Buda | La barba no fa el filòsof,\nOsamu Tezuka, el Déu desconegut?\n15 Març 2012 GeneralAdolf, animació, anime, Black Jack, Buda, Buddha, còmic, Disney plagi, Kimba el lleó blanc, kimba vs. el rey león, La nueva isla del tesoro, La princesa cavaller, Lost World, Maachan no nikkichô, manga, Metròpolis, Mickeymousis Waldisneynis, museu tezuka, MW, Osamu Tezuka, Walt Disney- Àlex Agustí Polis -\nAquest article no és res més que una adaptació d’un escrit que vaig fer en un intent de fer un fanzine, quan encara estava a l’institut. Fa més de set anys d’ençà que vaig escriure el text sobre Tezuka, però ben poques coses han canviat en la meva manera de veure la seva obra, sinó que s’ha ampliat la manera de percebre-la. D’altra banda, en aquesta quasi dècada he estat al poble on va viure Tezuka, he llegit i gaudit de més obres de Tezuka i he visitat el seu museu al Japó.\nAbans de res voldria dir que aquest home és considerat el manga no kamisama (Déu del manga). Com anava dient, Tezuka, curiós japonès de filosofia i pensaments budistes zen (nom que rep el budisme al Japó) va néixer el 3 de novembre de 1928 a la prefectura de Osaka, però es va trasllada a una ciutat de la prefectura Hyôgo, Takarazuka, allí és on a principis dels noranta es va inaugurar un museu en honor seu, si va morir al 1989 és considerable el poc temps en que es va crear un museu dedicat íntegrament a ell.\nOsamu Tezuka és autor de la genial i divertidíssima obra Tetsuwan Atom (Atom poderós), que als Estats Units i a altres països va ser penosament traduïda com a Astroboy (Noi estelar?). No sé perquè però em va començar a agradar des del primer volum que vaig tenir a les meves mans. Podria ser per què barrejava humor absurd (l’Astroboy es capaç de disparar coets pel seu cul) i ciència ficció (les aventures d’aquest robot són equiparables a les novel·les de Philip K. Dick)? Certament podria ser aquest el motiu (sento haver negat una frase retòrica, pel lector deu haver estat inesperat).\nTezuka va debutar al 1946 (per estalviar càlculs diré que va debutar quan tenia 18 anys!) amb l’obra Maachan no nikkichô (El diari de Maachan) encara que el seu verdader triomf va ser la seva obra Shin Takarajima (La nova illa del tresor) que fou publicada un any després de Maachan no nikkichô. Crec que les obres de Tezuka ja es començen a conèixer a occident, també ajuda que grans editorials com ara Planeta de Agonstini o Glénat les publiquin per a l’Estat espanyol. Tezuka no només va fer obres d’acció com: Astroboy, també en va fer de d’un gènere més romàntic: La princesa cavaller i una mica més emblemàtiques o fosques com ara: Adolf, MW, Black Jack o Buda. Aquesta última tracta de un cirurgià clandestí, Osamu Tezuka va estudiar medicina, per tant, es pot dir que és un manga amb continguts molt realístics, sobretot els moments en que els personatges es sotmeten al bisturí.\nÉs molt important remarcar que Tezuka tenia un “enfrontament” amb la empresa de Walt Disney. Es diu que Tezuka va inspirar-se en el ulls de Mickey Mouse i per això l’Astroboy el tenia grosos i que això ha derivat posteriorment en que tot el manga els personatges tinguin els ulls molt grans. Era tal l’odi per Disney, que fins i tot en una obra seva va arribar ha explicar que existia una espècie de ratolins malignes gegants anomenats Mickeymousis Waldisneynis, acte seguit va dibuixar com el protagonista del còmic se’n carregava un. I sembla ser que els de Disney no perdonen i el que van fer va ser copiar-se una sèrie de Tezuka, que a occident no és molt coneguda, la sèrie en qüestió és Kimba, el lleó blanc (1965) o en anglès The Jungle Emperor. Més tard els Disnerians van canviar el nom del lleó, de Kimba a Simba; el color, de blanc a marró; i en lloc de l’emperador de la selva va ser el rei. Resultat final: El rei lleó (1995).\nCrec que ja he explicant per sobre una mica la vida de Tezuka, només falta per remarcar que mor el 3 de febrer de 1989 després d’haver publicat unes 700 obres (que no són poques).\nAmb el temps i després d’una valoració me’n adono que algunes de les obres que Osamu Tezuka ha dibuixat estan inspirades o basades en llibres o pel·lícules (Metròpolis, Lost World, La nueva isla del tesoro), però el més curiós és que és capaç tant de crear espectaculars còmics que et fan endinsar en el seu contingut com d’adaptar pel·lícules i llibres al seu propi llenguatge i entendre.


La costura al llarg del sXX en una exposició al Museu Comarcal | NacióManresa\nLa costura al llarg del sXX en una exposició al Museu Comarcal\nper Redacció, 29 d'agost de 2014 a les 15:09 |\nDissabte s'inaugura al Museu Comarcal una retrospectiva sobre el tèxtil del sXX. Foto: AjM\nL'Espai Memòries del Museu Comarcal inaugura aquest d issabte, a les 7 de la tarda, una exposició retrospectiva sobre la dedicació de la població femenina de Manresa a la costura al llarg del segle XX. '...I les nenes a cosir! Modistes i cosidors a la Manresa d'abans' és el títol de la mostra que es podrà veure fins el 2 de novembre de dimarts a divendres, diumenges i festius de 10 a 2 del migdia i els dissabtes de 10 a 2 i de 5 a 8 de la tarda.\nEls visitants podran conèixer l'experiència de moltes dones manresanes que van viure la seva infantesa i joventut al voltant dels tallers de costura. Moltes d'aquestes dones van dedicar moltes hores de la seva vida a aprendre a cosir, els agradés o no, i d'altres que van fer del cosir la seva professió esdevenint modistes professionals.\nAmb aquests mots 'Cosir era la meva vida. Em vaig posar de modista amb 20 anys, quan em vaig casar. Per aquí han passat moltes noies a aprendre!', s'inicia un itinerari que s'articula seguint el fil cronològic de la vida, centrant- se en alguns moments de la història personal en què la tradició atorga un paper molt important al vestit seguint unes pautes culturals.\nTestimonis personals han aportat la seva experiència\nEl projecte va sorgir de la creació d'un grup de treball amb la participació ; de diverses dones que van voler aportar el testimoni de la seva experiència personal i professional. El grup de treball ha estat acompanyat i coordinat pels historiadors Francesc Comas i Marta González, que és autora del llibre 'I a les tardes a cosir', publicat fa uns anys pel Centre d'Estudis del Bages, i per la mestra i pedagoga Agnès Torras. Tots tres són també els comissaris de la mostra que s'inaugura.\nEl grup va començar a treballar el mes de desembre del 2013 i s'ha reunit periòdicament a l'Espai Memòries del Museu Comarcal de Manresa. Aquest espai té per objectiu promoure el treball participatiu per tal d'abordar la recuperació de la memòria de la societat del segle XX, a partir de l'anàlisi que proporcionen la història i l'art i amb l'aportació de la memòria col·lectiva a través de projectes participatius.\nFesta Major de Manresa 2014, Societat, Museu Comarcal, exposició, Festa Major Manresa, tèxtil


Rus mostra a Fabra les ofertes turístiques de la província de València\nEl president de la Generalitat Valenciana firma un conveni amb entitats relacionades amb el sector turístic per a desenvolupar un pla específic de promoció de la Comunitat per al mercat rus\nFabra: «La tasca següent és reformar la Llei de Turisme vigent a la Comunitat i desenvolupar entre tots els sectors una nova normativa»\nRus: «El producte turístic és el 14% del PIB, la qual cosa reflectix que en estos moments complicats cal invertir més que mai per a donar a conéixer els nostres atractius turístics»\nEl president de la Diputació de València, Alfonso Rus, ha acompanyat este matí el president de la Generalitat Valenciana, Alberto Fabra, en el dia de la Comunitat Valenciana de la Fira Internacional de Turisme (Fitur), que se celebra a Madrid del 22 al 26 de gener i li ha mostrat els diferents estands de poblacions de la província que exhibixen les seues ofertes turístiques: Xàtiva, Cullera, Gandia, Oliva, Sagunt i Canet d'En Berenguer.\nFabra ha fet el recorregut acompanyat també pel conseller d'Economia, Ocupació i Turisme, Máximo Buch, el vicepresident i portaveu del Consell, José Ciscar, els presidents de les diputacions de Castelló i Alacant, Javier Moliner i Luisa Pastor, respectivament, l'alcalde de Castelló, Alfonso Bataller, pels estands de les tres províncies.\nPromoció de la Comunitat en el mercat rus\nPrèviament i després de posar amb els nombrosos alcaldes de la CV, Fabra ha signat un acord de col·laboració d'un milió d'euros amb l'Associació Empresarial d'Hostaleria de Benidorm, Costa Blanca i CV (HOSBEC), la Unió Hotelera de la Província de València (UHPV), l'Associació Provincial d'Hotels d'Allotjament Turístic d'Alacant (APHA), l'Associació Provincial d'Empresaris d'Hostaleria i Turisme de Castelló (ASHOTUR) i l'Agència Valenciana del Turisme per a desenvolupar un pla específic de promoció de la Comunitat Valenciana per al mercat rus.\nEn aquest sentit, el cap del Consell ha apuntat que el 2013 «s'ha registrat un increment de turistes estrangers a Espanya, concretament un 1,5%, i ha augmentat la despesa turística».\nPel que fa als resultats turístics obtinguts a la Comunitat, Fabra ha destacat que la regió valenciana ha liderat el creixement del turisme en termes relatius, i que en l’exercici passat «va créixer en un 45% el nombre de turistes russos que van vindre a visitar-nos.\n«Per això ―ha assenyalat― és important apostar per mercats emergents i amb major poder adquisitiu perquè coneguen la Comunitat».\nD'altra banda, Fabra ha informat que l'objectiu d'enguany és que el 5% dels visitants que arriben al nostre territori siguen de procedència russa:. «La Comunitat espera superar en el 2014 la xifra dels 23 milions de turistes», ha afegit.\nEl president de la Generalitat s'ha referit també a la creació de llocs de treball i ha assenyalat que, segons les últimes dades publicades per l'EPA, «la Comunitat és la segona autonomia que més ocupacions ha generat en l'últim trimestre de l'any».\n«No solament hem reduït l'atur sinó que també hem generat ocupació, cosa que no succeïa en tres anys, gràcies al sector turístic», ha destacat.\nFinalment, ha avançat que la tasca següent és «reformar la Llei de Turisme vigent en l'actualitat a la Comunitat i desenvolupar entre tots els sectors una nova normativa».\nInversió en el producte turístic\nPer la seua banda, el president de la Diputació, Alfonso Rus, ha destacat que a la Comunitat Valenciana el producte turístic és el 14% del PIB, «la qual cosa reflectix que en estos moments complicats cal invertir més que mai per a donar a conéixer els nostres atractius turístics», que són, segons el parer de Rus, «la gastronomia, la cultura, el patrimoni i, el més important, el clima i la nostra gent».\n«El més important ―ha apuntat el president provincial― és que vinguen a visitar-nos i que tornen».\nEn este sentit, Rus ha destacat el compromís de la corporació provincial amb els pobles i ha declarat que «la Diputació continuarà aportant la seua espenta per tal que el sector continue creixent i, cosa que és més important, generant economia i ocupació».


El projecte | La Història de Can Comatei\nHem creat un espai, a prop del Montseny, i accessible en tren i en cotxe. Aquest lloc és Can Comatei, una casa oberta a oferir els seus espais per a tallers.\nTallers: Des de la casa, es proposen tallers on difonem els nostres aprenentatges sobre un estil de vida alternatiu, menys consumista i més ecològic, que impliquen, cosmètica natural, agricultura, criança d’animals… Però oferim també la casa per a qui vulgui un espai on realitzar trobades i tallers en grup. És a dir, s’organitzen tallers de professionals externs a la casa. Podeu consultar i preguntar aportacions i intercanvis a cancomatei@gmail.com, també us convidem a que visiteu la casa.\nEspai de convivència: A la casa hi vivim de manera habitual 2 persones, i espai per a poder dormir fins a 8 persones. A més hi ha espais on fer tallers i menjar a l’interior o exterior de la casa. Si vols venir a conviure amb nosaltres uns dies, informa’t!\nEspai d’intercanvi: Moltes vegades hi ha llibres i roba que ja no utilitzem, però no llencem perquè estan bé. Doncs a Can Comatei hem posat a l’abast de tothom, un espai on deixar aquests llibres i les peces de roba, perquè altres ho aprofitin. D’aquesta manera, els que hi deixeu coses, també podreu buscar si hi ha alguna cosa que us interessa. És una iniciativa que no té cap més intenció que la de facilitar l’intercanvi de manera continuada, sense monedes ni quantificar que deixes i que agafes, sinó confiant en la voluntat de qui intercanvia.\nAgricultura ecològica: Tot i que no ens regim completament per cap tendència, es podria dir que anem ideològicament pel camí de la permacultura i l’agricultura biointensiva, és a dir, busquem la sostenibilitat de l’hort i que produeixi els vegetals al seu ritme. Respectant les formes del terreny i abonant la terra amb els residus domèstics, de manera que a casa no sobri gaire cosa, i vagi tot cap a l’hort. A casa hi produïm verdures i ous ecològics, i carn de pollastre ecològic.


Good Inn Matsubase Kumamoto Japó - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n327-4 Shiranuhimachi-Goryo, Uki-shi, Uki, Kumamoto, Japó, 869-0551 - Veure al mapa\nBen posicionat a Uki, Good Inn Matsubase és un lloc ideal d'inici d'excursions a Kumamoto. Amb aquesta situació a només del centre de la ciutat i a de l'aeroport, aquest hotel de 2.5-estrelles atreu nombrosos viatgers cada any. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nGood Inn Matsubase ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Good Inn Matsubase.


Digitalització de l’arxiu documental i fotogràfic de la Colla Castellera Xiquets del Serrallo de Tarragona | Miquel Àngel Magan\nNo és gens fàcil definir el fet casteller o una colla castellera: els castells són cultura i és integració, són patrimoni i és temps lliure. A més a més, la història d’una colla castellera sovint és indestriable de la història d’un barri o d’una ciutat. Nosaltres som la Colla Castellera dels Xiquets del Serrallo de Tarragona.\nLa Colla Castellera Xiquets del Serrallo de Tarragona es fundà l’any 1988, i molts dels testimonis gràfics de la primeria s’havien conservat en format analògic. I, en conseqüència, la memòria de la Colla es trobava en perill.\nLa memòria dels Xiquets del Serrallo va més enllà d’una crònica castellera: és també la història d’un moviment associatiu, i la narració del barri del Serrallo i la ciutat de Tarragona.\nLa digitalització de l’arxiu documental i fotogràfic dels Xiquets del Serrallo, així com la posterior publicació a la plana web oficial de la Colla, està destinada al públic en general i als castellers i castelleres serrallencs en particular.\nSovint, les construccions d’una colla castellera petita s’han menystingut, però és incontestable el paper que aquestes han tingut i tenen en molts capítols històrics. Concretament, la trajectòria dels Xiquets del Serrallo s’ha caracteritzat per tenir una vessant social i cultural molt remarcable, ja que ha consistit en participar moltes celebracions nacionals i altruistes (Diada Nacional, Flama del Canigó, suport a onegés, a entitats socials, eclesiàstiques, Festes Majors de pobles, de barris d’arreu del país…).\nL’ interès d’aquest projecte sobrepassa l’àmbit tècnic del món casteller: A través de 20 anys de mirada dels Xiquets del Serrallo, de les seves fotografies i les seves publicacions (revistes, arxius, entrevistes, premsa…) em creat una eina per conèixer i comprendre millor la Colla, i, a través seu, l’evolució del Serrallo i de Tarragona.\nLa suma de diferents esforços ha fet possible la culminació d’aquest projecte. A tots ells gràcies!\nGràcies, en primer lloc, al treball -de caràcter voluntari- , de molts castellers que durant anys s’han preocupat de nodrir i conservar l’arxiu i també als que han plantejat i dut a terme aquest projecte.\nEn segon lloc, a Caixa Tarragona, que amb el Programa “Tu Ajudes” provocaren el tret de sortida d’aquest projecte. A tots els ciutadans que ens votarem el projecte, moltes gràcies. A la Fundació Topromi-Taller Ocupacional Promoció de Minusvàlids (que és una entitat sense ànim de lucre, de promoció laboral als discapacitats) per la feina ben feta. I finalment, al Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació de la Generalitat de Catalunya, per sufragar-nos algunes de les despeses derivades del redisseny de la nostra plana web.\nEscrit en Colla Xiquets del Serrallo Tags: Cultura Popular i Tradicional Catalana, Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació, El Serrallo, Fet casteller, Programa "Tu Ajudes" Caixa Tarragona, Xiquets del Serrallo\n« 23 d’abril de 2010. Bomba al Metropol\nCommemoració del 30è aniversari de la recuperació del Ball de Dames i Vells a Tarragona »


Mel en equip\nUn projecte interdisciplinari a l'Institut Bosc de la Coma\nAplicació per monotoritzar el rusc (En Breu)\nConcurs de Webs pel projecte\nEl projecte Mel en equip va començar amb una idea dels departaments de ciències i tecnologia de l´Institut. Treballem amb la metodologia dels ABPs (Aprenentatge basat en problemes). És una metodologia didàctica per descobriment guiat, mitjançant la qual els alumnes construeixen el seu coneixement sobre la base de problemes de la vida real. La durada del projecte és de dos anys amb els alumnes de 1r i 2n d’ESO.\na 1r d'ESO\nDes de Ciències (Biologia i Geologia) treballem les Característiques de les abelles (morfologia i fisiologia), l’Ecosistema de les abelles, la cèl·lula, espècies invasores, impactes ambientals ...\nA Tecnologia fem tot el procés tecnològic per construir un rusc (busquem informació dels tipus de ruscs, escollim la millor solució, fem els croquis, plànols i finalment la construcció). A més, avaluem per poder fer les millores el curs vinent i fem la primera part del vídeo del projecte.\nAquests mateixos alumnes recullen la mel i treballen amb els diferents productes que ens proporcionen les abelles, continuen amb la metodologia dels ABP. Des de l’àrea de Tecnologia treballen la producció i la comercialització del producte, fan el logotip per etiquetar-los, elaboren fulls de càlcul per posar-ne el preu, els promocionen... i dissenyen mètodes per combatre els atacs de la vespa asiàtica. Des de Ciències (Física i Química) analitzen la composició i les propietats (físicoquímiques i biològiques) dels diferents productes, treballen en el procés de brescar, etc...\nDurant tot el curs estan pendents de l’evolució dels seus ruscos per tal de conèixer tot el cicle anual de les abelles.\nAl llarg del curs hi han col·laborat altres departaments del centre.\nPROJECTE INTERDISCIPLINARI a 1r i 2n ESO\nDes d’EViP fan un còmic per col·laborar amb la revista del centre, fan els dibuixos de l’anatomia de l’abella i fan una maqueta de la cèl·lula.\nL’àrea de Català hi participa elaborant un conte sobre la vida de les abelles.\nDes de Castellà miren el primer capítol de la famosa sèrie “L’Abella Maia” i l’analitzen.\nDes de Socials realitzen un climograma de l´entorn on viuen les nostres abelles.\nDe d'Anglès miren i treballen la pel·lícula “Bee movie” i fan els anuncis dels productes de les abelles.\nDes de tutoria descobreixen què en saben de les abelles la gent d’Olot i donen a conèixer el nostre projecte.\nPROJECTE INTERDISCIPLINARI AMB ELS CICLES FORMATIUS DEL NOSTRE CENTRE\nEls alumnes del cicle formatiu d’informàtica de grau superior del centre ens equipen un dels nostres ruscs amb càmeres i sensors per mesurar diferents paràmetres, com poden ser la temperatura, la humitat... i obtenen imatges de l’activitat diària de les abelles i també fan la nostra pàgina web. D’aquesta manera els alumnes podran estudiar-ne el comportament i la seva evolució.\nEls alumnes del cicle superior d’administració i finances, a través de la seva cooperativa, ens fan les comandes dels nostres diferents productes per així poder-los comercialitzar\nA primer visitem la casa de les abelles de Sant Pere de Torelló (procés de brescar i feina de l’apicultor a l’apiari), i a segon visitem l’empresa Vichy Catalan per veure el funcionament d’una empresa, tant en relació a la producció, com a la comercialització i anàlisi del producte.\nInstitut Bosc de la Coma. Curs 2017-2018


La política eclipsa la informació sobre la reforma laboral I Opinió La política eclipsa la informació sobre la reforma laboral I Opinió\nManifestació de la CGT contra la reforma laboral a principis de febrer a Barcelona. Foto ACN, Aina Martí/Ethan López\nLa política eclipsa la informació sobre la reforma laboral\nRecentment s’ha aprovat la reforma laboral d’àmbit estatal que modifica la regulació del mercat laboral. Però quina informació s’ha donat al respecte? Quins discursos han estat més presents? De què es parlava quan s’informava de la reforma laboral? Doncs bàsicament de les lluites de poder polític que hi havia al darrere. Es plantejaven enfocaments com si era acabaria primant el criteri de la ministra d’Economia, Nadia Calviño, o de la ministra de Treball, Yolanda Díaz. Si l’aprovació tensaria les relacions del govern espanyol de coalició entre PSOE i Unides Podem o la majoria que donava suport al govern espanyol com ara la peça Les ferides que deixa la reforma laboral o La reforma laboral se aprobará sin la mayoría de la investidura . Un altre tema noticiable ha estat com afectaria un no d’ERC a l’estabilitat del govern després de tenir com a nou soci a Catalunya en comú: La reforma laboral torna a allunyar ERC i la Moncloa o El no de ERC a la reforma laboral pone en un brete la estabilidad en Catalunya, o Pressing’ a ERC perquè avali la reforma laboral sense canvis.\nS’ha informat molt menys de les reivindicacions de cada part, i s’ha reduït informativament a una lluita d’equilibris pel poder. Fins i tot notícies sobre com podria afectar al llançament del nou espai de confluència política que ha anunciat Díaz amb articles com ara La reforma laboral destapa fisuras en el frente amplio al que aspira Díaz. Sí que és veritat que, a partir de l’acord entre els anomenats agents socials, aquests no s’han visibilitzat molt, però qui curiosament s’ha fet veure més, especialment abans, ha estat la patronal com ara a notícies com Foment veu “contraproduent” la nova reforma laboral o fins i tot l’ANC a peces com L’ANC rebutja la reforma laboral, que considera perjudicial per als treballadors i els empresari però no els sindicats, quan la reivindicació de derogació de la reforma laboral del 2012, elaborada pel govern de Mariano Rajoy, és dels sindicats. Només els han visibilitzat pel seu paper pressionador per a que els partits aliats del govern votessin a favor, UGT i CCOO augmenten la pressió sobre ERC: No avalar la reforma laboral és votar la del PP o CCOO demana als partits d’esquerra que votin sí a la reforma laboral «sense més». En cap moment, s’ha fet peces explicatives amb aquests sindicats com a fonts per a explicar perquè era positiva la reforma.\nEls discursos sindicals crítics, que hi són, no han tingut gaire presència als mitjans. Bàsicament s’ha informat quan es van convocar les manifestacions de rebuig a la reforma a final de mes, com és el cas de notícies com ara Manifestació contra la reforma laboral a Barcelona o El sindicalisme alternatiu convoca protestes dissabte contra la reforma laboral. Tot i això, en cap moment no s’han explicat els arguments del sindicalisme alternatiu per a estar en contra de la reforma, ni molt menys s’ha potenciat, de cap forma, el debat social al respecte. Es produeix un fet més: aquells mitjans amb una línia més favorable a l’independentisme han visibilitzat més la Intersindical CSC com ara a les peces La Intersindical demana als partits catalans que no aprovin la nova reforma laboral o La Intersindical exigeix als partits catalans que no convalidin la reforma laboral. En els articles s’introdueixen alguns elements, com ara la crítica als sindicats majoritaris o el rebuig dels sindicats sobiranistes (LAB, CIG, ELA, Intersidical Valenciana, i a l’esquerra de CCOO i UGT, com CGT, CNT o Cobas), però de manera molt superficial. A CGT, tercer sindicat a Catalunya en afiliació i quart en delegats sindicals, no se li dona veu, tot i que ser el sindicat alternatiu més important de Catalunya, i clarament oposat a la reforma.\nHe trobat a faltar una anàlisi més profunda. En general s’ha tirat molt de la peça a la secció de política, justificat en la tramitació parlamentària, i de la notícia, però poc del reportatge, les entrevistes a cadascun dels actors (especialment els crítics), o fins i tot dossier informatiu o especial. Es podrien haver fet comparacions entre regulacions laborals del nostre entorn proper -Europa Occidental-, o veure quins efectes han tingut les reformes laborals anteriors que retallaven drets laborals (la de 2010 i la de 2012) i tampoc s’ha aprofitat per visibilitzar la precarietat. Tot i que en general, el periodisme polític sol centrar-se molt més en aquesta vessant dels jocs de poder o els equilibris polítics, més que en analitzar les polítiques. I el periodisme econòmic està molt més enfocat a una perspectiva empresarial que de drets classe treballadora i això té efectes en com s’informa de temes laborals.\nSí que hi ha hagut anàlisis dels efectes de l’actual reforma com ara: La reforma laboral deja en un limbo a la mayoría de científicos con contratos de obra , ¿Sabes qué consecuencias tiene la reforma laboral para los autónomos?, Els contractes d’un dia es desplomen després d’un mes i mig de reforma laboral , Què canviarà amb la nova reforma laboral? Què canvia i què manté la nova reforma laboral en relació amb la del PP? o La reforma laboral saldrá adelante ¿Con quién? ¿Cómo te afecta? que barreja l’anàlisi política i de la mateixa reforma.\nEl que plantege és una qüestió de volum: si comparem les notícies que han explicat o generat debat al voltant de la reforma laboral han estat molt poques en proporció a les que han analitzat la reforma en clau de qui marca l’agenda política o com afavoreix a les posicions de poder de cada actor polític o institució. Una anàlisi, la meua, que es veu reflectida en una de les frases de l’article La reforma laboral se aprobará sin mayoría de investidura: “Sea como fuere, el choque político ha dejado al margen el foco sobre las medidas concretas que impulsa la nueva reforma laboral”. I quan s’han analitzat les mesures concretes poques vegades s’ha tirat de fonts crítiques: advocats laboralistes o sindicats contraris. Se’n salven excepcions com ara aquestes peces: La reforma laboral, examinada por abogados laboralistas o Guia de la nova reforma laboral: què desapareix i què sobreviu de l’etapa del PP? . I el que sí que no ha fet ningú és buscar en contrast d’opinions i argumentacions amb el sindicalisme alternatiu.\nEn la meua opinió el que ha fallat és: centrar-ho massa en la vessant política, i oferir pocs elements per al debat social i polític. Els mitjans de comunicació tenen el paper de donar informació suficient contrastada i plural per a que la ciutadania es puga generar una opinió propia de forma lliure. Crec que en el cas de la reforma laboral s’ha produït un discurs únic que només ha buscat el “pluralisme” en el joc de trons de la política espanyola.\nprecaritzacióperiodisme políticreforma laboral


El darrer videoclip de la britànica Shura, rodat al Complex Educatiu de Tarragona\nPublicat el Dissabte, 04 Juny 2016 21:49\nAquest 1 de juny la cantant de Manchester ha donat a conèixer el videoclip del seu darrer single, "What's It Gonna Be?".\nAmb cinc anys de carrera musical al darrera, treurà al mercat el seu primer àlbum el proper 8 de juliol de 2016.\nCompartint protagonisme amb el seu germà bessó, Shura ha aconseguit que en tres dies el videoclip ja hagi sigut visualitzat 270.000 cops.\nNek: “Fatti avanti amore”\nPublicat el Dimarts, 30 Juny 2015 18:53\nDivuit anys desprès de participar amb el tema “Laura non c’è”, Filippo Neviani, Nek, ha tornat enguany a participar al Festival de San Remo amb el tema “Fatti avanti amore”. Cliqueu aquí per veure el videoclip.\nHa sigut el tema del primer single del seu dotzè àlbum d’estudi “Prima di parlare”, i a l’edició de 2015 del Festival de San Remo va assolir la segona posició general. També va rebre al mateix festival el premi al millor arranjament. La cançó ha estat composada per Neviani, Luca Chiaravalli, Andrea Bonomo i Gianliugi Fazio, durant l’època de convalescència per una malaltia que el va obligar a cancelar la gira del seu disc anterior, que es titulava amb el nom real del cantant. El videoclip, enregistrat a Verona, ha estat produït per Federica Filippini i de Carlotta de Conti, i ha comptat amb la direcció de Gaetano Morbioli.\nDescarrega't el document en format PDF i així podrà navegar amb els enllaços que inclou clicant-hi al passar el cursor per damunt.


Biblioteca Municipal - La Bisbal d'Empordà - Dossier de premsa - Sis catalans en l'europeu de cros\nSis catalans en l'europeu de cros\nAtletisme. Fifa, Lamdasem i Mechaal, en sènior; Ait Alibou, en sub-23, i Torrents i Mahboub, en júnior, estaran amb la selecció espanyola a la localitat italiana de Chia el proper 11 de desembre\nSis catalans en tres categories diferents han estat convocats per al campionat d'Europa de cros que es disputarà l'11 de desembre a la localitat italiana de Chia. Tots sis competiran en la categoria masculina i no hi haurà cap representant de Catalunya en la femenina.\nIlias Fifa (FC Barcelona), Ayad Lamdassem (Bikila) i Adel Mechaal (New Balance) tornen a formar part de la selecció espanyola sènior masculina, que està capitanejada per Antonio Abadia, l'actual campió estatal, i que completen Jose España i Javier García del Barrio. La participació catalana en l'europeu de cros també comptarà amb Lahcen Ait Alibou (CA Igualada), que disputarà la cursa sub-23, mentre que Jordi Torrents (FC Barc...


Presentada la Calçofest, la festa final de temporada de la cuina gastronòmica del calçot, que se celebrarà aquest diumenge a Cal Ganxo | Restaurant Calçotada\nLes instal·lacions exteriors del restaurant Cal Ganxo, a Masmolets (Valls), han acollit aquest matí la presentació de la Calçofest, la festa final de temporada de la cuina gastronòmica del calçot, que se celebrarà aquest diumenge que ve, 24 d’abril, de les 11 a les 19h.\nEls restauradors participants a la Calçofest (Vanessa Merino, de l’Almosta; Alexandra Plana, de Cal Ganxo; Gerard Rafí, de l’Esportell del Bou; Ramon Martí, del Llagut; Jesús Roquet-Jalmar, de la Masia del Pla; Joan Castells, del Portal 22; Andreu Guasch, del Sauló; i Jordi Gasque, del Forn de Nulles), han cuinat alguns dels plats que oferiran aquest diumenge, amb uns preus que aniran dels 2 als 5€ el plat.\nEntre les diferents delicatessen que es podran degustar aquest diumenge a la Calçofest hi haurà, per exemple: wrap de calçot i secret; cassola de mar y muntanya (cananes, peus de porc y calçots); pa de neu farcit de tonyina i maionesa de calçot; galtes de porc desossades rostides amb calçots; ostres rissada del Delta amb calçot; arròs melós mar i muntanya amb sípia, llonganissa, carxofes i calçot; Yakitori de pollastre amb calçot i teriyaki; croquetes de sípia i calçot amb salsa; ravioli d’ànec, pera i calçot amb un cremós de bolets; tataki amb crosta de sèsam infusionat amb soja mel i calçot; entrepans de bacallà, calçot i romesco amb pa negre d’olives i de llonganissa i calçot caramel·litzat amb pa d’espècies; creps de cacau amb xocolata i topping de calçot; “Crema i taronja”; i croissants, piruletes, coca, brioixos i altres dolços de calçot.\nAlguns dels plats que podreu degustar a la Calçofest. / ©Pere Toda-Vilaniu Comunicació\nGaltes de porc desossades i rostides amb calçot. / ©Pere Toda-Vilaniu Comunicació\nTataki amb crosta de sèsam infusionat amb soja, mel i calçot. / ©Pere Toda-Vilaniu Comunicació\nEntrepans de llonganissa i calçot caramelitzat amb espècies i de bacallà, calçot i romesco amb pa negre d’olives. / ©Pere Toda-Vilaniu Comunicació\nCassola de mar i muntanya. / ©Pere Toda-Vilaniu Comunicació\nCalçots escaldats amb bacallà esqueixat i vinagre d’arròs. / ©Pere Toda-Vilaniu Comunicació\nPiruletes de calçot. / ©Pere Toda-Vilaniu Comunicació\nTotes les degustacions es pagaran amb ‘calçotets’, una moneda elaborada per a l’ocasió i que es podrà bescanviar a l’entrada del recinte. Un ‘calçotet’ equival a un euro. Els diferents restaurants i el forn participants ofereixen la venda anticipada de talonaris de 25 calçotets a un preu de 20€, el que suposa un estalvi de 5€ per a la gent previsora que ja hagi decidit assistir a la Calçofest.\nLa Calçofest arrencarà a les 11h amb activitats d’animació infantil i familiar, a càrrec de Jordi Jubany, i música en directe amb un Dj que amenitzarà el vermut previ a l’obertura de les cuines dels diferents restaurants que obriran a migdia i oferiran un servei ininterromput fins al final de la festa, previst per a les 19h, o fins a exhaurir les existències.\nLa Calçofest disposarà de tres ambients diferents: la barra, amb taules altes per poder degustar informalment els plats i les begudes; els estands de cuina dels set restaurants i el forn participants; i una plaça central que farà el servei de menjador fins a les 16h, i de pista de ball per als que vulguin seguir en directe l’actuació dels King Morru.\nD’altra banda, els assistents a la Calçofest podran participar en un concurs fotogràfic, capturant imatges de la festa i pujant-les a Instagram amb l’etiqueta #Calçofest. Un jurat, format pels set restauradors i un representant de la web Restaurant Calçotada, triaran les 3 millors imatges, els autors de les quals es faran públics el dimarts 3 de maig.


JORNADA FEMINISTA: PER QUÈ?\nLa Jornada Feminista neix de l'assemblea d'Hora Bruixa, degut a la necessitat de treballar el Feminisme a la nostra ciutat de la forma més amable, combinant diferents activitats culturals i formatives, visibilitzant la lluita i demostrant que les dones organitzades som capaces d'arribar fins on ens proposem. Es tracta d'un espai de visibilització, però no només del nostre col·lectiu, sinó de molts altres! Artistes, teòriques, il·lustradores... La Jornada pretén ser un esdeveniment local, però que alhora va més enllà i ens fa reflexionar sobre què s'està movent arreu i quins són els nous reptes del Feminisme.\nAquest any celebrem la 3ª Jornada i el 5è aniversari del col·lectiu, és per això que ens plantegem fer una edició plena de vida, on divergeixin en un mateix espai diferents propostes.\nLA III JORNADA + Vè ANIVERSARI\nFa dos anys ens vam llançar a la piscina organitzant la 1a Jornada i va ser tot un èxit. Ens vam demostrar a nosaltres mateixes que amb esforç i motivació podiem anar molt lluny. L'any passat vam apostar per tornar a organitzar la Jornada, afegint algunes novetats com el concurs d'il·lustradores per al merxandatge d'Hora Bruixa, l'exposició de dones il·lustradores, una paradeta amb llibres...\nAquest any apostem per consolidar algunes d'aquestes idees, però també per a millorar la qualitat de l'acte, ser coherents amb els productes que es venen, pagar les artistes i tècniques, convidar altres col·lectius... Es tracta d'una Jornada completament autogestionada i és per això que demanem la vostra ajuda.\nSi aconseguim recaudar el pressupost necessari, podrem gaudir de la taula rodona sobre PORNOGRAFIA amb les companyes d'Aprosex, Kali Sudhra i Anneke Necro. Comptarem amb la col·laboració de diversos col·lectius com Prostitutes Indignades, PAICAM, i No estàs sola a l'acte polític on es donaran a conèixer les diferents lluites que s'estan duent a terme des dels feminismes.\nAnneke Necro Kali Sudhra\nConeixeu Les Pasquines, Placentes Enfurismades, Mabel Flores Project o DJ Partisana? Seràn les artistes que podreu escoltar el 26 de maig, a més de les activitats infantils a la zona de canguratge, la paradeta de llibres i productes de La Raposa, la paradeta de No Estàs Sola, l'exposició de dones il·lustradores... i tot depen de vosaltres!!\nTotes assumim contradiccions, però un Feminisme que no aposti per a ser cada vegada més coherent, no ens serveix. Aquest any apostem per consolidar la Jornada Feminista i seguir millorant el projecte. Les vostres aportacions ens permetran per una banda, poder portar totes les artistes i convidades (vermut musical, conta contes, taula rodona sobre pornografia, concerts, monòlegs, paradetes de productes de sexualitat, artístics...). Per altra banda, ens permetrà millorar la qualitat de l'acte en la venta de menjar (ecològic, de proximitat), de begudes (per exemple, apostem per la cervesa artesanal La Maltista per a no dependre de grans empreses), així com d'aspectes tècnics (equip de so i de llums) i de decoració.\n_ Xapes d'Hora Bruixa\n_ Ticket del dinar de la Jornada Feminista de St.Cugat (26 de Maig)\n_ Il·lustració de Paula Zapata (Il·lustradora del cartell d'aquest any!)\n_ Copes menstruals NaturCup\n_ Bossa d'Hora Bruixa\n_ Samarreta d'Hora Bruixa\n_ CD de Mabel Flores firmat\n_ CD de La Flor del Otro firmat\n_ Samarreta de La Flor del Otro\n_ Agraïment als parlaments de la Jornada\n* Totes les recompenses s'hauran de recollir a Cal Temerari (St.Cugat) i també es podran recollir durant la Jornada Feminista el mateix 26 de Maig\nEstem molt il·lusionades amb aquest projecte de microfinançament per poder dur a terme la III Jornada Feminista! Creiem que hem començat amb bon peu i estem segures que el treball ...


Braithwaite: "No m'espanta que el club busqui un altre davanter" - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nBraithwaite: "No m'espanta que el club busqui un altre davanter"\nEn la setmana que pot guanyar el seu primer títol vestit de blaugrana, el jugador danès ha concedit una entrevista a TV3. Braithwaite assegura que no contempla sortir del club, ni ara ni a l'estiu. El nòrdic es desfà en elogis cap a Pedri.\nFrancesc Latorre 11/01/2021 - 16.00 Actualitzat 11/01/2021 - 16.01\nNo sol llegir diaris ni consumir mitjans de comunicació, però Martin Braithwaite està al corrent que Ronald Koeman voldria un altre davanter centre. El tècnic neerlandès ha dit per activa i per passiva que a l'equip li convé un jugador que aporti més efectivitat a la punta atacant i sobre la taula sempre hi ha hagut el nom de Memphis Depay. L'arribada d'un altre atacant complicaria encara més les opcions del danès, però, lluny d'espantar-lo, hi veu una motivació. Ho ha explicat en una entrevista que ha concedit a TV3\n"M'agrada que es busquin altres jugadors. Se suposa que ha de ser així en un club com aquest, que aspira a tenir els millors del món. Necessites tenir competència interna. No pots fiar-ho tot a un grup reduït de jugadors. Només així aconseguiràs el màxim rendiment dels jugadors i de l'equip en cada partit. No m'espanta, em motiva."\nTot i que en algun moment el seu nom ha aparegut com a possible sortida per millorar la situació econòmica del club, Braithwaite assegura que complirà el contracte que va signar fins al 2024.\n"No hi ha cap opció que surti del Barça en aquest mercat d'hivern. I tampoc a final de temporada. L'any que ve continuaré aquí lluitant pels meus objectius. Aquesta temporada tenim la possibilitat de guanyar molts títols i aquesta és la meva ambició. No penso en res més que a guanyar aquests trofeus. És per això que em llevo cada matí i treballo tant. Sento la confiança de l'entrenador i això també és important. De moment estic molt satisfet amb la temporada que estic tenint al Barça"\nBraithwaite està més que motivat davant la possibilitat de guanyar el primer títol vestit de blaugrana, la Supecopa d'Espanya que es disputa aquesta setmana a terres andaluses\nL'equip està plenament convençut que podem guanyar la Supercopa. Hem fet una molt bona arrencada d'any i l'ambient a la plantilla és molt bo. Estem on volíem estar. A l'inici de la temporada ens va costar una mica, però és normal amb tants jugadors nous i també amb un entrenador nou. Però hem anat millorant poc a poc i ara hem encadenat uns quants bons resultats. Estem convençuts que ho podem fer, al cent per cent.\nEn l'entrevista a TV3, Braithwaite també s'ha referit a la figura de Leo Messi -de qui diu que sempre l'ha vist motivat des de que va començar la temporada- i també ha parlat de Pedri, una de les sorpreses positives de la temporada en clau culer.\nEntenc que els aficionats estiguin molt contents amb en Pedri. És un jugador veterà en un cos de jugador jove. Juga amb molt sentit comú, com si tingués molta més experiència. Sempre pren la decisió correcta. A la seva edat, ja és un jugador fantàstic. L'haurem de seguir perquè serà un jugador diferent.\nEn el que va de temporada, Braithwaite ha participat en 19 partits (15 de lliga i 4 de Champions), en els quals ha marcat cinc gols i ha donat dues assistències.\nBraithwaite: "Podem guanyar la Supercopa. Som on volíem ser"\nBraithwaite: "Només penso a guanyar títols amb el Barça"


La campanya, Ajuda’ls a créixer, atorga més de 472.000€ per activitats d’estiu a infants i joves de famílies sense recursos\nInici » Projectes » La campanya, Ajuda’ls a créixer, atorga més de 472.000€ per activitats d’estiu a infants i joves de famílies sense recursos\nLogo campanya Ajudals a créixer\nCampanya estiu 2011 - Fundació Pere Tarres - Flickr\n“Ajuda’ls a créixer” és una campanya solidària de la Fundació Pere Tarrés que té per objectiu garantir el dret a l’educació en el lleure i evitar que aquest esdevingui un factor d’exclusió social.\nDij, 18/10/2012 - 10:00\nFa unes setmanes, es presentaven les darreres dades de la UNICEF on el 23,7% dels infants i joves catalans menors de 16 anys vivia sota el llindar de la pobresa. La mateixa Federació d'Entitats d'Atenció i d'Educació a la Infància i l'Adolescència (FEDAIA) informava sobre un perfil de famílies amb nens que van a dormir sense sopar, que no disposen de material escolar, roba adequada a l’època de l’any i que no poden participar en activitats escolars o reforç escolar.\nEn aquest context la Fundació Pere Tarrés va engegar aquesta campanya que compta amb les aportacions de la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Barcelona, l’Ajuntament de Barcelona, d’empreses i particulars i de l’Obra Social La Caixa a través del programa Proinfància. Durant l’estiu 2012, la Fundació Pere Tarrés ha atorgat 1.673 beques i ajuts per colònies i casals d’estiu d’infants i joves de famílies sense recursos amb un import de 472.452,71€, amb un increment del 60% en les peticions respecte a l’estiu de l’any 2011.\nPer a Isabel Gutiérrez, mare de dos fills:\n"les ajudes han sigut fonamentals perquè estic sola a càrrec de dos nens i, tenint en compte els perills que hi ha avui al carrer, tinc la tranquil·litat que estan controlats i ben atesos en el centre d’esplai diari, al casal d’estiu i a les colònies"\nPer a Milagros Cruz:\n"[les activitats de lleure suposen] una gran oportunitat perquè al centre d’esplai aprenen i els ajuden en tasques que jo no els puc ajudar i a les colònies d’estiu fan amics i s’ho passen molt bé".\nActualment, la Fundació Pere Tarrés acull uns 15.000 infants i joves en les seves activitats d’estiu, 13.000 d’aquests durant el curs escolar. D’aquests, uns 2.500 en situació de risc social són atesos cada tarda per una vintena de centres d’esplai diaris que la Fundació Pere Tarrés té a l’àrea metropolitana de Barcelona.\nSi us interessa la campanya i voleu participar-hi, teniu més informació al següent enllaç.\n*Un mes de reforç escolar d’un infant té un cost de 120 euros, i amb 1.500 euros es pot finançar un casal de Nadal, de Setmana Santa o d’estiu per a 10 infants, tot i que per la Fundació Pere Tarrés qualsevol quantitat és ben acollida i destinada a ajudes totals o parcials. S’han establert uns requisits per determinar els casos de major urgència social.\n‘Cap infant sense colònies’ per unes activitats d’estiu accessibles a tothom\nLa campanya vol servir per sensibilitzar a la població de la importància de l’educació en el lleure perquè no es converteixi en factor d’exclusió social.


Des de la Font del Bisbe: Repartir-se regidories abans dels resultats electorals? Prepotència o tonteria?\nRepartir-se regidories abans dels resultats electorals? Prepotència o tonteria?\nLa darrera noticia de precampanya a Girona que he llegit, és que una candidatura que, si no hi ha una sorpresa majúscula, es troba a anys llum de la majoria absoluta, ja s’ha repartit les regidories. Seria còmic si no fos, al meu parer, resultat de la influència de la vella política municipal acostumada fins al 2003 a les majories absolutes. Mal aconsellat per algú de la diàspora del partit governant aquells anys els deuen haver venut una moto espatllada.\nQuan vaig entrar al govern el 2003 i el 2007 em vaig trobar aquets despropòsit, els candidats del partit en minoria majoritària ja tenia repartides les responsabilitats i qualsevol pacte era com arrancar cebes, qualsevol modificació del cartipàs preestablert abans de les eleccions era deixar “cessant” a un membre de la llista. Imagineu-vos les tensions, els “morros” i les males vibracions que podien durar, i en alguns casos fou així, tot el mandat.\nLa lliçó que he aprés és que els governs de coalició, el més democràtics doncs representen un ampli consens popular, s’han de fer sense apriorismes, sense vencedors i vençuts, cercant el millor equip a partir de la confiança mútua i de l’acord de les grans línies de treball. No es pot governar per parcel·les i per a fer-ho possible no ha d’haver-hi candidats nats.\nLes campanyes fan que els partits per sortir als mitjans necessiten d’estirabots, de notícies que els serveixin de xancles per a demostrar que son més alts, mes llestos i mes de tot que el rival. El pitjor és que es creguin la pròpia propaganda, després es paga amb quatre anys de mal govern o de més dolent del necessari.\nEtiquetes de comentaris: cartipàs, eleccions, regidories


METRO. LÍNIA 5. ESFONDRAMENT AL CARMEL\nMaria Xalabarder i Andreu Ulied\nA final de gener, l'esfondrament d'un dels túnels de maniobra durant les obres de prolongació de l'L5 del Metro al barri del Carmel, tot i no fer cap víctima mortal, obliga a evacuar més d'un miler de persones i genera una gran alarma social. Diverses finques entre el passatge Calafell i els carrers Sigüenza i Conca de Tremp queden greument afectades. Les administracions implicades treballen per donar suport als desallotjats, mentre s'executen els treballs d'estabilització del terreny amb la cimentació del túnel. El sinistre té conseqüències urbanes, socials i polítiques d'abast nacional, i genera un intens debat sobre la gestió de l'Obra Pública a Catalunya. A final d'any, la majoria dels desallotjats han tornat als seus habitatges i han cobrat part de les indemnitzacions. S'espera que el Metro sigui operatiu al Carmel abans de 2008.\nArticles posteriors 2006, 2008, 2010\nEl 9 de novembre de 2002 va tenir lloc l’acte oficial d’inici d’obres de la prolongació de la Línia 5 del METRO DE BARCELONA per enllaçar-la amb la Línia 3. El tram projectat té una longitud de 2,8 km, des de l’estació d’Horta, a l’extrem de l’L5, fins a l’estació de la Vall d’Hebron a la L3. El projecte constructiu inicial preveu dues noves estacions intermèdies (el Carmel i la Teixonera), i preveu la remodelació i l’ampliació de l’estació existent de la Vall d’Hebron, l’adaptació de l’estació d’Horta a persones amb mobilitat reduïda i la construcció de dues cues de maniobres. Els enginyers i geòlegs consideren aquest tram com un dels més complexos dels que s’han fet a la xarxa de metro, tant pels desnivells del terreny, com per la densitat d’ocupació de la zona. Llavors, la previsió era que les obres estiguessin enllestides el primer semestre de 2006 i el cost atribuït era de 94 MEUR.\nEl projecte s’emmarca en l’operació de millora i ampliació de la xarxa de metro a Barcelona, i és simultani a les obres l’ampliació de la línia L3 i les noves línies projectades de METRO LÍNIA 9; LÍNIA 12 I L11, i a l’arribada del FERROCARRIL D’ALTA VELOCITAT A BARCELONA .\nUn cop finalitzada la prolongació de l’L5, donarà servei als barris del Carmel, la Teixonera, el Coll i Vallcarca, al districte d’Horta-Guinardó, un continu urbà densament ocupat que s’estén sobre diversos turons de material argilós, pissarra i gres, al peu de la serra de Collserola, on viuen unes seixanta-cinc mil persones. L’arribada del Metro, i per tant la connexió definitiva a la xarxa de transport públic subterrani, és una vella reivindicació de les entitats veïnals de la zona.\nL’empresa pública de la Generalitat GISA (Gestió d’Infrastructures, SA), és l’encarregada de coordinar l’execució de les obres del Metro a Barcelona. Desenvolupa les funcions de supervisió de qualitat, termini i cost, a més dels objectius globals de sostenibilitat i seguretat i salut tant de la feina i de l’equip tècnic, com del contractista encarregat del projecte i de l’empresa adjudicatària que fa la direcció d’obra. GISA va adjudicar les obres a una Unió Temporal d’Empreses (UTE), formada per FCC, Copisa i Comsa, que al seu torn va subcontractar alguns treballs a altres empreses.\nLes obres subterrànies de prolongació de l’L5 al barri del Carmel es van aturar el mes de gener a causa de l’esfondrament de part de la cua de maniobres de l’estació del Carmel. El popularment conegut forat del Carmel, va generar una de les crisis més greus de la història recent de la capital catalana i va obrir un intens debat polític sobre la gestió de l’obra pública a Catalunya.\nL'arribada del metro al barri del Carmel, una millora pendent\nEl 1875 començaren a construir-s’hi les primeres torretes de classe obrera sobre els pendents de la muntanya. L’arribada massiva de nova població immigrant canvià completament la fesomia del barri a partir del 1948. Les cases d’autoconstrucció dels anys 1953-1955 van deixar pas, a partir dels seixanta, als grans blocs. Fins a final dels noranta, encara hi havia nuclis de barraques d’on sorgiren destacats líders del moviment veïnal, que als anys setanta va impulsar reivindicacions bàsiques com el dret a habitatges dignes, a l’aigua, la llum, el gas, a l’escola i el metro.\nEn els darrers anys, l’Ajuntament ha dut a terme importants millores urbanístiques al barri. En destaquen l’obertura del túnel de la Rovira, i les vies que enllacen el primer i el segon cinturó de Ronda, l’obertura del carrer Llobregós, la rambla del Carmel, la plaça de Salvador Allende i equipaments com el Centre Cívic, el centre per a joves Boca Nord, el polisportiu, la piscina, etc. També es van millorar les connexions en autobús amb els barris veïns d’Horta i Gràcia, i amb el centre de la ciutat. L’arribada del Metro, prevista per al 2006, era el darrer projecte d’envergadura i una de les fites més esperades al barri.\nInici de la crisi. La inestabilitat del terreny motiva desallotjaments preventius\nA les 11 del matí del dimarts 25 de gener, mentre es realitzava l’excavació del túnel de maniobres corresponent a les obres d’ampliació de l’L5 al Carmel, es va produir un primer despreniment de terres a 15 m de profunditat, a la confluència del passatge Calafell amb els carrers Sigüenza i Conca de Tremp.\nImmediatament es van iniciar els treballs de segellament i estabilització dels terrenys, per bé que hi va continuar havent despreniments. A migdia, el despreniment va continuar fins a eixamplar el buit a uns 9 m2. En vista d’aquesta situació la direcció tècnica de l’obra i els Bombers de Barcelona van decidir desallotjar el taller situat a la vertical del despreniment subterrani, corresponent al passatge Calafell número 12, i es va reprendre l’aportació de terres i el segellat de la “campana” produïda. Simultàniament, els serveis socials de l’Ajuntament de Barcelona, la Guàrdia Urbana i els bombers van evacuar preventivament els veïns dels números 12-14 –un edifici-taller amb baixos i pis. Atès l’eixamplament continuat del forat, també es va procedir a evacuar l’edifici número 10, de quatre plantes, àtic i sobreàtic.\nEl mateix matí de l’incident, van visitar la zona el conseller primer, Josep Bargalló (Esquerra Republicana de Catalunya, ERC), el conseller de Política Territorial i Obres Públiques, Joaquim Nadal (Partit dels Socialistes de Catalunya, PSC) i l’alcalde de Barcelona, Joan Clos (PSC). Nadal va assegurar en roda de premsa que la Generalitat “s’encarregarà de qualsevol afectació. S’avaluaran danys i se’n garantirà la reparació“.\nDurant tota la nit i l’endemà van continuar els treballs tècnics d’aportació de formigó per tal de tornar a omplir el buit i estabilitzar el terreny, amb l’objectiu que els veïns poguessin tornar al seu domicili al més aviat possible i reprendre les obres amb normalitat.\nAparició del primer esvoranc: àmplia evacuació en un radi de seguretat i enderrocament d'edificis\nMalgrat les tasques de consolidació del subsòl, a les 9.30 del matí del dia 27 de gener la lectura de l’extensòmetre va registrar les primeres anormalitats. Els bombers i tècnics de l’administració que hi treballaven van localitzar una esquerda en superfície a la zona i immediatament es va produir l’esfondrament de l’edificitaller del número 12 del passatge Calafell, sense registrar cap víctima. L’esvoranc mesurava uns 30 m de diàmetre i 18 de profunditat.\nCom a mesura de seguretat preventiva, i segons el criteri dels directors tècnics de l’obra, es va procedir a un ampli desallotjament de la zona en un radi de seguretat d’uns 100 m. Concretament, cinc illes d’habitatges estaven afectades, i així vuitanta-quatre edificis de sis carrers (Sigüenza, Pantà de Tremp, Bernat Bransi, Llobregós, Conca de Tremp i passatge Calafell) i les dues escoles del carrer Llobregós van ser desallotjades. Es van tancar també cinquanta-vuit comerços. En total es va evacuar a 1.289 persones.\nEls edificis contigus a l’esvoranc presentaven afectacions estructurals greus, que n’aconsellaven l’enderrocament. A la vista de l’estat del subsòl i dels habitatges directament afectats, els responsables de l’obra i els comandaments del cos de Bombers van prendre en consens les decisions següents: omplir amb formigó l’esvoranc per tal de garantir l’estabilitat del subsòl i no incrementar les patologies dels edificis propers, establir controls d’accés a les zones afectades en un perímetre de seguretat i enderrocar totalment els edificis de Conca de Tremp, 2 i passatge Calafell, 12-14. L’Ajuntament va oferir a les persones afectades la possibilitat de viure temporalment en pisos del Patronat Municipal de l’Habitatge, situats al carrer Llobregós, i la Generalitat els va garantir un habitatge de les mateixes característiques en el mateix lloc.\nGISA va emetre llavors un comunicat en el qual s’assegurava que en un període de tres dies, és a dir, el dimecres 2 de febrer, més del 30% dels veïns del Carmel desallotjats, al voltant de tres-centes cinquanta persones, podrien tornar a casa.\nAparició d'un segon esvoranc. Agreujament de la crisi\nInicialment, la direcció tècnica va preveure la possibilitat d’apuntalar l’edifici de Calafell número 10, contigu al taller esfondrat, però el dia 31 de gener se’n va ordenar l’enderroc parcial atenent a l’estat de ruïna imminent. Un cop finalitzat l’enderroc es va produir un nou esvoranc d’uns 6 m de diàmetre, a la 1 de la matinada del dia 3 de febrer. L’aparició d’aquest segon esvoranc confirmava la situació d’inestabilitat del subsòl.\nImmediatament es van aturar els treballs a l’interior del túnel i es va desallotjar tots els veïns que havien començat a tornar a les seves llars el dia abans. Es repetia, doncs, la situació d’inestabilitat manifesta del dia 27 de gener.\nEn aquell moment, s’adoptaren mesures d’urgència per evitar la progressió de les terres cap al forat. Es van col·locar testimonis per mesurar els moviments. Al llarg del dia es mobilitzaren en diferents tasques de suport, ajut i coordinació un total de nou-cents quinze funcionaris, personal de la Generalitat i de l’Ajuntament de Barcelona.\nEl president de la Generalitat Pasqual Maragall va tornar precipitadament d’un viatge oficial a Davos per visitar la zona afectada, acompanyat de l’alcalde.\nLa comissió tècnica pren dues decisions: omplir el túnel de formigó i enderrocar edificis\nL’aparició dels dos esvorancs, com a conseqüència dels ensorraments de la volta de la cua de maniobres, van posar de manifest la inestabilitat del subsòl i l’aparició de diverses patologies en els edificis més propers.\nLa dificultat tècnica d’afermar el terreny i l’empitjorament de la situació va fer que el mateix dia 3 de febrer es constituís una comissió tècnica que acordà inutilitzar definitivament tot el túnel de maniobres i omplir-lo de formigó. La Comissió estava constituïda per responsables del Departament de Política Territorial i Obres públiques (DPTOP), l’Ajuntament de Barcelona, GISA i la UTE que executava l’obra i la direcció d’obra i també per l’expresident de l’Asociación Española de Túneles, José Manuel Serrano, l’exdirector general de Gisa, Xavier Borràs, que ocupà el seu càrrec en els darrers anys de CIU i el catedràtic d’Enginyeria del Terreny de la UPC, Eduardo Alonso.\nD’altra banda, el mal estat de cinc edificis va fer que es procedís a enderrocar-los. Concretament es tractava de les finques corresponents als números 4 de Conca de Tremp i 10 de Calafell (al febrer), i la 6-8 de Calafell i 6 de Conca de Tremp (al març). Abans, però, els bombers i tècnics especialitzats van iniciar l’operatiu per tal d’accedir als pisos i baixos de tots els edificis, llevat d’un, per tal de retirar el màxim nombre de pertinences possibles. Una cop finalitzats els treballs d’apuntalament, el 21 de febrer es van iniciar les tasques d’enderroc d’aquests immobles, en un procés que va durar cinc setmanes. El conseller Joaquim Nadal va donar a conèixer en un comunicat de premsa el dia 12 de febrer l’evolució “a bon ritme” dels treballs de formigonat del túnel de cua de maniobra, i les obres de reforç a l’estació principal del Carmel. En tres mesos es va fer efectiu el rebliment del túnel de la cua de maniobres, per la qual cosa van caldre 14.700 m2 de ciment.\nTambé va anunciar que GISA i l’empresa CARSA, en col·laboració i permanent contacte amb experts en estructures, havien començat els treballs de reforç dels edificis que presentaven esquerdes.\nGestió de la crisi: atenció als veïns\nDes del primer moment de la crisi, l’Ajuntament va posar en marxa un dispositiu d’emergència que va mobilitzar directament un miler de treballadors municipals, dels quals la meitat eren membres dels diferents cossos de seguretat (bombers i policies) i la resta, personal sociosanitari i de serveis socials. Es va instal·lar un centre d’atenció per als afectats actiu les vint-i-quatre hores del dia al casal l’Espai Jove-Boca Nord del barri.\nSimultàniament, la Generalitat creà un gabinet de crisi per coordinar les accions, format pels consellers d’Interior, Política Territorial i Obres Públiques, Medi Ambient i Habitatge i Benestar i Família, i es va obrir també una oficina d’atenció al ciutadà, al Casal de Gent Gran, a la plaça Pastrana número 15. Els serveis de premsa d’Alcaldia i de Presidència de la Generalitat van intentar controlar la informació sobre la crisi amb comunicats diaris.\nEls veïns evacuats van ser reallotjats en deu hotels propers de la ciutat o en habitatges de familiars. Es va facilitar diners en efectiu per atendre les necessitats més urgents de les famílies. Es destinà un informador a cadascun dels hotels, on es van fer sessions informatives, i també al centre de Boca Nord. De manera gradual i molt controlada, es va començar a permetre als veïns que retiressin les pertinences personals dels seus habitatges acompanyats per un bomber o un membre de la Guàrdia Urbana.\nAixí mateix, van començar a fer-se reunions informatives a cada hotel i al centre de Boca Nord, en les quals van participar representants de la Generalitat i de l’Ajuntament. Inicialment eren diàries, després dos cops per setmana i a partir del mes de març setmanals, els dijous. D’altra banda, el Departament de Benestar i Família va posar en marxa un sistema per dur a terme reclamacions patrimonials i es van aprovar les dietes de butxaca per als desallotjats.\nReunions amb les associacions cíviques i anunci de mesures urgents\nEl dia 25 de gener, el Parlament de Catalunya va adoptar la Resolució 195/VII, sobre l’acció política i de govern en relació amb l’evolució dels fets del barri del Carmel. En aquesta resolució es disposava que mitjançant la Delegació Territorial del Govern de la Generalitat s’impulsarien les converses amb els veïns i titulars dels negocis afectats i els seus representants per definir conjuntament les corresponents indemnitzacions. Es van publicar també els nou compromisos2 de la Generalitat envers les persones afectades, en la seva acció de govern.\nEl conseller de Política Territorial i Obres Públiques, Joaquim Nadal, i el primer tinent d’alcalde Xavier Casas (PSC), es van reunir el dia 4 de febrer amb representants de la Federació d’Associacions de Veïns de Barcelona (FAVB) i de l’Associació de Veïns del Carmel, per donar a conèixer als representants veïnals les mesures que s’estaven prenent, com ara l’acord entre la Generalitat i l’Ajuntament de Barcelona amb les companyies Telefónica, Aigües de Barcelona, Gas Natural i Endesa per paralitzar les emissions dels rebuts fins que no tornessin als seus habitatges. També se’ls va informar que el Departament d’Economia i Finances estava estudiant les fórmules per atendre la petició dels veïns afectats a fi d’obtenir una solució per al pagament de les hipoteques dels seus habitatges.\nTanmateix, es va arribar a un acord de delimitació de l’àrea afectada en tres zones: zona vermella –a enderrocar–, zona groga –que corresponia als edificis que havien patit algun tipus de dany estructural. Es distingia entre zona groga normal i zona groga micropilotada– i zona verda. I es van anunciar els mecanismes per poder oferir les primeres indemnitzacions tant per a famílies com per a activitat econòmica.\nEl mateix dia el secretari per la Mobilitat, Manel Nadal, i el secretari de Planificació Territorial, Oriol Nel·lo (Ciutadans pel Canvi, CpC), van reunir-se amb el president i el secretari del Col·legi de Geòlegs, i tal com s’havia anunciat, es van comprometre a fer un estudi de la geologia de tota la zona afectada per conèixer la capacitat portant del sòl i per comprovar, així mateix, l’estabilització del terreny un cop finalitzades les obres.\nEl dia següent, el president de la Generalitat es va reunir amb representants de l’Associació de Veïns i de l’Associació de Comerciants del Barri del Carmel al Palau de la Generalitat. La Generalitat, a través del Departament de Benestar i Família, es va comprometre a elaborar un cens d’aquelles activitats econòmiques, que tot i no haver cessat, s’havien vist significativament perjudicades pels desallotjaments del Carmel.\nReaccions veïnals i polítiques\nArran de l’esfondrament, els veïns desallotjats van començar a organitzar-se per tal de resoldre els nombrosos dubtes i inquietuds que tot el procés estava provocant, i actuar coordinament en la defensa dels seus drets, i per presentar reclamacions a l’Ajuntament i la Generalitat. Val a dir que entre el 26 de gener i el 6 de març, cinc-cents setanta afectats van ser atesos per angoixa, estrès, depressió, insomni o atacs de nervis al CAP d’Horta.\nInicialment es van canalitzar algunes protestes a través de l’Associació de veïns del Carmel, però altres de particulars es van organitzar amb el suport d’advocats. En pocs dies es van crear noves entitats al barri: l’Associació de Damnificats i l’Associació d’Afectats per la Línia 5, que agrupen prop de la meitat dels veïns directament afectats, i plataformes dels veïns dels edificis enfonsats o enderrocats dels carrers Calafell i Sigüenza. Les administracions, que inicialment només reconeixien com a interlocutors les associacions de veïns i comerciants, van haver de negociar amb cada entitat.\nLa principal preocupació dels veïns era saber quan podrien tornar a casa seva, o en els casos d’esfondrament i afectació estructural, quan disposarien d’un habitatge nou al barri tal com s’havia compromès a fer l’Administració, i com es valoraria la quantia de les indemnitzacions. En senyal d’indignació i protesta, el 5 de febrer uns tres mil veïns del Carmel es van manifestar per primer cop al barri tallant la ronda de Dalt. El dia 13, uns trescents afectats van marxar pel centre de Barcelona, i el 19 i 26 de febrer, entre dues-cents i mil persones es van manifestar de nou pel barri i van tallar la ronda de Dalt. El 5 de març, mentre un centenar de veïns repetien la protesta de cada dissabte tallant el túnel de la Rovira, unes cinc mil persones van participar al centre de la ciutat en la manifestació unitària contra la Barcelona del risc i en solidaritat amb el Carmel convocada per la Favb, la Confavc i l’AV del Carmel, amb l’assistència de gent de tots els barris de la capital catalana i de veïns en lluita de Sallent, Tarragona i Gavà.\nEls líders dels dos grups de l’oposició municipal, Xavier Trias (Convergència i Unió, CiU) i Alberto Fernández Díaz (Partit Popular, PP), van traslladar-se al Carmel. Trias va exigir al consistori que les empreses constructores del metro “obrin un període de reflexió” sobre les causes de l’esfondrament, tenint en compte que hi ha molts punts de Barcelona amb obres al subsòl. Fernández Díaz, per la seva banda, va qualificar “d’irresponsable” l’actuació del consistori i va recordar que “Barcelona té un parc d’habitatges molt antic i bona part té patologies estructurals”.\nPolèmica sobrea la causa i la responsabilitat dels fets\nEl 2001 GISA va canviar d’ubicació un túnel de maniobres de la Línia 5 sense modificar el projecte d’obra i sense passar pel procés d’exposició pública. Amb tot, GISA rep informes mensuals de la Direcció d’Obra, cap dels quals no va recollir cap incidència per deficiències de qualitat en la cua de maniobres.\nEl projecte de l’obra havia estat subcontractat a les empreses Tec-Cuatro, Typsa, Intraesa (amb el suport de Geocontrol i Geotec); el control d’obres s’encarregà a dues empreses, Geocontrol i Tec-Cuatro, i el control de l’activitat de totes aquestes empreses, GISA el subcontractà a una altra companyia: Payma Cotas S.A.U.\nEl secretari del Col·legi d’Enginyers Industrials de Catalunya, Josep Maria Rovira, es va mostrar convençut “que una empresa com GISA feia l’obra amb les precaucions necessàries” i creia que els esdeveniments viscuts “són un accident desgraciat que pot passar quan es perfora en un entorn com el del Carmel, molt abrupte, amb desnivells, escales i amb construccions dels anys seixanta de l’estil de les del Turó de la Peira”.\nDes del primer moment, el Govern de la Generalitat va descartar la negligència en l’execució de l’obra com a causa del sinistre. Joaquim Nadal va defensar la correcció dels informes geològics, que no van detectar cap irregularitat, tot i que es va comprometre a incrementar el nombre de cales per reduir el marge d’error.\nEl DPTOP va lliurar el 14 de febrer al Parlament de Catalunya la documentació del projecte modificat del perllongament de l’L5, tal com havien sol·licitat els grups de CiU i del PP. Alhora, el Departament va demanar al president de la Cambra que aquesta informació fos lliurada també a la resta de grups parlamentaris.\nEls grups polítics a l’oposició, CiU i el PP, van demanar la compareixença al Parlament del conseller Joaquim Nadal per aclarir les responsabilitats sobre l’enfonsament del túnel del Metro.\nA començament de novembre la Sindicatura de Comptes va presentar un informe d’avaluació de la tasques de l’empresa GISA en el qual posaven de manifest diverses irregularitats en tot el procés de construcció del metro des que aquest va començar.\nEl PSC, ERC i ICV - EUiA van admetre –davant la comissió parlamentària– que van corregir tard la “inèrcia” de les adjudicacions irregulars d’obra pública dels governs de Jordi Pujol, però van culpar CiU del “pecat original”. La coalició nacionalista va dir que les obres del túnel “es van començar sense projecte tècnic”, ja sota el Govern de Maragall, i va aventurar que això podria ser “causa directa de l’enfonsament”.\nEn el marc de reaccions i discussions sobre el sinistre del Carmel, el col·lectiu Magnum Territori, format per una trentena d’acadèmics, professionals, funcionaris i polítics de diferents partits, van decidir elaborar i publicar a El Periódico de Catalunya un manifest sobre les causes i les responsabilitats del fets esdevinguts. Segons aquest grup, l’enfonsament del túnel del Carmel responia a un encadenament de circumstàncies i responsabilitats difuses més que no pas a una explicació única. Van criticar les administracions catalanes sobre la dinàmica freqüent i contraproduent de fer una obra màxima en un temps mínim i amb un cost mínim, i la necessitat d’evitar l’acumulació de múltiples modificacions puntuals en els projectes i també la manca de programes conjunts i de plans que els articulin.\nTanmateix, van reconèixer que “no és fàcil canviar el sistema perquè els polítics competeixen per intentar satisfer com més aviat millor demandes socials que cada dia s’expressen amb una impaciència més gran, sobretot quan creix la desconfiança entre els uns i els altres. Els funcionaris, que disposen de seguretat laboral perquè puguin manifestar lliurement la 236 seva opinió experta als polítics responsables no tenen l’hàbit de manifestar-la, tret d’excepcions. I els tècnics i empreses, en lloc de negar-se a portar a terme els encàrrecs insolvents, els accepten en les condicions que, d’una manera o altra, es fixen, sabent, no obstant això, que arribat el cas es podran alterar a favor seu”. Finalment, van concloure que “és responsabilitat de tots no deixar passar aquesta crisi sense contribuir al canvi d’un sistema que, més enllà del cas del Carmel, necessita ser reformat per evitar improvisacions i garantir un alt nivell de qualitat i seguretat”.\nConseqüències polítiques de la crisi del Carmel: dimissions i impuls d'una llei reguladora de l'Obra Pública\nNadal va comparèixer al Parlament de Catalunya el 24 de febrer per anunciar que se suspenien temporalment els treballs d’ampliació de l’L5 del Metro fins que s’assegurés l’obra, s’aprovés un nou projecte amb un nou mètode constructiu, l’austríac reforçat, i s’aclarissin els fets que van provocar l’esfondrament.\nDurant la compareixença, Nadal va analitzar les causes i les conseqüències de l’esfondrament. En aquest sentit, va anunciar que lamentava haver d’acceptar les dimissions del director general de Ports i Transports, Jordi Julià, i del president de l’empresa pública GISA, Ramon Serra, però va voler deixar clar que aquestes persones no eren responsables dels esfondraments.\nDe la mateixa manera, el conseller va anunciar que reclamaria legalment a les empreses concessionàries de les obres perquè responguessin de tots els danys causats a tercers i es fessin càrrec de les despeses pels desallotjaments, la rehabilitació i la reconstrucció dels habitatges afectats. De la mateixa manera, Nadal va assenyalar que la Generalitat impulsaria una nova Llei reguladora de l’obra pública, amb l’objectiu d’incorporar unes normes que facin possible completar i establir uns majors requisits de control sobre aquesta matèria. El Projecte de llei, entre altres accions, defineix els subjectes que intervenen en l’obra i en distingeix i en delimita les responsabilitats, la supervisió dels estudis geològics i geotècnics, la supervisió contínua al llarg de la redacció de l’estudi o projecte i la creació del Consell Assessor de túnel. Aquesta llei serà d’aplicació a les obres públiques de competència de la Generalitat i comportarà una revisió immediata de tots els projectes de túnels previstos o en marxa en territori català, en cooperació amb els ajuntaments afectats.\nEntre el conjunt de millores en tramitació i licitació destaca l’exigència d’un estudi geològic específic cada cop que qualsevol modificació d’un projecte representi un canvi rellevant en el subsòl. A més, GISA podrà comptar amb assessoria externa per fer els controls de qualitat dels projectes més importants. En el cas dels contractes de serveis la valoració tècnica tindrà ara un pes del 70%, i l’econòmica del 30%, i així es reflectirà la major importància de les qualificacions i la idoneïtat de les empreses de serveis. Igualment, es reforça la independència de la direcció d’obra respecte al contractista, i se la dota de la capacitat de realitzar el control de qualitat de manera independent.\nFinalment, en la Resolució parlamentària 257/VII, destaca també l’aprovació de dues lleis: la LLEI D’INFORMACIÓ GEOGRÀFICA I DE L’INSTITUT CARTOGRÀFIC DE CATALUNYA i la Llei de creació de l’Institut Geològic de Catalunya, com a millores en la legislació per a la tramitació i execució de l’obra pública.\nMillores per al barri: declaració d'Àrea Extraordinària de Rehabilitació Integral (AERI)\nEl dia 7 de febrer, el Govern de la Generalitat va acordar declarar el barri del Carmel i els voltants Àrea Extraordinària de Rehabilitació Integral (AERI). Aquest instrument, cofinançat per l’Ajuntament, la Generalitat i el Ministeri d’Habitatge, preveia desenvolupar un programa d’intervenció integral que fomentés la rehabilitació dels edificis existents, la coordinació dels programes de millora de l’espai públic i d’equipaments i la dinamització i execució de nous plans de millora urbana a tota l’àrea, a més de fer possible el reallotjament i la creació de nou habitatge per als veïns. L’AERI incloïa, també, com a àmbits d’actuació, la Teixonera, la zona dels Tres Turons, la Vall d’Hebron i la Clota.\nEn el ple municipal del 18 de març, l’Ajuntament de Barcelona va crear l’Agència de Promoció del Carmel i Entorns, S.A., amb oficina al carrer Llobregós, 175, com a organisme encarregat d’executar els diferents projectes de competència municipal del Programa d’Intervenció de l’AERI. Preveia una inversió de 235 MEUR fins al 2012, i un pressupost inicial de 14,8 MEUR per al període 2005-2007. Del total d’inversió, la Generalitat es va comprometre a aportar 104,5 MEUR; l’Estat, 76,5 MEUR; l’Ajuntament, 35,7 MEUR i entitats privades, 18,3 MEUR. De la partida estatal, el Ministeri d’Habitatge s’havia compromès a aportar 4 MEUR anuals durant els quatre anys següents, segons havia anunciat el president del Govern espanyol José Luis Rodríguez Zapatero durant la visita que va fer al barri del Carmel el dia 11 de febrer. A final d’any es firmà el conveni en un acte presidit pel president Pasqual Maragall i que comptà amb l’alcalde en funcions, Xavier Casas; la ministra María Antonia Trujillo, i el conseller de Medi Ambient i Habitatge, Salvador Milà. En aquest acte també es firmava un altre conveni pel qual el Ministeri aportava 7,5 MEUR més, destinats a altres zones, com la Via Trajana i el Turó de la Peira.\nEntre les obres més immediates a executar que es van anunciar a final d’any, destaquen la creació d’una plaça al lloc on es va produir l’esfondrament que, segons va avançar la regidora del districte Horta-Guinardó, Elsa Blasco, es farà amb “un procés participatiu”; i les quatre escales mecàniques que s’instal·laran als carrers Santa Gemma, Sant Delmir, Agudells i la Manxa per salvar els pronunciats desnivells que té el barri i que ja havien estat licitades.\nAcord sobre les indemnitzacions\nDesprés d’un procés de dos mesos de negociació entre la Secretaria d’Habitatge del DMAH, el Gabinet Jurídic de la Generalitat i els veïns, el 9 de maig s’arribà a l’acord sobre les indemnitzacions i compensacions a pagar. La signatura de tres convenis amb els advocats representants d’una part important dels veïns afectats –1.249 persones– preveia un conjunt de clàusules i compromisos, en relació amb els habitatges, les millores a la zona afectada i les indemnitzacions a percebre.\nEn conjunt, al llarg de l’any, el Govern va invertir en concepte d’indemnitzacions (entre veïns i comerciants), reallotjaments a hotels i pisos de lloguer, dietes i obres un total de 83.298.630 €, dels quals 17,5 MEUR corresponen a les indemnitzacions. Tot plegat gràcies a l’aprovació al Parlament de Catalunya de la Llei 10/2005, de concessió d’un crèdit extraordinari al Pressupost de la Generalitat per finançar les despeses derivades dels danys ocasionats per l’esfondrament, per un valor de 95 MEUR. A final d’any, gairebé la totalitat dels veïns ja havien cobrat i retornat als seus habitatges.\nL'estat dels edificis afectats i el retorn dels veïns\nSegons l’Ajuntament, l’estabilitat dels edificis quedarà totalment garantida, abans del retorn dels veïns, mitjançant el certificat elaborat per professionals independents. La Generalitat respondrà durant quinze anys dels danys i perjudicis que puguin patir els edificis, internament o externament, com a conseqüència de l’accident de la Línia 5. Es realitzaran, com a mínim, tres inspeccions: als sis mesos, als dos anys i als cinc anys des que s’emeti el certificat d’estabilitat de l’edifici.\nLa Generalitat es va comprometre a renovar, per compte seu, les façanes de tots els edificis de la zona afectada i a instal·lar ascensors allà on sigui tècnicament possible.\nA la darreia l’any, GISA, responsable de la rehabilitació dels pisos afectats per l’esfondrament de les obres de l’L5, ja havia completat el micropilotatge de deu dels tretze blocs que necessitaven nous fonaments i rehabilitació. Dels 1.289 desallotjats al gener, 250 encara no havien pogut tornar a casa seva a final de desembre, i s’esperava que ho poguessin fer per Setmana Santa.\nEl futur del metro del Carmel: modificacions del projecte inicial\nEl mes de desembre es va fer públic l’estudi informatiu i d’impacte ambiental del perllongament de l’L5 que en defineix el traçat en planta i l’alçat. Parteix del projecte constructiu inicial i té en compte també les modificacions ja definides en el projecte en construcció i els trams d’obra executats. El nou document planteja algunes modificacions, entre les quals cal assenyalar una nova ubicació per a la cua de maniobres que passarà a situar-se al costat de les cotxeres de Sant Genís, i el reforçament del mètode constructiu i les condicions de seguretat de l’obra.\nEra previst que la construcció de tot el túnel es fes mitjançant el mètode d’avançar i destrossar amb un sistema de reforç sistemàtic. Així, en les obres d’avançament del túnel s’aplicarien mesures com la reducció de la longitud dels passos d’avançament i la col·locació de forma sistemàtica d’encavallades a tot el túnel, independentment de les característiques geològiques del terreny que travessi. També es van incorporar els resultats dels treballs de geotècnia encarregats per establir una correcta definició i interpretació del medi.\nParal·lelament, es va començar a redactar el projecte constructiu, que es preveia tenir enllestit el mes de març de 2006. D’aquesta manera, el segon trimestre de 2006 es podrien reprendre les obres del Metro. S’espera que estiguin enllestides a la primeria de 2007 i que el Metro pugui entrar en servei abans de l’any 2008, un cop s’hagi fet l’adaptació ferroviària de la infraestructura.\n*Una cua de maniobres, o túnel de maniobres, s’excavava paral·lelament al túnel del metro per donar suport en les tasques de construcció. És una cavitat auxiliar per a casos d’avaria i altres incidències. La cua de maniobres enfonsada és la que havia de donar servei a la futura estació del Carmel.\n**Els nous compromisos:\n- El Govern garanteix que tots els veïns que s’han quedat sense casa tornaran a tenir un habitatge propi. Així, ja s’han iniciat les entrevistes concertades amb les persones que han de ser reallotjades en l’Oficina de Reallotjament i Habitatge on s’atén de forma personalitzada cadascun dels veïns que es troben en aquesta situació, se’ls informa de les diferents possibilitats de reallotjament (habitatge nou i gratuït o compensacions econòmiques) i es comencen a concertar cites de visita als pisos que se’ls ofereix.\n-El Govern garanteix a tots els veïns que hagin patit desperfectes en els seus domicilis que aquests els seran reparats amb la màxima urgència.\n-Els diners compromesos pel Govern espanyol, que són un bon ajut i volem agrair, s’afegeixen a les compensacions que el Govern català i l’Ajuntament de Barcelona ja han anat avançant i a les que l’executiu català s’ha compromès a lliurar.\n-El Govern garanteix que els comerços que hagin hagut de tancar rebran compensacions pels ingressos no obtinguts.\n-El Govern garanteix acordar compensacions amb els comerciants del barri del Carmel que tot i mantenir oberts els seus establiments han patit una baixa en les seves recaptacions.\n-El Govern garanteix donar puntualment tota la informació i totes les explicacions respecte de la situació al Carmel.\n-El Govern garanteix que quan s’hagi assolit una plena seguretat en tota l’àrea desallotjada, acordarà amb els veïns les garanties i certificats necessaris per al retorn i totes les informacions que demanin i l’assessorament extern que proposin.\n-El Govern garanteix el manteniment de la suspensió de les obres de l’L5 fins que no s’hagin acordat els termes, les condicions i les garanties per a la represa dels treballs.\n-El Govern continuarà assumint els acords amb les companyies de serveis i les entitats financeres per tal d'assegurar que es congelen els rebuts i les liquidacions.\nMETRO. LÍNIA 5. ESFONDRAMENT AL CARMEL (2005)


La Divisió d’Honor masculina i femenina d’hoquei herba es posa en marxa | Canal Terrassa\nLa Divisió d’Honor masculina i femenina d’hoquei herba es posa en marxa\nAquest cap de setmana arrenca la Divisió d’Honor masculina i femenina d’hoquei herba, competició que canvia tant de format com de dates. La lliga s’ha endarrerit per la disputa dels Preolímpics de València i a partir d’ara s’estreny amb la celebració de jornades intersetmanals. La fase regular acabarà el 19 d’abril.\nEn categoria masculina, dissabte s’estrena el campionat amb un interessant Atlètic Terrassa – Club de Campo, dos dels aspirants al títol, a dos quarts d’una del migdia. Els altres dos equips locals juguen fora diumenge. L’actual campió, el Club Egara, es desplaça a Madrid per enfrontar-se al SPV Complutense, mentre que el CD Terrassa viatja a Gexto per jugar contra el RC Jolaseta. La setmana vinent hi haurà la primera jornada intersetmanal, amb partits dimecres i dijous.\nPrimer derbi femení\nLa Lliga Iberdrola Femenina, que torna a tenir el Club de Campo com a clar favorit, arrenca dissabte amb un duel català entre Atlètic i RC Polo a Can Salas, a partir de les tres de la tarda. Diumenge, però, arriba el primer derbi entre el Club Egara i el CD Terrassa al Pla del Bon Aire a dos quarts d’una del migdia.\nTant la competició masculina com la femenina continuarà sent de divuit jornades, però, a diferència d’altres edicions, els dos primers de la fase regular es classificaran directament per a les semifinals. Tercer, quart, cinquè i sisè hauran de disputar els quarts de final, setè i vuitè assoliran la permanència, el penúltim disputarà la promoció i l’últim baixarà de categoria.\nTags: atlètic terrassaCD TerrassaClub EgarahockeyHockey per Terrassahoquei herbaLliga IberdrolaRFEH\nERC vol una resposta massiva a la sentència a les eleccions del 10 de novembre\nL’Arxiu restaura el primer tarifari del Gremi de Fusters


El Parlament de Catalunya aprova ajornar 4 anys l’exigència del nivell B2 d’una tercera llengua per obtenir un grau universitari – Lo Campus diari\nEl Parlament de Catalunya aprova ajornar 4 anys l’exigència del nivell B2 d’una tercera llengua per obtenir un grau universitari\nLa llei establia que els estudiants que finalitzen aquest curs ja havien d’acreditar el coneixement d’un tercer idioma\nEl Parlament de Catalunya ha aprovat aquest dijous una proposició de modificació de la llei 2/2014 de mesures fiscals impulsada pel PSC-Units per ajornar quatre anys l’exigència d’una tercera llengua als universitaris com a requisit imprescindible per obtenir el títol de grau. La moratòria s’ha aprovat per unanimitat, després que els socialistes hagin transaccionat dues esmenes amb JxCAT i ERC. La normativa establia que era necessari acreditar el nivell B2 d’anglès, o d’una altra tercera llengua, per tal de poder assolir els estudis universitaris de grau i que la primera promoció que ho havia d’acreditar era la que va iniciar el curs 2014-2015 i, per tant, es gradua aquest estiu. Els socialistes van presentar la modificació en considerar que no s’havien impulsat les polítiques per garantir que els estudiants havien pogut assolir aquests coneixements i que, per tant, calia ajornar la seva entrada en vigor. La demanda també venia del Consell Interuniversitari de Catalunya (CIC), que el juny del 2017 va aprovar instar el Govern a dur a terme aquesta moratòria i havia demanat reiteradament que es tirés endavant el canvi.♦\nSteve Miller inaugura la 21ed. del Màster en Comunicació Científica, Mèdica i Ambiental\nPimec reclama més participació de les petites i mitjanes empreses en el model de pràctiques universi...\nAny Europeu de la Joventut: es posa en marxa la Xarxa Europea d’Aprenents


La pluja intensa ha causat la inundació de la pista del pavelló. Els usuaris del tren esperen davall dels paraigües. |\nLa pluja intensa ha causat la inundació de la pista del pavelló. Els usuaris del tren esperen davall dels paraigües.\nBy dingolasineu / Mai 25, 2022 / Medi Rural i Temps / Deixa un comentari\nAnit, entre les 2 h i les 4 h l’estació meteorològica de Sineu ha registrat una precipitació acumulada de més de 30 litres. A primera hora del matí ha tornat a fer un ruixat, cosa que ha fet agafar els paraigües als que han partit a fer feina o a escola. Especialment als usuaris del tren, que amb l’obertura de la segona andana (la de la part del polígon) no els ha quedat altre remei que estendre el paraigua perquè encara no hi ha marquesina que empari l’aigua o el sol que ja ha fet aquests dies. Així ho denunciaven en el perfil de Twitter del PP local:\nPrevisió 0⃣ @jaume_mateu, @mobihab_GOIB ❗\nMés d’un mes després de la utilització de l’andana 2⃣ de l’estació de #Sineu.\n🤔 On són les marquesines❓ pic.twitter.com/E9ZsFXQCr6\n— Populars de Sineu (@PPdeSineu) May 25, 2022\nMalauradament, quan plou fort és un clàssic l’aparició de goteres en el pavelló de l’institut. Avui el trespol de la pista estava tot remull, com es pot veure en aquest vídeo que de bon matí circulava per WhatsApp.\nSegons l’agència estatal de meteorologia AEMET hi ha probabilitat molt alta que continuïn les precipitacions abundoses fins al migdia i, de cara a demà, preveuen la possibilitat de ruixats moderats durant el matí.\nIncrement de casos de covid19, també a Sineu dingola.net/2022/06/29/inc… 4 days ago


L’Espai Barça es decidirà en un referèndum\nJoan Laporta, en roda de premsa | FC Barcelona\nJoan Laporta ha anunciat aquesta mesura per aprovar la remodelació del Camp Nou\nEl president del Futbol Club Barcelona, Joan Laporta, ha publicat un vídeo a les seves xarxes socials en el qual ha anunciat que l’Espai Barça es ratificarà, finalment, en un referèndum obert a tots els socis de l’entitat blaugrana. Això sí, la segona part de l’Assemblea de Compromissaris del club, la qual se celebrarà el pròxim dissabte a partir de les 15:00h a les instal·lacions del Barça, haurà d’aprovar abans el finançament de 1.500 milions d’euros que demana la junta directiva per dur a terme el projecte.\nCal tenir en compte que la decisió de celebrar un referèndum per decidir algun fet del club que no sigui la seva presidència és un fet totalment excepcional. Això, de la mateixa manera que ja va deixar clar el director general Ferran Reverter en la presentació dels resultats de la due diligence, confirma que l’Espai Barça és un dels projectes més importants de la història de l’entitat blaugrana. De fet, els expresidents Josep Maria Bartomeu i Sandro Rosell ja van convocar un referèndum el 2014 per aprovar el seu primer pla d’Espai Barça, el qual ja ha quedat obsolet. Les obres comportaran una remodelació a fons del Camp Nou, la construcció d’un nou Palau Blaugrana i la rehabilitació de tota la zona que envolta les instal·lacions del club.\nEn el vídeo que ha compartit el president blaugrana, també ha confirmat que l’Assemblea va quedar ajornada perquè els socis van demanar abandonar-la per poder veure el Barça-València. L’acte es va allargar molt més del previst i és per això que Laporta, quan va veure que no s’havia arribat ni a la meitat de l’Assemblea, va decidir que era adequat ajornar l’esdeveniment. Per fer-ho, la junta directiva s’ha acollit a un dels estats del club que autoritza l’ajornament d’una Assemblea de Socis Compromissaris per causes justificades.\nLaporta també ha aprofitat el vídeo per sumar-se a la petició de l’entrenador del primer equip masculí de futbol, Ronald Koeman, i ha demanat que més socis acudeixin als partits del Barça. “Necessitem el vostre escalf i el vostre suport”, reclama el president. En el duel contra el València, el Camp Nou no es va omplir ni a la meitat de la seva capacitat, el primer dia en què no hi havia restriccions d’aforament.\nCamp Nou Espai Barça Joan Laporta Referèndum\nAntiviolència declara el clàssic partit d’alt risc\nEl partit entre Barça i Madrid es jugarà al Camp Nou el pròxim diumenge 24 d'octubre\nKoeman es queixa de la baixa assistència al Camp Nou\n"No sé per quin motiu ve tan poca gent", assegura el tècnic en roda de premsa