Justa: Fuel Poverty Group.\nFes la teva aportació periòdica per donar suport a famílies desnonades\nFes-te teamer de Preinfant i assegura recursos bàsics a les mares i nadons amb dificultats.\nLa teva empresa és solidària? Descobreix com pots sumar-te a l’ABD\nÚltimes novetats sobre l'ABD\nABD celebra els 25 anys dels Jocs Florals del Centre d’Atenció i Seguiment (CAS) de Sants\nLa presidenta d’ABD i vicepresidenta de la UNAD, Felisa Pérez, participa com a ponent a la II Jornada Xarxa Gènere i Drogues\nNeix el primer producte gastronòmic i social del projecte Food Relations\nCondicions de Donació\nAquest lloc web fa servir cookies perquè vostè tingui una millor experiència d'usuari. Si continua navegant està donant el seu consentiment per l'acceptació de les mateixes, a més de la nostra política de cookies i política de privadesa.


Centre d'Investigacions Film-Història: L’exposició "Modernisme: el naixement del cinema" arriba a Terrassa\nL’exposició "Modernisme: el naixement del cinema" arriba a Terrassa\nLa Fundación Aula de Cine Colección Josep M. Queraltó inaugurarà el proper 10 de maig l'exposició "Modernisme: el naixement del cinema" que tindrà lloc a la Sala Muncunill (Plaça Didó, 3, Terrassa) a les 20 h. Es podrà visitar fins el el 2 de juny.\nEl tema central de l'exposició mostra els inicis tècnics del cinema, acostant al públic una part d’aquest món suggerent de ginys i objectes decisius en el naixement del setè art, autèntiques joies que formen part de la Col·lecció Josep M. Queraltó, una de les col·leccions privades de cinema i audiovisual més importants d’Europa. La inauguració coincideix amb la fira modernista de Terrassa i gran part de la població es vesteix d'època els dies de la fira (10, 11 i 12 de maig).\nLa relació entre el Centre d'Investigacions Film-Història i la Fundación Aula de Cine Colección Josep M. Queraltó ve de lluny. El nostre estimat Josep Maria Caparrós va ser nomenant Patró d'Honor de la Fundació a l'estiu del 2016.\nMés informació: La exposición “Modernismo: el nacimiento del cine” llega a la Sala Muncunill de Terrassa


casal estiu Archives - Junts Tiana\n4 d'abril de 2017 4 d'abril de 2017\nI si recuperem el casal d’estiu municipal?\nJunts per Tiana ha demanat al ple municipal que es recuperi el casal d’estiu municipal com s’havia fet anys enrere al poble.\nEls regidors de l’agrupació d’electors recullen així la petició que l’AMPA de l’escola Tiziana va fer al darrer Consell Escolar Municipal, a la que també s’hi va afegir l’AMPA de l’escola Lola Anglada. Un casal amb un sistema de beques per a les famílies amb menys ingressos. L’equip de govern es va comprometre en aquella reunió a estudiar-ho però davant la manca de notícies, el portaveu de Junts, Isaac Salvatierra, ho ha reclamat al ple.\nEls últims anys els únics casals d’estiu que hi hagut a Tiana han estat de temàtica esportiva i cap ha estat municipal. O bé han estat iniciatives privades, o les AMPA’s han hagut d’organitzar el seu propi casal d’estiu.\nEs demana un casal d’estiu amb un projecte pedagògic, de temàtica no esportiva, que permeti cobrir les necessitats de les famílies de Tiana durant el mes de juliol.\nEn el ple l’equip de govern diu que està estudiant fer un casal d’estiu i té pensat oferir beques per a les famílies que ho necessitin.\nFoto de capçalera: La Local


Marató de Boumort 2021: de setembre 2018\nINSCRIPCIONS ÚLTIMA HORA\nLa tercera edició de la Marató de Boumort tindrà lloc el 27 d'Octubre de 2018 a Organyà i transcorrerà pels indrets més emblemàtics de la zona i de la Serra de Boumort. Dues curses de diverses distàncies (Marató - 45 km i Mitja Marató - 23 km) i una caminada de marxa nòrdica de 14 km, a més del Petit Boumort i les curses per a la mainada, donaran a conèixer aquest meravellós entorn de cérvols i boscos de pins, justament després de la brama.\nVídeo de Jordi Espar\nLa brama del cérvol és el seu estendard. Un dels més grans espectacles naturals que ens ofereix el nostre país. Una competició després de la competició. En acabar la brama s'iniciarà la Marató de Boumort, la tercera edició d'una cursa per muntanya que promet emocions fortes.\nJa teniu disponibles les classificacions de la 4a edició de la Marató de Boumort. Absoluta Marató Absoluta Mitja Marató Absoluta Xics 14...


Decepció per als aficionats a Sony: no presenta el PSP Phone - YCOM\nDecepció per als aficionats a Sony: no presenta el PSP Phone\nPublicat el 7 de gener de 2011\nEls que especulaven amb què el fabricant japonès aprofitaria el CES per presentar en societat el seu esperat telèfon-videoconsola portàtil, van sortir defraudats ahir de la presentació; en canvi, va aprofitar l’avinentesa per a presentar un nou terminal de Sony Ericsson, malgrat que aquest llançament era més propi del Mobile World Congress… serà a la cita barcelonina on es presentarà mundialment l’esperat smartphone?\nGuillem Alsina (guillem@imatica.org) – Probablement el suposat (no confirmat, tot i que donat com a gairebé segur per la premsa especialitzada) PSP Phone encaixa més per a la seva presentació amb el que es mostra en el CES (una fira dedicada a l’electrònica de consum en general, on es pot trobar de tot, inclosos jocs i telèfons) que amb el MWC (Mobile World Congress), un esdeveniment orientat en exclusiva a les tecnologies de mobilitat… tot i que la frontera entre ambdós mons es va desdibuixant a cada dia que passa gràcies a dispositius com els tablets lleugers.\nEn el seu lloc, Sony ha presentat l’Xperia Arc, un terminal ultrafi que munta Android 2.3 “Gingerbread”.\nUn moviment estrany, sens dubte, que em fa plantejar-me si és que la multinacional japonesa no té encara acabat el terminal (tot i que el podria presentar sense més i anunciar la seva comercialització per a dins d’uns mesos) o s’està reservant per a la cita barcelonina. De ser així, al meu parer haurien equivocat l’estratègia de cara a premsa, ja que la congregada en el CES és més gran en nombre, més diversa en interessos (incloent tant l’especialitzada o més dedicada a smartphones i la que es decanta pels jocs passant per totes les altres facetes) i en molts casos ha realitzat un viatge que no tornarà a dur a terme en la resta de l’any, ni per anar a un esdeveniment puntual per molt important que sigui.\nI és que, amb el que s’ha vist, és possible que Sony es decanti per una estratègia tipus Apple organitzant una presentació específica per al PSP Phone en comptes d’aprofitar una cita més generalista com és el CES. Però, llavors, la pregunta segueix a l’aire: què presentarà en el MWC?\nÒbviament, no és obligatori presentar alguna cosa nova en el certamen de telefonia mòbil, i de fet cada cop més les empreses realitzen les seves presentacions importants fora d’aquests esdeveniments i en rodes de premsa i presentacions dedicades en exclusiva al producte estrella que volen llançar. Tot i això, el llançament de productes menors i alguns d’importants al llarg d’aquests esdeveniments, garanteix una certa atracció mediàtica.\nEl moment de la presentació de Sony en el que es mostrà al món l’Arc\nL’any passat, Sony Ericsson es va veure superada per Samsung en el MWC. L’empresa sud-coreana va presentar el mateix dia i a la mateixa hora el seu Wave, el primer terminal que emprava la plataforma Bada, i es va quedar amb tota l’atenció de la premsa. La joint venture sueco-japonesa pot voler buscar la campanada mediàtica amb un PSP Phone al qual, sense cap mena de dubte, la seva competència ho tindria difícil per a contrarestar.\nEstem a Las Vegas, així que… algú s’hi vol jugar res al respecte?


Activitats de Lectura: de febrer 2009\nPublicat per Isabel Ferrer Arabí a 19:55 0 comentaris\nPodem aprofitar que arriba el Carnaval per llegir i aprendre moltes coses sobre la celebració d'aquesta festa. Sabeu quin és el seu origen? quins són els seus protagonistes? des de quan ens disfressem? Llegeix i aprèn!!!\nA més, si vas al Menú Inicial podràs realitzar diferents activitats.\nPublicat per Isabel Ferrer Arabí a 19:05 2 comentaris\nEtiquetes de comentaris: carnestoltes, lectura\nUs deixo un enllaç a un article publicat avui al diari "El País" sobre les proves d'avaluació Pisa.\nPublicat per Isabel Ferrer Arabí a 21:10 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: avaluació, Pisa, proves\nA la pàgina d'Àngel Daban podem trobar, entre moltes d'altres coses, dites i refranys de Carnestoltes.\nPublicat per Isabel Ferrer Arabí a 20:04 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: carnestoltes, dites, refranys


El jove il·lusionista Mag Albert estrena el seu espectacle 'Spektrum' a Vila-seca\nL’estrena serà aquest dissabte, 2 de gener, a l’Auditori Josep Carreras\nAlbert Picollà, il·lusionista professional de 23 anys nascut a Reus, conegut amb el nom artístic de Mag Albert CEDIDA\nDijous, 31 Desembre 2020 19:13\nAlbert Picollà, il·lusionista professional de 23 anys nascut a Reus, conegut amb el nom artístic de Mag Albert, estrenarà el seu nou espectacle 'Spektrum' el dissabte 2 de gener, a l’Auditori Josep Carreras de Vila-seca, amb les entrades totalment exhaurides des de fa dies.\nEn el marc dels actes organitzats per l'Ajuntament de Vila-seca per a les festes de Nadal i Reis el Mag Albert presenta el seu nou espectacle de màgia de gran format, concebut per a públics de totes les edats, especialment el de tipus familiar.\n'Spekrum' (espectre) és la paraula llatina que significa “imatge” o “aparició” i, en aquest cas, dona nom a la nova producció del Mag Albert, que amb el fil conductor de la llum, fusiona màgia, música i una espectacular il·luminació escènica. Tot el seu recorregut professional, tot el que ha après durant aquests anys i l’acumulació de la seva experiència, es reuneix en aquest nou espectacle.\nEl Mag Albert, realitza una mitjana de 140 actuacions anuals i els seus espectacles han estat visionats per més de 300.000 espectadors. A més manté un vincle molt especial amb Vila-seca, on l'any 2016 va instal·lar-hi el seu taller de creació artística. Espai en el qual es produeixen i assagen els seus trepidants espectacles teatrals de màgia musical i visual amb grans il·lusions, que després viatgen arreu de l'Estat espanyol.


Com que Coinbase és l’intercanvi de criptomonedes més popular als Estats Units, seria una delícia per als pirates informàtics de tot el món penetrar en la seva infraestructura. Un d’aquests atacants o grups d’atacants ha intentat fer exactament això aquesta setmana, fent servir no una, sinó dues vulnerabilitats crítiques del dia zero que afecten el popular navegador web Firefox de Mozilla..\nL’expert en seguretat de Coinbase, Philip Martin, ho va confirmar dimecres i va descriure en un fil post-mortem de Twitter com l’agent malintencionat va utilitzar una vulnerabilitat de zero dies reportada i inicialment no declarada en un intent de “dirigir-se als empleats de Coinbase”.\nMozilla tenia formalment va abordar les vulnerabilitats abans del 18 de juny. Segons els informes, l’investigador de seguretat de Google Project Zero, Samuel Groß, va descobrir l’error inicial ja a l’abril del 2019.\nPer avançar, l’esmentat Martin va dir que l’equip de seguretat de Coinbase està analitzant actualment la infraestructura i les metodologies de l’atacant per intentar comprendre més clarament el que va passar i, millor encara, qui podria ser el responsable.\n2 / Vam retrocedir tot l’atac, vam recuperar i vam informar del dia 0 a Firefox, vam separar el malware i les infrautilitzacions utilitzades en l’atac i treballem amb diverses organitzacions per continuar cremant la infraestructura de l’atacant i aprofundint en l’atacant implicat..\n– Philip Martin (@SecurityGuyPhil) 19 de juny de 2019\nMartin va afegir que Coinbase havia arribat i treballava amb altres organitzacions de criptomonedes no especificades que l’intercanvi creia que eren objectius de la nefasta campanya. Va assenyalar que cap client semblava haver estat afectat per l’incident i va dir que Coinbase estava disposada a col·laborar amb altres parts interessades.\n4 / Si creieu que us ha afectat aquest atac o teniu més informació per compartir i voleu col·laborar amb nosaltres en una resposta, contacteu amb [email protected] Segueixen els COI.\nAfortunadament, per a tots els implicats, l’episodi no va donar un gir al catastròfic, és a dir, que es demanaven els comptes d’empleats de Coinbase per robar criptomoneda o dades dels usuaris. Però l’intent d’atac serveix com un recordatori que els pirates informàtics són cada vegada més objectius dels empleats d’intercanvi de criptoconcies, ja que tenen les claus – pensades en jocs de paraules – per als seus pares.\nS’ha trobat programari maliciós als equips d’empreses de Coincheck\nSigui qui fos l’atacant de Coinbase, no va poder penetrar en la infraestructura de l’intercanvi. Tot i això, no totes les plataformes han tingut tanta sort en els darrers anys; considerem, per exemple, l’intercanvi de criptomonedes japonès Coincheck.\nA més, ara els experts pensen que podrien saber com es va produir el hack Coincheck del gener del 2018.\nLes noves evidències suggereixen que el pirateig (que ha demostrat ser el més gran de la criptoeconomia fins ara) es podria haver dut a terme mitjançant programari maliciós rus posat als equips dels empleats.\nSegons els nous informes d’aquesta setmana, que van revelar com els virus de Netwire i Mokes, originaris del racó del ciberespai de Rússia, han estat descoberts a les computadores dels empleats de Coincheck.\nEncara no està clar qui feia servir els virus, però els experts en ciberseguretat han dit que la presència de Netwire i Mokes suggereix que els culpables podrien haver estat russos o, com a mínim, europeus de l’est que estiguessin familiaritzats amb les eines russes..\nPer descomptat, és del tot possible que els pirates informàtics de Coincheck no fossin gens russos. L’ús de Netwire i Mokes pot haver estat una astuta finta per part de qui n’era el responsable. Des que es va produir l’atac, s’ha especulat amb la implicació de l’equip hacker nord-coreà Lazarus Group. En qualsevol cas, l’equip especialitzat “Bluenoroff” de Lazarus Group presumptament té les habilitats i les eines necessàries per haver compromès Coincheck.\nEl pirateig de gener de 2018 va ser massiu, tot i que només va afectar la cartera calenta NEM (XEM) de l’intercanvi. L’atacant va poder sortir amb 520 milions de XEM, que aleshores valien 530 milions de dòlars.\nEls intercanvis han d’estar a l’alçada\n“Com van conèixer els pirates informàtics les nostres regles de gestió de riscos amb tanta precisió”, va escriure Changpeng Zhao, director operatiu de Binance, en un resum de seguretat després que Binance fos piratejat de 7.000 bitcoins aquesta primavera. “Tenim un talp?”\nNo està clar si Zhao i els seus col·legues van arribar al fons d’aquestes preguntes amb tota confiança, però fins i tot que es plantegessin demostra el grau de maduresa i dificultat d’afrontar els vectors d’atac dels empleats.\nDes de llavors, Binance ha optimitzat les seves pràctiques de seguretat molt més enllà, però el fet és que els atacants continuaran investigant-lo i altres intercanvis importants per trobar possibles punts febles..