L’Hospital La Fe redueix en cinc anys un 30% la mortalitat per sèpsia en l’UCI gràcies a un sistema de resposta ràpida – RiberaTV\nL’Hospital La Fe redueix en cinc anys un 30% la mortalitat per sèpsia en l’UCI gràcies a un sistema de resposta ràpida\nAquest servei de medicina intensiva estés evita morts hospitalàries potencialment predictibles\nActualment cobreix 500 llits de serveis de risc i està prevista l’extensió a més plantes d’hospitalització\nEl servei de Medicina Intensiva de l’Hospital Universitari i Politècnic La Fe utilitza actualment un sistema de resposta ràpida (SRR) o també Servei Estés de Medicina Intensiva (SEMI), per a la detecció precoç del pacient sèptic, gestionat per personal de vigilància intensiva en col·laboració amb personal de les plantes d’ingrés.\nActualment cobreix 500 llits d’hospitalització de serveis de risc i està prevista la seua extensió gradual a la resta de plantes d’hospitalització. El resultat més rellevant observat ha sigut la disminució de la mortalitat dels pacients que ingressen en l’UCI procedents d’hospitalització en un 30% durant els últims 5 anys.\nEls SRR són dispositius assistencials hospitalaris de seguretat del pacient els objectius principals del qual són assegurar cures de qualitat a tots els pacients ingressats en les plantes d’hospitalització mitjançant la prevenció i l’anticipació de la deterioració clínica greu. Es pretén que el pas per l’hospital siga una experiència el menys traumàtica possible per al malalt, els seus familiars i els seus cuidadors sanitaris.\nA més, es busca reduir la mortalitat hospitalària, reduir els esdeveniments clínics adversos com les parades cardíaques inesperades, les morts inesperades, els ingressos en l’UCI no programats deguts a l’ingrés en un lloc inadequat, atenció inadequada o retard en el reconeixement de la gravetat.\nAquests sistemes també promouen el suport i la col·laboració multidisciplinària entre els serveis per a assegurar la continuïtat de cures i entrenar a altres professionals en el reconeixement i maneig precoç del pacient greu i potencialment greu.\nComposició del sistema de resposta ràpida\nEl sistema consta de dos braços, un aferent i un altre eferente:\nA) Braç aferent: la vigilància i detecció del pacient greu hospitalitzat en plantes es realitza mitjançant dos elements integrats en el sistema de resposta ràpida: l’ús generalitzat obligatori de l’escala clínica pronóstica denominat ALERTA, composta per 7 variables clíniques que es registren rutinàriament per la infermeria cada 12-24 hores i l’anormalitat de les quals es pot reconéixer, quantificar i interpretar fàcilment. La infermera realitza la presa de constants clíniques mitjançant la instrumentació electrònica habitual connectada a monitors portàtils de fàcil maneig amb lectors d’identificació i capacitat de transmetre via wifi les constants vitals introduïdes en el monitor a la gràfica electrònica d’infermeria en el sistema d’informació clínica de l’hospital denominat ORION clinic i a una central de monitoratge específic del sistema automàtic del SRR i que pot veure’s en una pantalla contínuament. A partir de les constants del pacient es generarà una alerta de color, segons la puntuació obtinguda i el grup de risc assignat de manera automàtica: groc (baix risc), taronja (risc intermedi) i roja (alt risc).\nEls pacients amb risc intermedi podran romandre en la planta monitorats a criteri mèdic. El monitoratge es pot realitzar amb biosensores i altres dispositius sense cables. El sistema posseeix alarmes de les variables que es troben fóra de rang i alertes de tendència en la puntuació que indicaran si el pacient ha passat a pertànyer al grup d’alt risc. El monitoratge és seguit des d’una central situada en la planta, una central situada en Urgències, una central situada en l’UCI i mitjançant dispositius mòbils (telèfons intel·ligents) que porta el metge del servei estés de medicina intensiva, el metge de guàrdia de les plantes protegides pel sistema i el metge d’Urgències.\nB) Braç eferente: la resposta és a càrrec del servei estés de medicina intensiva (SEMI) format per un metge de plantilla, després de l’activació mitjançant una trucada telefònica o una alerta electrònica, aplicarà una intervenció precoç (inferior a 15 minuts) i individualitzada, que es completarà amb la decisió d’ubicació del pacient en el lloc de l’hospital més apropiat per a la seua cura des del punt de vista de la seua seguretat, confort i eficiència del sistema.\nL’Hospital La Fe redueix en cinc anys un 30% la mortalitat per sèpsia en l’UCI gràcies a un sistema de resposta ràpida added by Ribera Televisió on 14 setembre, 2021


El metge Jordi Jiménez reivindica el personal sanitari al pregó de la Festa Major de Valldoreix | elCugatenc\n“Tots contribuïm cada dia a millorar la salut dels valldoreixencs”, ha reivindicat el pregoner de la Festa Major de Valldoreix en l’inici simbòlic de la celebració aquest divendres pel vespre a la Nau de Cultura. Jordi Jiménez, metge del CAP de Valldoreix, ha dirigit unes paraules a la ciutadania en nom de tot l’equip del centre sanitari tot reivindicant que és temps de cuidar-se i, alhora, reconeixent la feina dels seus companys amb un vídeo amb fotografies de tota la plantilla del CAP.\nJiménez ha evidenciat que la salut va molt més enllà dels centres sanitaris i que també passa per les farmàcies, el casal d’avis, les associacions veïnals i entitats com el Cau Amic. També ha tingut paraules per a totes les persones que l’han precedit cuidant de la salut dels valldoreixencs amb noms com Lourdes Majem i Lluís Masnou.\nEl metge de capçalera del CAP de Valldoreix, que ha acudit en substitució de la seva directora, que s’ha absentat per motius de salut, ha començat el pregó recordant la seva trajectòria a Valldoreix, des de la col·locació de la primera pedra del centre fins al temps que va ser director: “Em sento valldoreixenc d’adopció perquè he passat més temps aquí que a casa, el Casalet ha estat la meva segona cuina i he conegut la vila: el Monmany, el Puigmadrona, Collserola i les cases de molts pacients”. Ha dit que només li falta el pas de residir-hi però ha dit que amb el sou de metge és difícil aconseguir-ho.\nEscollir un metge en representació del personal sanitari ha estat una forma de reconèixer la tasca feta pels professionals de la salut durant la pandèmia. Jiménez ha evidenciat que la Festa Major d’enguany és atípica però ha cridat a sortir més enfortits, aprenent a viure d’una manera més austera i fent front a la por, la soledat i la pobresa.\nEl pregó ha acabat amb el president Josep Puig cridant un “visca el CAP de Valldoreix” que ha estat respost per tot el públic assistent, que ha hagut d’adaptar-se a les mesures de seguretat i aforament d’una Nau de Cultura limitada pels protocols. L’acte s’havia previst a l’exterior però el risc de pluja ha obligat a traslladar-lo a l’interior. Entre el públic, polítics santcugatencs i valldoreixencs de totes les forces polítiques amb representació i també la consellera santcugatenca Àngels Ponsa.\nA l’acte també hi ha acudit l’alcaldessa, Mireia Ingla, que ha dirigit unes paraules al públic per reconèixer la tasca del personal sanitari i la importància de l’atenció primària: “Necessitem un sistema públic al servei de tothom”. Ha cridat a tirar endavant tot i les circumstàncies, sent prudents i aplicant els protocols necessaris, posant d’exemple l’inici del curs escolar el dilluns passat.\nDarrers dies de Festa Major\nLa Festa Major de Valldoreix va començar el passat 16 de setembre amb una programació condicionada per la COVID-19. El primer dels actes va ser la Missa Major, que es va celebrar amb l’absència dels representants de la CUP-PC i d’ERC-MES, aquests segons demanant que es tregui la litúrgia dels actes institucionals de la celebració. El dijous es va inaugurar a la Casa de la Vila l’exposició Gestos i mirades, del pintor Ferran Llagostera, que es pot visitar fins el 17 de novembre.\nUn cop passat el pregó, la cantada d’Havaneres i la inauguració de la mostra d’art de l’Associació de Veïns i Propietaris que han marcat el divendres, la Festa Major s’allarga tot el cap de setmana amb diverses activitats al Club Esportiu Valldoreix: torneig de pàdel, de vòlei platja, el Rafa Nadal de tennis. Dissabte també se celebra una passejada popular i el concert de la Nit Jove a càrrec de les Pasquines. Els darrers actes seran diumenge amb l’espectacle familiar Què bèstia de Tortell Poltrona, el lliurament dels premis del concurs de cartells i la cloenda amb la Coral l’Harmonia i el Cor Jove Music’Al Cor. Pot veure la programació completa aquí.\nInfectades de COVID-19 la meitat de persones d’una residència de gent gran de Valldoreix\nL’Ajuntament i l’EMD emprenen mesures per evitar el contagi en les residències de la ciutat: llits a hotels, desinfecció i petició de material.\nLa vocal d’Economia, Participació Ciutadana, Educació, Comerç, Serveis Socials i Gent Gran a l’EMD de Valldoreix explica la gestió de la COVID-19 a la vila.


Desarticulen una organització que explotava sexualment dones des de Castalla\nL’hostaleria valenciana es revolta contra el tancament imposat pel Consell\nL’hostaleria de Castelló es revolta contra el tancament imposat pel Consell\nL’hostaleria d’Alacant es revolta contra el tancament imposat pel Consell\nDènou contagiats per un brot en una residència amb diversitat funcional de Borriol\nEls seus dos presumptes capitosts ja han ingressat a la presó provisional.\nLa Guàrdia Civil ha detingut sis persones en la desarticulació d’una suposada organització criminal dedicada a l’explotació sexual de dones i al tràfic de drogues des de Castalla. Els seus dos presumptes capitosts ja han ingressat a la presó provisional.\nL’institut armat ha detallat aquest dijous que, a la fi d’agost del passat any 2019, agents de l’Equip de Policia Judicial de la Guàrdia Civil de Villena van saber de l’existència d’un pis, situat a Castalla en el qual, possiblement, s’estaria duent a terme la prostitució de diverses dones.\nEls investigadors van poder conéixer que aquest pis era regentat per un ciutadà italià, a qui li constaven antecedents similars pels quals ja va ser detingut el 2006.\nEls agents han pogut demostrar el seu enriquiment econòmic, mitjançant l’explotació sexual de dones. El modus operandi es basava que les víctimes eren captades a través d’una àmplia xarxa d’anuncis publicats en webs especialitzades en servicis de prostitució i provenien, en la seua majoria, de tercers països com el Paraguai, Veneçuela, República Dominicana, Colòmbia, Mèxic, Romania, Bulgària i Rússia, encara que també es té constància de víctimes espanyoles.\nPer a aconseguir el consentiment de les dones, el capitost de l’organització indagava sobre els possibles factors més vulnerables de totes elles, tant de caràcter econòmic com de falta d’arrelament i altres qüestions d’índole personal.\nCom a exemple, només el 2019 s’ha comptabilitzat un total de 25 dones, víctimes de l’explotació sexual per part de l’organització, tant a Castalla com en els domicilis particulars dels clients, als quals es desplaçaven.\nAçò era així per a assegurar-se el màxim rendiment econòmic dels servicis sexuals que li reportaven les dones, sent el radi del “servici sexual a domicili” prou ampli, abastant Alacant, Saix, Banyeres de Mariola, Villena, Alcoi, Muro, Xixona, Camp de Mirra, Ibi fins i tot Caudete (Albacete).\nPer a açò, l’organització comptava amb fins a tres individus, que exercien les funcions de xofer de les dones les 24 hores al dia. Continuant amb la investigació, es va poder esbrinar l’existència de 2 dones, de nacionalitats romanesa i cubana, que exercien el paper de “madama”.\nA través d’elles dos, el principal capitost efectuava els controls necessaris sobre la resta de dones del pis, quant a distribució, organització, durada i comptabilitat dels servicis realitzats, així com també donava els ordes i instruccions relatives als servicis sol·licitats a domicili.\n20.000 EUROS EN 10 MESOS\nEls investigadors de la Guàrdia Civil han pogut conéixer, gràcies a la minuciosa anàlisi i estudi econòmic d’esta persona que, en un dels seus comptes bancaris, havia ingressat, en un període de només 10 mesos, la xifra de 20.000 euros, provinents de la prostitució.\nA açò cal sumar que el cap de l’organització, per a obtindre més rendiment si cap del seu negoci sexual i, amb açò, majors beneficis econòmics va instaurar, entre els clients sexuals, un negoci paral·lel, de tràfic de drogues (cocaïna).\nPer a açò, es va valdre de la col·laboració d’un septuagenari d’Ibi que s’encarregava de realitzar la distribució als consumidors habituals els qui, via telefònica, li sol·licitaven la droga, les 24 hores del dia i des de totes les localitats de la comarca de la Foia de Castalla.\nJa en l’última fase de la investigació, el capitost va decidir obrir un bar, a Ibi, en el qual poder seguir traficant amb cocaïna i, a més, a través d’este negoci “legal” poder blanquejar els diners obtinguts gràcies a les seues diverses activitats delictives.\nAmb tota aquesta informació, els agents van decidir realitzar l’entrada i registre dels tres llocs relacionats amb l’organització: el pis de Castalla, el bar d’Ibi i un altre pis més, a Ibi.\nEn ells, s’ha intervingut un total de 40 grams de cocaïna en roca, 10 grams de cocaïna en dosi, disposades per a la seua venda, divers material per al tall (adulteració) i manipulació de cocaïna, 86 viagra masculines i 12 femenines, 11 telèfons mòbils i 2890 euros en efectiu (més els seus 7 comptes bancaris bloquejats, arran de la investigació).\nA més, els agents han intervingut abundant documentació, que continua sent analitzada.\nFins al moment, s’ha detingut un total de sis persones: cinc homes–dos italians i tres espanyols–, d’entre 72 i 46 anys i una dona, romanesa de 31 anys. La investigació segueix oberta, per la qual cosa no es descarten noves detencions.\nAls detinguts se’ls imputen els delictes d’explotació sexual, contra la salut pública (tràfic de drogues), blanqueig de capitals, contra el dret dels treballadors i el d’organització criminal.\nTots ells ja han sigut posats a la disposició de l’Autoritat Judicial, ingressant a la presó preventiva dos d’ells, els considerats com els principals capitosts (un italià i un espanyol). Els quatre restants estan en llibertat provisional amb càrrecs, a l’espera de juí.\nEn l’operació han col·laborat, a més, l’Àrea d’Investigació de la Guàrdia Civil d’Ibi, l’Equip contra el Crim Organitzat (ECO) i la Unitat de Seguretat Ciutadana (USECIC), tots dos de la Comandància d’Alacant i el Servici Cinològic (de les Comandàncies d’Alacant i Madrid).


Nou centre internacional de convencions i exposicions de Chengdu Century City (CCNICEC) (198 Shijicheng Rd, Wuhou Qu, Chengdu Shi, Sichuan Sheng, Xina)\nAdreça: 198 Shijicheng Rd, Wuhou Qu, Chengdu Shi, Sichuan Sheng, Xina\nPròxims esdeveniments 2020-2021 al Centre Internacional de Convencions i Exposicions New Century City de Chengdu (CCNICEC)\nCentury City New International Convention & Exhibition Center (CCNICEC) es troba al districte nou de Chengnan, a Chengdu. El projecte està dividit en cinc parts: zona de sala d’exposicions, zona de conferències internacionals, zona d’hotels i equipaments culturals, zona d’oficines comercials i zona residencial comercial. La superfície total de la construcció és d’uns 1.73 milions de metres quadrats. "Century City" es troba al districte nou de Chengnan, a l'oest és l'avinguda Tianfu a la línia d'extensió sud de Renmin South Road, i contigua a la circumval·lació de circumval·lació exterior de la carretera tronc principal de Chengdu al nord. Les condicions de trànsit són molt superiors. Llevat de l’avinguda Tianfu, la línia d’ampliació sud de Hongxing Road es construirà directament a Century City. El riu Funan flueix des de l'est; el costat nord és el Century Park i el camp de golf; a l'est i a l'oest es troben les zones verdes de la ribera.\n"Century City" es divideix en cinc àrees funcionals, i el costat est és la zona de la sala d'exposicions. La sala d’exposicions té forma de ventall al riu Funan, amb 17 sales d’exposicions grans i petites i 120,000 metres quadrats. El nou centre internacional de convencions i exposicions de Chengdu Century City és el centre multifuncional de conferències i exposicions amb una escala més gran, les instal·lacions funcionals més completes i les instal·lacions més avançades de l'oest de la Xina. El nou pavelló de primera qualitat aportarà definitivament una millor plataforma de comerç a l’exposició.\nConstrucció d'edificis (150)


Moneda i comerç - Museu d'Arqueologia de Catalunya - Seu Ullastret\nEls intercanvis comercials realitzats amb el món colonial d’origen Mediterrani, s'evidencien per l'arribada als poblats ibèrics de productes de l'àrea grega, púnica, de la península Itàlica i fins i tot del món celta. Eren productes de caire alimentari (vi, oli...), dels que s'han conservat els recipients en els que eren transportats (àmfores), així com objectes de luxe com vaixelles, joies, teixits... A canvi, els indígenes oferien els seus excedents de cereal i les seves matèries primeres (metalls, pells, sal, mel...). També s'ha constatat el comerç a petita escala entre el propi món indígena.\nLa moneda arriba al Mediterrani nord-occidental a través dels grecs. Al nord-est de la península Ibèrica les primeres encunyacions van ser els divisors emporitans del segle IV aC i, a partir d'aquest segle o el següent, Emporion i Rhode comencen a emetre dracmes.\nA la ciutat ibèrica d’Ullastret, les monedes més antigues que s'han trobat són les dracmes emporitanes i una de Rhode. A més a més, s'han trobat emissions púniques d'Eivissa i Cartago, d'altres ibèriques de diverses procedències, i algunes monedes d'època romana.\nDracma de Rhode


Bandolerisme a Mallorca - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl bandolerisme va ser un fet endèmic de les societats rurals de l'antic règim, en especial de les mediterrànies. La irrupció periòdica del banditisme solia anar vinculada a fams, pestes o guerres. A les Illes Balears el banditisme apareix en temps molt primerencs, encara que la primera gran explosió de bandolerisme tengué lloc a conseqüència de la repressió de les Germanies (1520-1521).\nEls bandejats eren les persones que havien estat reclamades, per mitjà de ban o de crida, per a presentar-se davant la cort judicial o constituir-se en presoners. D'aquí ve que bandejat a Mallorca esdevingué un sinònim de bandoler.\nD'altra banda era freqüent que els bàndols nobiliaris organitzassin colles de bandolers, les quals actuaven com a exèrcits particulars, cosa que fa que la història del bandolerisme es confongui parcialment amb els enfrontaments interns de l'oligarquia mallorquina.\n1 Història del bandolerisme mallorquí\n1.1 Els bandolers mallorquins del s. XVI\n1.2 El segle XVII o el segle dels bandejats\n1.3 La Guerra de Successió i les seves conseqüències\n2 La violència endèmica\n3 Les formes de la persecució dels bandolers\nHistòria del bandolerisme mallorquí[modifica]\nEls bandolers mallorquins del s. XVI[modifica]\nArticles principals: Treufoc, Onofre Jaume de Coanegra, Colla de Selva, i Canamunt i Canavall\nDurant tot el segle XVI Mallorca va estar plena de petites colles de bandejats que, ajudats de cans de brega, atacaven viatgers, colles enemigues, esclaus fugitius o pirates. El principal nucli de bandolers d'aquest període fou la vila de Bunyola, on actuava la colla del Bord d'Alfàbia, probablement al servei de la família Santacília. L'augment demogràfic i les fams que es donaren a partir de 1580 causaren un increment de la conflictivitat social. Hi va haver un nombre considerable de persones que, per sobreviure, hagueren d'actuar de forma il·legal, esdevenint bandolers. El petit lladre que cometia delictes impulsat per la necessitat, aviat havia de fugir a les muntanyes i agrupar-se en colles.\nAmb l'esclafit dels Canamunt i Canavall les faccions nobiliàries mallorquines entraren en nous enfrontaments en els quals hi podien intervenir colles de bandolers. Destacà la Colla de Selva, organitzada per Arnau de Santacília i dirigida pel capellà Mateu Ferragut, conegut per en Boda o el capellà Boda, que arribà a aplegar més de 30 bandejats i disposava d'una infraestructura estesa per tota l'illa. En una topada a Lluc quedà en part desfeta i el seu capità, un germà del capellà Boda, va ser executat de manera sumaríssima, amb altres bandolers. Ferragut decidí venjar-se amb l'ajuda dels Canamunt, assassinant el jutge de la Reial Audiència de Mallorca Jaume Joan de Berga. Amb la repressió que seguí aquest crim la colla va ser desfeta.\nEl segle XVII o el segle dels bandejats[modifica]\nArticles principals: Llorenç Coll i Moiana\nA la dècada del 1630 torna a aparèixer una gran colla de bandolers situada a l'entorn de la vila de Selva. La colla va arribar a enquadrar més de 100 bandolers i va ser dirigida per Llorenç Coll Barona, amb el suport de Miquel de Santacília. En Barona va arribar a negociar amb el virrei com si fos una autoritat independent i quan va ser assassinat la seva mort va provocar una llarga sèrie de venjances. En aquesta època el banditisme sembla molt lligat a la lluita entre Canamunts i Canavalls. L família dels Santacília va estar molt relacionada amb colles importants, i fins i tot membres seus com Pere de Santacília foren bandejats actius.\nEls bandolers també apareixen sovint vinculats a les lluites antisenyorials. De fet els principals nuclis de colles de bandolers foren viles on hi hagué problemes d'aquesta casta. Els bandolers intervingueren a Santa Margalida en l'enfrontament entre el Comte Mal i els vilatans, tant en una part com en l'altra. El Comte Mal va arribar a comptar amb més de 100 bandolers al seu servei.\nCap al 1660 els bàndols de Canamunt i Canavall estaven pràcticament pacificats i hi havia una voluntat general d'acabar amb les colles. Per aquest motiu el 1666 s'emprengué una vertadera campanya militar contra es bandejats que va arribar a ser molt efectiva gràcies al suport de les viles foranes.\nLa Guerra de Successió i les seves conseqüències[modifica]\nArticle principal: Rotget\nAmb la Guerra de Successió, botiflers i maulets intentaren refer les colles per posar-les al seu servei, però el final de la guerra i les seves conseqüències dugueren a la decadència del bandolerisme mallorquí. A principis del segle XVIII les colles tornaven a ser petites i sembla que hi jugaven un paper important els desertors de l'exèrcit. D'aquest període cal destacar la figura de Mateu Reus Rotget, que ha deixat empremta en la memòria popular. El 1721 es va emprendre una altra gran campanya militar en contra dels bandejats. El 1729, amb l'execució d'en Rotget es tanca una època. A partir de llavors el banditisme perdrà importància.\nLa violència endèmica[modifica]\nEls bandejats mallorquins, en general, formen part del bandolerisme social, ja que les seves causes no són particulars o personals, sinó que neixen de les condicions de vida i les relacions socials existents a Mallorca. D'altra manera no seria comprensible un fenomen que durant segles afectà un nombre tan important de persones i famílies.\nJaume Serra i Barceló parla de l'existència d'un clima de terror. La societat mallorquina posterior a la conquesta cristiana de 1229 va ser una societat força violenta i en la qual l'ús d'armes era un fet quotidià. Una simple brega podia acabar de manera tràgica. Aquestes situacions provocaven una xarxa complexa de comunitats de venjança. La violència creava més violència. Les lluites entre els bàndols eren el terreny de conreu més apte per venjances i assassinats. I no es pot negligir la situació generada per la reacció senyorial dels segles XVI i XVII, amb l'intent d'establir noves jurisdiccions senyorials i d'augmentar l'extracció de renda del treball pagès.\nLes formes de la persecució dels bandolers[modifica]\nLes autoritats mallorquines intentaren sovint combatre els bandolers, però el suport que tenien entre les faccions nobiliàries feia difícil l'èxit de les persecucions. Aquest fou el cas dels Canamunt i Canavall en el segle XVII. Les persecucions més importants foren les del 1666 i del 1721. Una de les mesures habituals era el desterrament fora de l'illa, sovint a Menorca. A vegades s'oferia la possibilitat al bandoler de prestar un període de servei en els exèrcits reials. Altres vegades es posava preu al seu cap. Però la persecució sols era efectiva si s'aconseguien rompre les xarxes de solidaritat que proporcionaven als perseguits ordres, queviures, notícies, robes, armes, etc.\nEl bandejament. Consistia a posar una persona, a través d'un ban, fora de la llei. D'aquesta manera el bandejat havia d'abandonar la seva comunitat d'origen. Generalment, amb el bandejament es posava preu al cap del bandejat. Aquest s'havia de refugiar en muntanyes i garrigues, ja que cap persona li podia donar ajuda, aliments, medecines, armes o vestits.\nLes recompenses. Hi solia haver un preu per capturar-lo viu i un altre si era mort. Si tenia béns, se subhastaven per pagar les recompenses, en cas contrari es pagaven del Reial Patrimoni. Per Llorenç Coll Barona s'arribaren a oferir 1.000 lliures (4.000 jornals de feina).\nEls comissaris reials. Eren els oficials reials encarregats de perseguir els bandejats. A vegades hi havia bandejats que obtenien el nomenament de comissari per a perseguir altres bandejats.\nLa pau i treva. La guerra privada havia estat prohibida a Mallorca per Jaume I, però de fet s'exercia. Hi hagué paus generals de diverses categories. La seva signatura solia implicar la sortida de l'illa dels caps de la banderia i dels bandolers que actuaven com a mercenaris.\nEl sagrament i homenatge. Era un acte de concòrdia entre les parts, a vegades a temps determinat, que es jurava davant el virrei i implicava fortes multes al qui el trencàs. Solia anar acompanyat d'un guiatge.\nEl guiatge. Era un permís de lliures moviments que podien obtenir els bandejats a canvi d'oferir determinats serveis a les autoritats (com per exemple esdevenir comissaris).\nEls fautors. Eren denominades així les persones que protegien, nodrien i ajudaven els bandejats i que actuaven de pont entre ells i les seves comunitats. La fautoria era considera un delicte i en moltes d'ocasions el pas previ al bandejament. Els fautors eren perseguits per les autoritats o, a vegades, per les colles enemigues.\nRefugi en sagrat. El Dret Canònic reglamentava que qualsevol persona que fugís de la justícia i entràs en un lloc sagrat (església, cementeri o monestir) no podia ser capturada (dret d'asil). Aquest fet arribà a ser un problema per a l'església. Els asilats hi entraven dones, cuinaven, ballaven, cantaven i jugaven en lloc sagrat. El cas més notori va ser el de la Seu, on sorgí una petita ciutat a les cobertes. La primera andanada contra aquest dret es va prendre en temps de Carles V i l'èxit de les campanyes contra els bandolers sols va ser una realitat quan els bisbes restringiren el privilegi.\nEls casolans.Eren esclaus, criats o llogaters de certes cases aristocràtiques que es vinculaven als conflictes dels seus senyors. A finals del segle XVI actuaven de pont entre els cavallers i les colles. Amb el temps passaren a ser els membres d'un bàndol que actuaven com a suport de cavallers i bandolers en lluita. Els fautors i casolans quan anaven amb bandolers havien d'anar desarmats, ja que d'aquesta manera defugien les penes per ser portadors d'armes i agavellats.\nEls bandejats duien al damunt armes diverses: coltells, punyals, dagues, arcabussos, pistoles, ballestes, etc. De fet Jaume Serra atribueix la pacificació posterior a la Guerra de Successió al desarmament del poble. L'ús de les armes a Mallorca venia determinat per la seva situació fronterera i l'existència d'un exèrcit format pel poble en armes. Les armes determinaren la mateixa formació de les colles de bandolers. La gran revolució va tenir lloc amb la introducció de les armes de foc uns anys abans de les Germanies, però no entraren a les colles fins a la dècada de 1580.\nLes ballestes. Fins a 1580 foren l'arma per excel·lència dels bandolers. Mallorca n'era un important centre de producció i les ballestes mallorquines destacaven per la seva qualitat. Utilitzaven dardells (passadors) i a vegades les puntes duien verí obtengut de diverses substàncies. En el segle XVII fou totalment substituïda per l'arcabús.\nArmes de foc. Hi havia diferents classes d'arcabussos: pedrenyals, bufetons, pistoles, etc. Es disparaven amb una metxa encesa i aquest fet provocava una olor que podia descobrir els bandolers. La introducció de l'arcabús de pedra i de roda representà una millora tècnica.\nArmes de tall. La més coneguda era l'espasa que a Mallorca no era exclusiva dels cavallers. Els bandolers en duien però no les utilitzaven gaire. Més habituals eren els coltells, dagues i punyals. Existia una classe de coltell anomenat misericòrdia que s'emprava per rematar els ferits. L'agulla espardenyera (una llarga agulla corba, sovint amb mànec i amb un ull a la punta) era una eina de menestral utilitzada per cometre assassinats.\nEls cans d'ajuda. Els cans d'ajuda foren una arma habitual en les colles de bandejats mallorquins. En l'atac del corsaris berberescs a Sóller de 1561 una colla de bandejats actuà contra els pirates usant cans d'ajuda. La seva actuació en favor dels sollerics els va valer el perdó reial. A partir de 1573 les autoritats adoptaren mesures repressores que acabaren extingint la raça. Eren alts, de pèl obscur i d'ulls vermells. Havien estat usats per caçar bous i esclaus fugitius. També s'utilitzaven en bregues de cans i braus.\nColla de Selva\n↑ «Bandolers». A: Miquel Dolç i Dolç (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 1. Palma: Promomallorca, p. 394-396. ISBN 84-8661702-2.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bandolerisme_a_Mallorca&oldid=19951768»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 maig 2018 a les 21:12.


Els efectes de la reforma fiscal i els plans de pensions - UEA\nFruit de l’aprovació, el passat 20 de novembre, de l’anomenada “Reforma Fiscal” per part del Congrés dels Diputats de Madrid, plana el dubte sobre en què consisteix exactament i quins efectes tindrà. Amb l’objectiu de resoldre els principals interrogants, el passat dimecres 25 de novembre, el Grup Carles en col·laboració amb la Unió Empresarial de l’Anoia van realitzar una jornada informativa que va omplir l’aforament de la sala d’actes de la UEA d’empresaris, professionals i autònoms interessats en el tema.\nSegons es va exposar, la reforma és en realitat un paquet de tres lleis que modifiquen fonamentalment els impostos de l’I.R.P.F., de Societats i l’IVA, juntament amb altres de menys transcendència com l’Impost sobre la Renda de no Residents i alguns Impostos Especials.\nEn aquest sentit, Jaume Carles, expert en matèria tributària del Grup Carles va exposar en la jornada de dimecres els principals aspectes positius d’aquesta reforma:\nNou supòsit de liquiditat: Als dos supòsits actuals (desocupació de llarga durada i malaltia greu), s’afegeix la possibilitat de disposar dels drets consolidats abans de les contingències pròpies del pla (jubilació, invalidesa, etc). Es tracta del transcurs d’un període de 10 anys des de l’aportació. Es fixaran les condicions reglamentàriament.\nAportació a favor del cònjuge: S’augmenta de 2.000 a 2.500€ l’aportació màxima anual per al cònjuge que no obté rendiments de treball o d’activitats econòmiques, o bé els obté en quantia inferior a 8.000 €.\nRestricció a l’aportació màxima: A partir de 2015 hi haurà una límit màxim de 8.000 €, de manera que es redueix l’actual límit general de 10.000 € i l’especial de 12.500 € per als contribuents majors de 50 anys. Es manté el límit del 30% sobre els rendiments de treball i d’activitats econòmiques i es suprimeix l’anterior límit del 50% per als majors de 50 anys.\nRescats en forma de capital: La Llei actual permet aplicar la reducció del 40% a la part dels drets consolidats que correspon a les aportacions fetes fins el 31 de desembre de 2006. La nova Llei estableix un nou règim transitori per eliminar del tot aquesta reducció. Així, pel que fa a les contingències (jubilació, per exemple) esdevingudes fins el 31-12-2008 només s’aplicarà als rescats o prestacions que es cobrin fins al 31-12-2016. Les que s’hagin produït en els anys 2009 a 2014, només es podrà aplicar fins la finalització del vuitè exercici següent a aquell en què es va donar la contingència.\nJaume Carles va concloure la seva intervenció llençant la recomanació a tots els assistents d’assessorar-se professionalment sobre les decisions més convenients a adoptar, donat que les situacions que es poden donar són d’una considerable varietat i no hi ha receptes vàlides per a tothom.\nTant per part de Grup Carles com de la Unió Empresarial de l’Anoia, es va fer palès el compromís d’ambdues entitats amb la millora del teixit empresarial de la comarca d’Anoia, en aquesta ocasió amb l’organització d’una jornada sobre un tema de màxima actualitat, sobretot per als empresaris, però que també afecta als particulars.


Els estudiants tornen al carrer en defensa de l'ensenyament public - El triangle\nEls alumnes universitaris exigeixen a la Generalitat una rebaixa de les taxes\nAquest dijous, 17 de novembre, és el Dia Internacional de l’Estudiant. Aprofitant aquesta data el sector estudiantil han convocat una concentració per reclamar una universitat pública i gratuïta per tothom. La mobilització ha estat convocada per l’Associació d’Estudiants Progressistes (AEP), l’Associació de Joves Estudiants de Catalunya (AJEC), el Sindicat d’Estudiants dels Països Catalans (SEPC), el Consell de l’Estudiantat de les Universitats Catalanes (CEUCAT) i el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya (CNJC), entre altres assemblees de facultats.\nEl moviment estudiantil exigeix una educació pública, gratuïta i comunitària, on el model assembleari estudiantil supleixi el sistema estamental i jeràrquic de la universitat en la presa de decisions. Amb aquesta manifestació, que començarà a les 17 hores a la Plaça Universitat de Barcelona, els estudiants també demanen l’equiparació total dels preus de les taxes del màster amb les del grau.\nEls estudiants han demanat al Govern que compleixi la resolució presentada al Parlament pel diputat de Catalunya Sí Que es Pot, Joan Giner, que ja va ser aprovada i que obliga a rebaixar un 30% el preu de les taxes universitàries. L’alumnat vol que la universitat “estigui al servei de les classes populars, i no al servei dels interessos del gran capital europeu“, que “vol fer de l’educació superior un negoci”.\n“Exigim al govern de la Generalitat de Catalunya que escolti les demandes de la comunitat universitària, incrementant el finançament de l’educació superior per revertir l’efecte de les polítiques de retallades dels darrers anys. Fa molt de temps que demanem una rebaixa de taxes, i ja estem cansats de què es menystinguin les nostres reivindicacions. Sortirem al carrer tantes vegades com calgui per fer sentir la nostra veu”, han afirmat els portaveus del SEPC.\nPrevEl Barça canvia Qatar per Rakuten


F.E. Atlètic "E" - Masquefa "B"\nL'atlètic va empatar davant l'últim de la classificació amb un partit que si haguesin ficat ganes desde el bon començament el resultat hagues estat un altre.\nBuongiorno,dissabte vam tornar a veure un partit una mica extrany, amb els nois de la fundació que no s'acaben de creure el que són i com sempre adormits a la primera part. Si que es veritat que vam veure com l'atlètic estavellava dues pilotes al pal de de la porteria contrària, però el resultat es un altre empat davant un rival que no tenia res d'especial.\nEns falta coratge i no deixar que els altres juguin la pilota,... tenim que estar sobre d'ells i no esperar que la perdin,... tenim que robar les pilotes i no esperar un mal control de l'equip contrari.... En definitiva tenim un equip NOBLE, però així no guanyarem mai. Els nois tenen que sortir al camp com a gladiadors entrant dur a la pilota i net al jugador, però sense por i amb ganes moltes motes, motes, motes, ganes.\nLa propera setmana juguem amb el Sant Sadurni Atlètic "B".\nAnem 11 a la lliga.


Domingo 18º de tiempo ordinario. Ciclo C.\nEcle 1, 2. 2, 21-23\nEcle 1:2, 2:21-23\nLectura del libro del Eclesiastés:\nLectura del llibre de l’Eclesiastès:\ncom el relleu d’una guàrdia de nit. R.\nquan treu florida al matí,\nGermans, ja que heu ressuscitat juntament amb el Crist, cerqueu allò que és de dalt, on hi ha el Crist, assegut a la dreta de Déu; estimeu allò que és de dalt, no allò que és de la terra. Vosaltres vau morir, i la vostra vida està amagada en Déu juntament amb el Crist. Quan es manifestarà el Crist, que és la nostra vida, també vosaltres apareixereu amb ell plens de glòria.\nPer tant, feu morir allò que us lliga a la terra: fornicació, impuresa, passions, mals desigs i l’amor al diner, que és una idolatria; no us enganyeu els uns als altres, vosaltres que us heu despullat de l’home antic i del seu estil d’obrar, i us heu revestit del nou, que es renova a imatge del seu Creador i avança cap al ple coneixement. Aquí ja no compta ser grec o jueu, circumcís o incircumcís, bàrbar o escita, esclau o lliure, sinó que Crist ho és tot i és de tots.\nEn aquell temps, un de la gent digué a Jesús: «Mestre, convenceu el meu germà que es parteixi amb mi l’herència.» Jesús li contestà: «Bon home, ¿qui m’ha encomanat a mi que fes de jutge o de mediador entre vosaltres?» Llavors digué a tothom: «Vigileu! Guardeu-vos de tota ambivió de posseir riqueses, perquè ni que algú tingués diners de sobres, els seus béns no li podrien assegurar la vida.»\nI els ho explicà amb una paràbola: «Un home ric va treure de les seves terres unes collites tan abundants, que no tenia on guardar-les. Tot rumiant, es va dir: Ja sé què faré: tiraré a terra els meus graners, en construiré de més grans, hi guardaré tot el meu gra i les altres mercaderies meves i em diré a mi mateix: Tens reserves per a molts anys: reposa, menja, beu, fiverteix-te. Però Déu li digué: Vas errat! Aquesta mateixa nit et reclamaré el deute de la teva vida i tot això que volies guardar-te, ¿de qui serà? Així passa amb tothom qui reuneix tresors per a ell mateix i no es fa ric als ulls de Déu.»


PAe - Disponible l'Informe Anual "La Societat en Xarxa. Transformació digital a Espanya"\nDisponible l'Informe Anual "La Societat en Xarxa. Transformació digital a Espanya"\nEl Ministeri d'Assumptes Econòmics i Transformació Digital ha presentat l'informe anual elaborat per l'Observatori Nacional de les Telecomunicacions i de la Societat de la Informació (ONTSI).\nEl Ministeri d'Assumptes Econòmics i Transformació Digital ha presentat l'informe anual “La Societat en Xarxa. Transformació digital a Espanya. Informe Anual 2019 (Ed. 2020)" elaborat per l'Observatori Observatori Nacional de les Telecomunicacions i de la Societat de la Informació (ONTSI).\nLa present edició de l'Informe Anual "La Societat en Xarxa" realitza una anàlisi exhaustiva dels principals temes i indicadors en el context de la Societat de la Informació i les TIC (tant els econòmics com a tecnològics i de servicis), incloent no solament un enfocament local referenciat a Espanya, sinó un enfocament global, a nivell mundial i europeu, que possibilita contextualitzar i comparar els resultats espanyols amb la resta dels països, permetent així obtindre una visió objectiva i el més completa possible de la situació actual.\nEn este sentit, com a punt de partida l'informe realitza un recopilatori de la informació més significativa sobre la Societat de la Informació en el món, analitzant els avanços experimentats pels diversos servicis de comunicacions a nivell de cobertura de les TIC (telefonia fixa, telefonia mòbil, banda ampla fixa, banda ampla mòbil), a nivell econòmic (volums de negoci i facturació dels diferents segments de mercat i en diferents regions geogràfiques) i per l'ús d'Internet.\nPosteriorment l'informe se centra a analitzar el desenvolupament de la Societat de la Informació a nivell europeu, descrivint el grau d'avanç dels Estats membres de la Unió Europea en la competitivitat digital a partir de cinc indicadors claus (connectivitat, capital humà, ús d'Internet, integració de la tecnologia digital i servicis públics digitals).\nDesprés de la descripció de la Societat de la Informació a nivell mundial i europeu l'informe identifica, a través de l'anàlisi de fonts d'informació nacionals i internacionals i les opinions dels experts, les principals tendències que es preveu marcaran l'evolució tecnològica en els pròxims anys. L'anàlisi s'aborda des de tres perspectives, el sector empresarial, la ciutadania i l'Administració pública, la qual cosa permet observar el grau d'ús i impacte que poden tindre les diferents solucions tecnològiques en els diferents àmbits.\nUna vegada estudiat el context internacional la grossària de l'informe se centra sobre l'anàlisi de la realitat espanyola de les TIC i la Societat de la Informació. A este efecte, es tracta la digitalització de les llars espanyoles, les TIC en les diferents comunitats autònomes, la penetració en les empreses, tant pimes i grans com a microempreses; el sector TIC i dels continguts; i com l'Administració pública ha integrat les TIC en la seua activitat i relació amb els ciutadans.\nDe manera més detallada, a l'entorn de les llars a Espanya l'anàlisi gira entorn de/entorn de l'equipament TIC de les llars, el seu gasto, connectivitat, utilització dels diferents mitjans de comunicació i informació, la disponibilitat de béns i servicis destinats a l'entreteniment, així com els destinats a l'administració i gestió personal.\nQuant a l'àmbit empresarial, es fa referència tant a la situació de les pimes i grans empreses com a la de les microempreses; en tots dos casos, les dades facilitades per l'INE, basats en l'Enquesta sobre ús de TIC i comerç electrònic en les empreses, són la font principal que nodrix l'anàlisi.\nEl comportament del sector TIC i dels continguts a Espanya és tractat a partir els principals indicadors econòmics del sector (nombre d'empreses, xifra de negoci, personal ocupat, volum d'inversió, valor afegit brut a preus de mercat i xifres de comerç exterior).\nTancant el bloc de l'anàlisi de la Societat de la Informació a Espanya, s'aporten dades, de situació i evolució, sobre l'administració electrònica. S'analitzen els avanços pel que fa a la incorporació de les TIC a l'Administració pública, tant als seus processos com a la seua relació amb els ciutadans.\nEn últim lloc, es troba un capítol destinat a desgranar l'opinió dels experts sobre la transformació digital a Espanya, amb especial focus a aprofundir en el rol que ha exercit la digitalització durant l'estat d'alarma recentment viscut, i en com la transformació digital pot ajudar a la recuperació econòmica del país.\nLlija l'informe complet "La Societat en Xarxa. Transformació digital a Espanya. Informe Anual 2019 (Ed. 2020)" (PDF)


Fuyide Hotel Shenzhen Shenzhen Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n20F East Building ,East Gate Plaze Department Store,No.3020 East Shennan Road, Luohu, Shenzhen, Xina, 518000 - Veure al mapa\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Fuyide Hotel Shenzhen es troba a la zona de Luohu Dongmen de la ciutat de Shenzhen. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Fuyide Hotel Shenzhen, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, telèfon a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Shenzhen, faci de Fuyide Hotel Shenzhen la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (12) Viatger de Negocis (3) Parelles (4) Viatgers en solitari (2) Grups (3)\nTots els tipus de viatgers (50) Parelles (16) Viatgers en solitari (18) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (3) Grups (6)


lo carrer del riu: Catalunya lidera el deute amb un augment del 24%\nUs estranyeu ? El Banc d’Espanya ha fet que les comunitats es posessin vermelles mostrant els estralls que ha fet la recessió sobre les arques autonòmiques. En termes absoluts, Catalunya va liderar l’endeutament, que s’ha disparat un 24% en l’últim anys, en tancar el 2009 amb 22.605 milions pendents, una xifra que equival a l’11% del seu PIB. La factura global de les autonomies va escalar un 25,8% l’any passat i arriba ara a 86.280 milions.\nSi bé Catalunya és al calaix més alt de l’endeutament, els dos llocs restants del podi són per al País Valencià i Madrid, dos bastions del PP on Francisco Camps i Esperanza Aguirre han hissat la bandera de l’equilibri pressupostari i l’austeritat contra José Luis Rodríguez Zapatero. Si Camps deu 14.330 milions, la factura pendent d’Aguirre és de 11.576 milions.


Kurso de Esperanto - Què és l'esperanto?\nVincles sobre esperanto\nImatges per pantalla\nL’esperantoés una llengua creada per facilitar la comunicacióentre els pobles del món sencer.\nMésde cent anys d’ús pràctic fan de l’esperantoun idioma viu, capaç d’expressar qualsevol faceta delpensament humà.\nÉsun idioma internacional i neutral, donat que pertany a tots elspobles i proporciona comunicació entre persones de tot el món,sense intencions d’hegemonia cultural, política,religiosa o econòmica.\nQuiaprèn l’esperanto té el privilegi de posseir duesciutadanies que s’integren i s’enriqueixen mútuament;la primera és la que tots rebem quan naixem. Aquestaciutadania està influenciada per les tradicions, els costums iles creences de cada país, és a dir, per la culturalocal. La segona de las ciutadanies la guanyem quan, voluntàriament,optem por ser "ciutadans del món" a través del’esperanto. És una ciutadania més àmpliaque l’anterior i que engloba tota una cultura mundial, en lesseves més diverses manifestacions.\nElsqui opten per aquesta "doble nacionalitat" a travésde l’esperanto s’anomenen esperantistes. Sónpersones que no sols coneixen l’esperanto, sinó que amés l’utilitzen per comunicar-se amb persones d’altrespaïsos, per establir contactes no discriminatoris amb altrescultures diferents i que són activistes en la divulgaciói defensa de la idea d’una llengua internacional.\nDesprésde que sorgís l’esperanto, les persones que el vanaprendre van sentir la necessitat d’organitzar grups per lapràctica, l’ensenyament i la divulgació del’idioma. Amb el pas del temps, aquests grups van créixer,alguns traspassaren les fronteres del seu país d’origen,van sorgir grups nous, i avui en dia hi ha centenars d’organitzacionsesperantistes en funcionament arreu del món.\nConjuntamentamb els esperantistes, aquests grups conformen el Món del’Esperanto ("Esperantio") i les accions ques’hi desenvolupen constitueixen el que convencionalments’anomena Moviment Esperantista.\nApreneuesperanto, feu-vos esperantistes i veniu a viure a Esperantio!\nAssociacióCatalana d’Esperanto: http://www.esperanto-ct.org\nAssociacióUniversal d’Esperanto: http://www.uea.org\nCentreMultilingüe d’informació sobre esperanto:http://www.esperanto.net\n© 2001-2015 Kurso de Esperanto - Reservats tots els drets\nTraducció: Associació Catalana d'Esperanto


99 paraules: La política i el subjecte\nperò la política és un invent que implica a on assegurem la divisió del treball; o sigui: en quin espai defensem (i, així doncs, perpetuem) els nostres interessos econòmics. No hi ha política en condicions pre-neolítiques, i per tant les relacions simbòliques o comercials no impliquen necessàriament relacions polítiques. Encara més: no pot haver-hi política sense subjecte, que –efectivament!– també és un invent.\nPublicat per J. Morro a dilluns, de setembre 01, 2014


tens un racó dalt del món: Titella o titellaire\nsense el titellaire només és un objecte, per més bonic que sigui... el titellaire és qui li dona la gràcia i el moviment, és la seva ànima.\nsalut i titelles\n9 de desembre de 2010, a les 17:23\nMèrit compartit, sens dubte.\n9 de desembre de 2010, a les 17:31\nEl titellaire li dóna vida, no? El dia que el titella rompi les cordes ja podrem dir altres coses,però fins ara sembla clar...\n9 de desembre de 2010, a les 17:43\nEl titolaire...que ho titola tot.\n9 de desembre de 2010, a les 19:47\nSi aquest interrogant el pateix el titellaire corre el perill immens de convertir-se en titella. Però, penso que les teves reflexions el poden ajudar molt.\n9 de desembre de 2010, a les 20:06\nM'estimo mil vegades més ser titellaire que titella, no m'agrada gens que em manipulin!\nTitellaire per sempre!\n9 de desembre de 2010, a les 22:17\nsuposo que depèn de qui s'ho mira. Els nens només veuen la titella...\ntenen alguna cosa de màgica encara que estiguin penjades d'una paret sense ningú que les mogui, per tant, de la titella\nIsabel H. T ha dit...\nSon uno. Ninguno de ellos existe sin el otro.\n10 de desembre de 2010, a les 2:20\nSens cap mena de dubte el titella. El titellaire es el mag que fa el prodigi, el titella encisa al públic\n10 de desembre de 2010, a les 2:33\nVeiem els titelles, els aplaudim o els xiulem. Massa vegades ens oblidem que darrera hi ha titellaires.\nMàgia a l'escena, que per molts anys ens encisin els titelles i puguem aplaudir titellaires.\nDrama a la vida, trist ser titella, odiós ser titellaire.\n10 de desembre de 2010, a les 11:43\nJo en soc titellaire i no m'agrada que la gent possi com exemple de manipulador o dictador el meu ofici. Procurem sempre quedar-nos amb el bo i millor dels titelles i per extensió dels titellaires.\nPD: Per cert, primicia, a la primavera estreno espectacle on surt un conte d'en Tibau...us mantindre informats\n10 de desembre de 2010, a les 14:30


ACDPAC: Celebració del 5è aniversari de l’Associació Cultural pels Drets del Poble Amazigh a Catalunya\nCelebració del 5è aniversari de l’Associació Cultural pels Drets del Poble Amazigh a Catalunya\nEl dissabte, 23 de juny l’Associació Cultural pels Drets del Poble Amazigh a Catalunya ha celebrat el 5è aniversari des de la seva fundació, el passat 6 de juny de 2007\nL’acte de commemoració ha servit també per inaugurar la nova seu de l’entitat que ha obert a Roses, els membres de l’associació Ali Taouil i Zouhair Rotbi han presentat l’acte i han fet un repàs sobre el lligat històric, han destacat la gran feina realitzada fins ara, i que l’associació ACDPAC ha esdevingut un referent del món amazic tan a la comarca de l’Alt Empordà, com a altres comarques del principat.\nPer l’altre cantó el també membre de l’entitat catalano amaziga, Karim Ayahya, ha fet referència al projecte de cooperació que realitza l’associació a la ciutat d’Aït Nsar al Nord del Marroc, el qual té com a objectiu dinamitzar la joventut d’aquest municipi nord Africà.\nPer l’últim, cal destacar la presència en el acte del President de la Penya Blaugrana Aït Nsar el senyor Mohamed El Ghanoun, que ha dedicat unes paraules d’agraïment a l’associació per el recolzament que ha rebut per tal d’oficialitzar la nova penya barcelonista, així com els recursos i altres mitjans que se li han facilitat en tot moment.\nEs va tancar l’esdeveniment amb un sopar típic a base de cúscus.\nPer molts anys i a seguir lluiant.\nEl local s'esta quedant molt be i molt guapo.\n24 de juny de 2012 a les 17:18\n▼ 24 de juny - 1 de juliol (1)\nCelebració del 5è aniversari de l’Associació Cultu...


S'incrementen els casos de COVID -19 a Pineda i l'Alt Maresme | Ràdio Pineda\nS'incrementen els casos de COVID -19 a Pineda i l'Alt Maresme\nFoto d'arxiu. Hospital Sant Jaume de Calella.\nPineda té comptabilitzats 242 casos de COVID-19 confirmats amb prova des de l'inici de la pandèmia, al mes de març. Cal destacar l'increment de casos confirmats a Pineda en els darrers set dies en 29 casos (45 casos en les dues últimes setmanes). L'índex de risc de brot a Pineda és molt alt.\nDurant els darrers set dies, també hi ha 26 nous contagis a Calella, a Sant Pol 6 casos, a Malgrat 11 casos, a Santa Susanna 2 casos i a Tordera 12 casos nous. Destaca Blanes amb 48 nous casos de Covid-19 en només set dies.\nA banda dels 242 casos confirmats a Pineda des del mes de març, s'han registrat fins a 2800 casos sospitosos des de l'inici de la pandèmia, per tant, persones amb algun tipus de símptoma però sense prova que ho hagi confirmat (sobretot de l'inici de la pandèmia).\nEls casos positius a Malgrat confirmats des de l'inici de la pandèmia és de 267, a Calella 245 casos, a Sant Pol 40 casos, a Santa Susanna 26 casos, i a Blanes 418 casos des del mes de març.\nAugment notable de pacients ingressats per Covid-19 a l'Hospital de Calella\nA l’Hospital de Calella hi ha 23 pacient ingressats per coronavirus, 9 a l’hospital d’aguts i 14 a la unitat de mitjana estada (recurs sociosanitari). En aquesta unitat aquest passat divendres s’hi van dur a terme proves PCR i s’hi van detectar diversos positius. D’altra banda, a l’Hospital de Calella s’han registrat 6 ingressos i 2 defuncions des de l'últim recompte.\nPer tant, s'incrementa notablement les dades pel que fa a ingressos, en relació a les darreres setmanes en que hi havia un nombre baix i estable de persones ingressades.\nA l’Hospital de Blanes hi ha 8 pacients ingressats per coronavirus, s’ha registrat 1 ingrés i cap alta des de l’últim recompte.\nEl nombre de professionals positius i en aïllament per la Covid-19 és de 20 persones.\nDes de la Corporació de Salut del Maresme i La Selva s'insisteix un cop més en no abaixar la guàrdia i minimitzar el risc de contagi aplicant les mesures d'higiene bàsiques: mascareta, rentat de mans freqüent i distància.


Cartografia i història medieval a Catalunya: June 2007\nFer mapes d'època carolíngia per conèixer com era el paisatge\nFer mapes d'època carolíngia, traslladar sobre mapes allò que ens diuen els documents escrits, és una de les millors maneres que tenim per saber com era el país fa més de 1000 anys.\nVegeu: Jordi BOLÒS - Víctor HURTADO, Atles del comtat de Manresa (798-993), Rafael Dalmay Editor, Barcelona, 2004.\nJordi BOLÒS, "Com era el Moianès fa més de mil anys", Modilianum. Revista d'Estudis Moianesos, 34, 2006, pàgs. 7-20 (487-500).\nposted by Jordi Bolòs @ 1:13 AM 0 comments\nA Besalú, població que fins a l’any 1111 fou la capital d’un comtat, trobem nombrosos focus generadors: el castell (que era al turó de Santa Maria), potser la Força (al costat est d’aquest turó), l’església parroquial de Sant Vicenç, el mercat (situat al sud del castell), el monestir benedictí de Sant Pere, segurament la canònica de Sant Genís i Sant Miquel, i potser encara, més tardanament, el pont. Fer ús dels mapes actuals i interpretar-los en funció del que diuen els documents escrits és fonamental per tal de poder arribar a entendre com es crearen les poblacions. De vegades, quan hi ha hagut molts canvis, aquesta interpretació pot ésser difícil, tanmateix, la cartografia, és una font que fins ara ha estat massa menystinguda.


Álex Geijo El temible golejador suís amb accent andalús - Diari de Girona\nÁlex Geijo El temible golejador suís amb accent andalús\nEl davanter nascut a Ginebra brilla al Granada cedit per l'Udinese, que va pagar 2,2 milions d'euros al Racing de Santander pel seu fitxatge. Amb 19 gols és el pitxitxi de\nla categoria i l'home més perillós del conjunt de Fabri\ngirona | marc brugués 01.03.2011 | 01:00\nÁlex Geijo celebra un gol amb Mikel Rico i Dani Benítez. la opinión de granada\n'estreta relació entre la família Pozzo, propietària de l'Udinese italià, i el Granada ha dut a la ciutat andalusa un munt de jugadors. És el cas de Nyom, Mensah, Ighalo i també de Geijo, futbolistes amb un catxet elevadíssim i que són a Granada mercès a l'acord de col·laboració que té Quique Pina, director esportiu andalús, amb la família Pozzo. Només així s'explica que un davanter com Geijo, per a qui l'Udinese va pagar el gener de l'any passat 2,2 milions de ? al Racing, sigui ara l'estilet granadí i el màxim golejador de la categoria amb 19 gols. No ha jugat mai a Montilivi però en té ganes després de ser expulsat per Pino Zamorano en el famós Llevant-Girona dels penals fallats per Migue i Manga el curs 2008/09 (ell jugava amb els valencians). Chapuisat, Türkilmaz o Vogel són alguns dels jugadors més famosos que ha donat Suïssa en molts anys.\nLa poca tradició futbolística del país alpí delatava un jove i espigat davanter del Neuxatel a principis de la dècada passada. A Álex Geijo Pazos no li agradava ni l'esquí ni l'hoquei gel, sinó el futbol. El seu origen ibèric el descobria. Fill d'immigrants gallecs de la dècada dels setanta, Geijo va tornar a Espanya l'any 2000 després de brillar al Neuxatel amb només 18 anys. El Màlaga apostava per ell per jugar al seu filial, que llavors militava a 2a A. Ben poc li va costar adaptar-se a Màlaga i agafar l'accent andalús, ja que amb el filial va marcar 51 gols en 4 anys. Demanava a crits el salt al primer equip i Joaquín Peiró li va donar en un València-Màlaga l'any 2003. No va tenir la continuïtat esperada bàsicament per la ferotge competència de Dely Valdés, Amoroso, Darió Silva, Salva Ballesta, Diego Alonso o Baiano i va apostar per continuar a 2a A, on amb el filial havia demostrat ser un golejador solvent. El Xerez (2005) el va rebre amb els braços oberts i no va decebre. Els seus 20 gols en dos anys no van servir per fer pujar l'equip però sí que li van valer l'interès del Llevant (2007) que el va repescar per jugar a 1a. Geijo no va evitar el descens però es va convertir en un jugador molt estimat a València, batejat com l'Emperador d'Orriols. Una greu lesió a la tíbia el va apartar del pitxitxi a 2a A. Conscient de les seves possibilitats, el Racing (2009) va apostar per ell novament a 1a però al mercat d'hivern, l'Udinese va pagar 2,2 milions de ? i se'l va endur a Itàlia. A Granada ha recuperat la confiança i torna a ser el temible golejador suís amb accent andalús.


Herbolari Sant Llorenç: DIETÈTICA\nExposició dels productes de principal interès\nColàgen hidrolitzat enzimàticament d'alta puresa, Vit. B, magnesi.\nAliment-regenerador articular .\nÉs un producte molt interesant\nLlistat de les principals marques comercial\nMiel Virgen del Carmen\nResums dels principals productes\n· El llevat de cervesa, Saccharomyces cerevisiae, és un aliment d’alt valor biològic, ric en minerals i oligoelements (potassi, sodi, magnesi, calci, fòsfor, sofre, etc.), i ric en vitamines del grup B, B1, B2, B6, PP, Ac. Pantotènic , molt necessàries per el metabolisme i el sistema nerviós.\n· El llevat de cervesa actua sobre l’organisme d’una forma preventiva, contribuint al normal funcionament de l’aparell digestiu i protecció de la pell, cabell i ungles.\nConté els aminoàcids indispensables que l’organisme no pot sintetitzar: histidina, lisina, triptòfan, leucina, fenilalina i cistina.\n· Molt indicat com a complement infantil en nens amb carències alimentàries. També a l’adolescència, pels estudiants amb una forta activitat mental, esportistes i persones amb una forta activitat física , a l’embaràs, convalescència i geriatria.\nAdequat per la hipotensió, especialment a la primavera i la tardor.\n2 cullerades soperes diàries com a complement de la dieta.\nEn casos de desnutrició, convalescència, es pot augmentar fins a 4 cullerades diàries.\nCombina molt bé en sopes, amanides, arròs, sucs, etc.\nPer el seu baix contingut en sodi, pot ser consumit per les persones que segueixen una dieta pobre en sal.\n· El llevat de cervesa, Saccharomyces cerevisiae, és un aliment d’alt valor biològic,\nFlocs de llevat de cervesa\n(Prímula - Primrose - Oenothera biennis)\n· És la font natural més important d’àcid gammalinolènic (AGL) coneguda. L’AGL és un àcid greixós poliinsaturat que possibilita la formació de prostaglandines (PGE1) en el nostre organisme.\n· Aquestes substàncies són essencials per al control i regulació de moltes funcions orgàniques:\nCreixement i regeneració cel·lular. Control de la pressió arterial. Vasodilatador.\nRegula la producció de mucosa protectora de les vies respiratòries.\nL’alliberació d’insulina i colesterina. Trastorns i dolors menstruals. Regula l’efecte de les hormones femenines.\nDesenvolupament i creixement cerebral. Regulació dels sistemes nerviós, cardiovascular i immunològic. Inflamacions o tumors en ovaris, úter i vagina. Fluix. Dermatitis. Èczemes. Fongs. Taques. Herpes. Psoriasi. Pell sensible. Cicatrització lenta.\nRecomanat per al bon estat de la pell, cabell i ungles. Activa i millora el metabolisme i la circulació. Augmenta les defenses orgàniques.\n· Normalment, el cos hauria de produir el seu propi àcid gammalinolènic, però hi ha diversos factors que bloquegen aquest procés essencial. Alguns d’aquests factors perjudicials són l’escassetat d’àcid cislinolènic a la dieta habitual moderna (aliments sotmesos a altes temperatures i hidrogenació), l’estrès, l’envelliment, les infeccions víriques, els canvis hormonals, la diabetis mellitus i el consum d’alcohol.\n· L’oli d’onagra aporta àcid cislinolènic a la dieta i permet superar el bloqueig que aquests factors plantegen a la producció d’AGL, i també proporciona directament a l’organisme AGL biològicament actiu.\nÉs la font natural més important d’àcid gammalinolènic (AGL) coneguda. L’AGL és un àcid greixós poliinsaturat\nEl colesterol que el nostre cos utilitza normalment té dos orígens: l’alimentació i el que l’organisme elabora.\nEl nostre cos necessita colesterol per desenvolupar nombroses funcions com són: produir hormones, ajudar la formació de bilis i de vitamina D, i perquè es mantingui l’estructura cel·lular de l’organisme.\nHi ha dos aspectes a considerar, un és la importància que té en tots aquests processos i un altre, molt diferent, l’elevació dels nivells del colesterol a la sang per sobre dels considerats adequats, la qual cosa pot ocasionar importants problemes de salut, ja que aquest nivell excessiu de colesterol està directament relacionat amb l’arteriosclerosi.\nL’arteriosclerosi pot provocar lesions a les artèries, sobretot en les coronàries. Diversos estudis demostren que les persones que presenten el nivell de colesterol permanentment elevat tenen més risc de patir un infart agut de miocardi que no les que en mantenen uns nivells més baixos. Així mateix, l’arteriosclerosi pot produir problemes circulatoris en altres parts del nostre organisme (extremitats, cervell, ronyó…). Cal, a més, recordar que el tabac, la tensió sanguínia alta, l’obesitat i la diabetis són factors que potencien la capacitat lesiva del colesterol.\nUna de cada cinc persones presenta un nivell elevat de colesterol en la sang: si en sou un, us convé saber com corregir aquest excés i protegir així la vostra salut.\nUna alimentació equilibrada és el primer pas per a la prevenció i el tractament de les malalties càrdio-circulatòries.\nCal reduir el consum de:\n· Rovell d’ou, per l’elevat contingut de colesterol.\n· Greix de les carns, derivats i embotits, patés, cervell, fetge…\n· Pastisseria en general (ensaïmades, croissants, pastissets envasats, xuixos, etc.) ja que solen ser productes amb quantitats importants de greixos inclosos en la seva composició.\n· Menjars precuinats. Eviteu els greixos animals com ara les mantegues i els llards, tant per cuinar com per consumir crus.\n· Augmentar el consum de fibra alimentària amb amanides i verdura en general, llegums, fruita fresca…\n· Consumir llet i productes làctics, descremats o substituir per llet de soja o ametlla.\n· Utilitzar oli d’oliva, tant per cuinar com per amanir.\n· Consumir fruita seca ja que és molt convenient per a la salut sempre que es tingui en compte l’elevat valor calòric que aporten.\n· Complementar la dieta amb lecitina de soja , complements dietètics a base oli de peix blau (salmó, truita, sardina…), fitoesterols, etc.\n· Substituir el cafè per infusions depuratives (arítjol, bardana, sanguinària, dent de lleó, fumària…)\n· Spirulina platensis. És una microalga de formes espirals, d’aigua dolça que es cria als llacs tropicals d’aigües pures i alcalines\n· La lecitina de soja és un complex de fosfolípids naturals extrets de les llavors de soja, planta lleguminosa de la família de les Papilionàcies.\nEls fosfolípids estan formats per esters glicòlics, amb dos àcids greixosos de cadena llarga (un d’ells poliinsaturat), i un cap polar fosfòric, amb un radical colina, etanolamina o inositol.\n· Els fosfolípids constitueixen l’estructura funcional de les membranes biològiques de les diferents cèl·lules del organisme humà, i també dels diversos orgues interns de les mateixes. Representen un dels grups de substàncies orgàniques naturals amb més incidència fisiològica i metabòlica.\nBarretes de gelea reial en forma de llaminadura\nespecial per a la mainada.\nPer a les defenses\nPer a la memòria\nAltres productes interesants:


La desena edició del Festival de Llegendes de Catalunya estrena un 'room escape' - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa desena edició del Festival de Llegendes de Catalunya estrena un 'room escape'\nacn 02.07.2019 | 23:36\nUna trentena d'espectacles formen la programació del 10è Festival de Llegendes de Catalunya de Sant Martí de Tous amb participants com Clara Segura, Josep Julien, David Fernàndez i Pepa Plana i novetats com un room escape. El festival, que organitza l'Associació És Llegenda, es va presentar ahir i se celebrarà aquest cap de setmana. L'objectiu és recuperar, potenciar i donar a conèixer històries i llegendes dels Països Catalans. L'activitat principal és l'Apagada de Misteri que cada any aplega més de 1.000 assistents a l'interior del castell de Sant Martí de Tous. Aquest serà el darrer any de Sergi Vallès com a director del certamen i n'agafarà el relleu la Casa del Teatre Nu, productora teatral establerta a Sant Martí de Tous.\nAcompanyat per la directora general de Cultura Popular i Associacionisme Cultural, Àngels Blasco, Vallès afirmava ahir que una de les «tossuderies» que expliquen l'esperit del festival ha estat trencar amb l'estereotip que «la cultura popular és una cosa arcaica; se l'ha de mirar des d'avui». D'aquí sorgeix la seva aposta per crear espectacles actuals dedicats a les llegendes catalanes. Per a aquesta desena edició s'han programat onze propostes per a adults, tretze propostes familiars i dues per a nadons. I una de les novetats d'aquesta edició és un room escape de 30 minuts. El protagonista de l'activitat serà el Panna, un dels bandolers més sanguinaris d'aquest territori.


Concert d’Orgue a la Basílica de la Mercè per als senadors blaugrana\nEmili Rousaud, Maria Teixidor i Teresa Basilio formen la representació del Club en aquest acte emmarcat dins les accions de Barça Cultura\nUna àmplia representació del col·lectiu de senadors del FC Barcelona, amb els seus respectius acompanyants, han assistit aquest vespre al concert d’orgue que s’ha celebrat a la basílica de la Mercè de Barcelona a càrrec d’Hèctor París i Casadellà, organista titular de la basílica.\nAl concert també hi ha assistit una representació del Club, formada pel vicepresident institucional, Emili Rousaud, la secretària de la Junta Directiva, Maria Teixidor, i la delegada de Cultura del FC Barcelona, Teresa Basilio.\nEn representació de la basílica de la Mercè, hi han assistit Ignasi Riera, president de la Germandat de la Mercè, i Joan Gaspart, expresident del Barça i tresorer de la Germandat.\nAquesta activitat s’ha emmarcat dins de les accions Barça Cultura que promou la cultura del nostre país en els diferents àmbits i apropa diferents accions als col·lectius de socis del Club.\nEn aquesta ocasió, la bona relació existent entre el FC Barcelona i la Germandat de la Basílica de la Mercè ha facilitat l’assistència dels senadors blaugrana a aquest concert que ha permès escoltar els sons d’aquest excepcional orgue inaugurat el 2018. El programa del concert ha estat format per un ampli ventall d’estils, que han anat des de peces de Johann Sebastian Bach o Richard Wagner, fins a músiques més modernes de Henry Mancini, Ennio Morricone o John Williams. Tampoc han faltat per acabar, unes notes del Virolai i del cant del Barça, incloses en una creació del propi Hèctor París.


Urdangarin té cinc dies per entrar a la presó - Diari Jornada\nIñaki Urdangarin arribant a l'Audiència Provincial de Palma (EFE)\nEl cunyat del rei ha arribat als jutjats a les 12.15 per recollir l'acta d'entrada a la presó\n| 13 de juny, 2018 - 12:42\nEl cunyat del rei espanyol, Iñaki Urdangarin, ha arribat als jutjats a les 12.15 per recollir l'acta d'entrada a la presó que les tres magistrades de l'Audiència Provincial han d'entregar. El condemnat a 5 anys i 10 mesos de presó ha arribat acompanyat del seu advocat, Mario Pasqual Vives, i no ha volgut fer declaracions. Té 5 dies per entrar a la presó.\nUn centenar de periodistes amb càmeres, micròfons, gravadores i molta tensió esperen a les portes de l'Audiència l'arribada dels condemnats pel cas Nóos.\nEl soci del cunyat del rei, Diego Torres, ha estat el més matiner i ha arribat als jutjats a les 9.01 per recollir l’acta d’entrada a la presó. El condemnat a 5 anys i 8 mesos s'hi ha personat acompanyat del seu advocat, Manuel González. Mitja hora més tard, Diego Torres ha sortit de l'Audiència i ha pujat en un taxi que l'esperava a l'entrada, sense que hagi volgut fer cap declaració.\nRecordem que l'expresident del Govern Jaume Matas també està citat aquest dimecres a comparèixer davant la Secció Primera de l'Audiència Provincial de Palma per rebre el manament d'entrada a la presó pel cas Nóos, després que el Tribunal Suprem (TS) ha confirmat les sentències que el condemnen.


Prop de 160 mestres del Prat participen en un programa per combatre el sexisme a les escoles - Social.cat\nProp de 160 mestres del Prat participen en un programa per combatre el sexisme a les escoles\nEl pla preveu revisar el matèria didàctic i prevenir les violències masclistes i la LGTBIfòbia, entre d’altres accions\nDimarts, 25 de febrer de 2020 | 12:15 h\nUna professora imparteix una classe | Laura Busquets (ACN)\nL'Ajuntament del Prat de Llobregat ha impulsat un programa per dotar els centres educatius d'eines per promoure la coeducació i combatre el sexisme. La iniciativa s'implantarà als instituts El Prat i Les Salines, i a les escoles Jaume Balmes i Sant Jaume. Tot i que està adreçada al conjunt de la comunitat educativa, està especialment focalitzada en els prop de 160 mestres que treballen en aquests equipaments. Entre d'altres mesures, preveu revisar els llibres de text i d'altres materials didàctics, integrar les dones al currículum educatiu, promoure l'ús del llenguatge no sexista i treballar per prevenir les violències masclistes i la LGTBIfòbia.\nLa formació adreçada al professorat es basa en un mínim de vint hores, en què es tractaran temes com el marc teòric de coeducació, el sistema sexe-gènere, els estereotips, l'atenció a la diversitat, la interseccionalitat, la discriminació i l’assetjament escolar, les violències vers les dones, la LGTBIfòbia, les masculinitats i l'educació emocional. També rebran eines, estratègies i recursos per incloure la perspectiva de gènere i atendre les diversitats en la tasca educativa.\nLa resta d'activitats del programa s'adaptaran a les necessitats de cada centre. Es contemplen tallers amb l'alumnat a través de contes o sessions de teatre, xerrades amb les famílies, formació per a professorat del claustre, o sessions d'assessorament pels diferents professionals.\nL'Ajuntament té previst estendre aquest programa a d'altres centres d'educació infantil, primària i secundària de la població des d'ara i fins el 2023. En aquest sentit, s'inclourà en el catàleg El Prat Educa i les escoles i instituts interessats podran sol·licitar-lo per aquesta via. El finançament anirà a càrrec del Programa municipal de feminisme i LGTBI i la seva execució, a càrrec de l'entitat CoeducAcció.


El DAAM organitza una jornada tècnica sobre ... - Govern.cat\nEl DAAM organitza una jornada tècnica sobre els Plans de Millora de la Fertilització agrària a la Catalunya central\nquery_builder 13 setembre 2012 11:55\nEl Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM) ha organitzat, avui a Calaf i demà a Olius, una jornada tècnica sobre els Plans de Millora de la Fertilització agrària a la Catalunya central (2006-2011).\nLes comarques de la Catalunya central conformen una de les àrees cerealístiques més importants de Catalunya, ja que el seu clima permet produccions regulars i més elevades que en alguna de les comarques veïnes. En aquestes comarques el pes de la ramaderia també és força important i això fa que a l’hora de tractar els problemes de fertilització del sòl, s’hagi de tenir en compte el volum de dejeccions ramaderes que genera i que necessita ser aprofitat adequadament.\nLa mala utilització de fertilitzants tant minerals com orgànics pot causar problemes en els sòls, en les aigües superficials i subterrànies i en l’emissió de gasos d’efecte hivernacle. Així mateix, en la seva utilització i aplicació al sòl, a banda de conèixer el comportament d’aquests fertilitzants, cal tenir en compte la legislació europea i la seva transposició a l’estat.\nAmb l’objectiu de conèixer el comportament dels fertilitzants nitrogenats i les necessitats dels cultius, mitjançant la col·laboració de la Universitat de Lleida, l’any 2006 es posen en marxa una sèrie de camps experimentals distribuïts entre les comarques de la Catalunya central, on s’assagen les diferents variables: tipus de fems, moment d’aplicació, dosi, etc. Al mateix temps es va posar en marxa tot un seguit de treballs amb col·laboració directa amb alguns pagesos i ramaders, on se’ls orientava en la millor pràctica de la fertilització agronòmica, ambiental i econòmica; tot això amb la idea que, donat que no es pot col·laborar amb tots, el boca a boca ajudés a estendre aquest coneixement. Tot això conforma el que s’anomena Pla per a la millora de la fertilització agrària a Catalunya central que té la finalitat de generar coneixement i d’oferir, sobre unes sòlides bases experimentals, un consell d’adobat robust per posar a disposició de tècnics i pagesos.\nAquests treballs iniciats al Pla de Catalunya central van néixer amb la intenció d’adaptar-se a les canviants situacions social i econòmica i a l’avenç del coneixement que representen. Ara el DAAM està donant continuïtat a aquests treballs per ampliar i millorar aquests coneixements i fruit d’aquesta experiència i d’altres en diferents indrets de Catalunya, està potenciant aquest model d’adquisició de coneixement i transferint-lo al sector mitjançant l’anomenada Xarxa de Plans de fertilització, que hores d’ara cobreix una part molt significativa de Catalunya i que es vol potenciar.\nLa Direcció General d’Agricultura i Ramaderia del DAAM organitza aquesta jornada per a donar a conèixer els resultats, conclusions i recomanacions agronòmiques que, gràcies a la col·laboració dels agricultors de la zona i tècnics implicats, s’han generat durant cinc campanyes agrícoles (2006-2011).\nDurant la jornada s’entregarà a tots els agricultors col·laboradors del Pla el llibre “La fertilització agrària dels cereals d’hivern a Catalunya Central”, publicació que detalla els resultats i conclusions agronòmiques de les cinc campanyes agrícoles en què s’ha portat a terme aquest projecte.


Gossos campions a Rialp\nLa localitat del Pallars Sobirà acull la competició Summer Agility\nMés de 300 gossos competeixen fins diumenge en la segona edició de la Rialp Summer Agility. Es tracta d’una disciplina esportiva que fomenta l’obediència del gos d’una manera divertida, al mateix temps que es reforça el vincle entre l’amo i l’animal.\nAquesta competició internacional se celebraal camp de futbol municipal de Rialp, al Pallars Sobirà, i compta amb la presència de més de 700 persones entre propietaris de gossos que competeixen i acompanyants. Per agilitzar la prova s’han muntat dues pistes de manera que es facilita la competició simultània de dos participants a la vegada.\nCarles Fortuny, organitzador de l’Agility, explica que les proves s’adapten a la mida dels gossos. Pel que fa a la procedència dels participants, n’hi ha d’Espanya, Portugal, França, Suïssa, Bèlgica, Itàlia, Eslovènia, Alemanya i els Estats Units. Però la majoria són catalans.\nEls participants poden optar a participar en les proves oficials avalades per la Reial Societat Canina espanyola (RSCE) i la Fédération Cynologique Internationale (FCI). La prova compta amb jutges procedents de França, Suïssa, Alemanya i Estònia, així com amb la presència d’una veterinària per assessorar i solucionar qualsevol possible incidència que pugui sorgir. Tots els gossos abans de competir han de passar controls de la targeta de vacunació i de documentació.\nL’organització ha previst per als participants un espai per a caravanes, amb preses de llum i aigua, lavabos i bar, i zones de refresc per als gossos. Fortuny ha explicat que la complicació més gran ha estat l’allotjament per a molts dels participants perquè molts hotels de la comarca no accepten animals.


Les empreses, a contrarellotge per adaptar-se a la nova llei de protecció de dades\nEntitats financeres, asseguradores o empreses de serveis hauran de fer una feina ingent per adaptar-se a la nova regulació\nRedacció 25/04/2018 - 12.19 Actualitzat 26/04/2018 - 00.44\nAssegurar que totes les dades personals amb què treballa l'empresa estan protegides i, a més, obtenir un permís explícit de treballadors i clients de com i per què es poden utilitzar serà obligatori a partir del mes que ve.\nPer a entitats financeres, asseguradores o empreses de serveis, l'adaptació a la nova regulació europea de protecció de dades serà una feina ingent. Hauran de demanar a tots els clients, un per un, el seu consentiment per fer servir les dades que tinguin amb finalitats comercials.\nPerò qualsevol empresa, sigui gran o sigui petita, encara que no tingui clients directes, acumula moltes dades personals dels treballadors, fins i tot abans de contractar la persona.\nManel Hernández, soci del bufet Sagardoy:\n"Gent que dona un currículum, o entra en un procés de selecció, o fa una prova psicotècnica per una selecció de personal. Aquí hi ha molts problemes de protecció de dades que no s'havien plantejat."\nLes empreses que treballin directament amb informació sensible dels seus clients hauran de tenir un delegat especial que vetlli pel bon ús de les dades. I també hauran d'assegurar davant l'administració que totes les dades personals que acumula l'entitat, les dels clients, les dels treballadors i les dels seus proveïdors, estan ben custodiades. Davant qualsevol problema, aquest delegat haurà de comunicar-ho a les autoritats i l'empresa s'exposa a fortes multes.\nFlora Egea, delegada de protecció de dades del BBVA:\n"El reglament europeu canvia el sistema, i és la mateixa companyia qui ha de pensar quines dades té i com ha de protegir-les."\nAquesta adaptació requerirà inversió per a moltes empreses, que han tingut dos anys de transició per preparar-se i arriben a aquest moment -la norma entra en vigor el 25 de maig- amb molta feina per fer. I la norma europea preveu sancions.\nSico Sapena, fundador de Lleida.net:\n"La gent no està acostumada a fer aquesta mena d'inversions per utilitzar aquestes dades i serà el que més costarà. Quan arribin les primeres sancions per mala utilització de les dades, ràpidament tothom s'activarà."\nLes empreses treballen per complir amb la nova llei de protecció de dades.


VI Centenari de Sant Vicent Ferrer - Levante-EMV\njosep miquel bausset 13.04.2018 | 04:15\nA petició de l´arquebisbe de València, la Santa Seu ha concedit a les diòcesis del País Valencià la celebració d´un Any Jubilar, que es va obrir el dia 9 a la catedral de València (i simultàniament també a les altres diòcesis del País Valencià) per tal de commemorar el VI Centenari de la mort de Sant Vicent Ferrer, "San Vicente Ferrer" (!) per a la web de l´arquebisbat de València. Aquest Any Jubilar acabarà d´ací un any, el dia de Sant Vicent del 2019, quan commemorarem el VI Centenari de la mort del nostre sant patró.\nSón molts les viles que recorden amb veneració el pas de Sant Vicent pels seus carrers: Catí, Morella, Sant Mateu, Llíria, Agullent, La Llosa, Teulada, Xilxes o València, on va nàixer el nostre sant. Per commemorar la festa del nostre patró, se sol celebrar la missa en valencià, o si més no el sermó, per recordar que el nostre sant predicà en la nostra llengua per tot Europa. Però a part d´aquesta anècdota, ¿què ha fet l´Església valenciana (fins ara) de la llengua del nostre sant, absent encara a la predicació, la litúrgia, la catequesi o als estudis a la Facultat de Teologia i als Seminaris valencians?\nLa llengua de Sant Vicent ha quedat reduïda a pur folklore el dia del nostre patró. I la resta de l´any? ¿Per què l´Església continua ignorant (i fins i tot menyspreant) la llengua dels cristians de Benissa, Gandia, Elx, Borriana, Xàtiva, Alcoi, Vila-real o Dénia? ¿Per què venerem i ens enorgullim de celebrar el VI Centenari de la mort de Sant Vicent, dels seus miracles i del seu pas pels nostres pobles i els nostres bisbes no són capaços de recuperar la llengua en la qual ell va predicar i en la qual trobem escrits els seus sermons?\nEl Concili Vaticà II recomanava l´ús de les llengües vernacles a la litúrgia. Pau VI deia en el discurs de clausura del Concili: "les llengües innombrables que parlen els pobles, han estat admeses a exposar litúrgicament la paraula dels hòmens a Déu, i la Paraula de Déu als hòmens".\n¿Per què als nostres pobles la litúrgia es fa en castellà, quan la gent parla valencià? ¿Per què les lectures són en castellà i els avisos es fan en valencià? Això em recorda una anècdota d´un cristià dels Estats Units que, en la discussió entre llatí i llengua vernacla, deia: "No hi ha una llengua tan bonica com el llatí, però el que jo entenc és l´anglès. I a l´església mai no em demanen diners en llatí".\nEls bisbes valencians haurien de recordar (i fer seues) les paraules que l´arquebisbe de Barcelona, Joan Josep Omella, adreçà el 10 de març al nou bisbe de Rabat, Cristóbal López, en la seua ordenació episcopal: "Respecta aquesta terra i la seua cultura". I fa també unes setmanes, l´arquebisbe Richard Gallagher, Secretari per a les relacions amb els Estats, afirmava: "La missió de l´Església a la Xina és la de ser totalment catòlica i genuïnament xinesa". Respectar la terra i la cultura dels cristians que els bisbes han de servir, és encarnar l´Església en la realitat cultural de cada poble i valorar les tradicions i les llengües de cada país. I no marginar-les ni anul·lar-les, com han fet fins ara els pastors valencians amb la nostra llengua i la nostra cultura. Per això no és estranya l´anècdota que contava mon pare: en un poble valencià hi havia una criada a qui la seua senyora maltractava en privat i explotava sense pietat. La criada estava desesperada i al final, sabent que la seua ama era una beata, decidí disfressar-se de marededéu i aparèixer-se-li a la nit, per dir-li, de part de Déu, que deixara de turmentar la seua fadrina. Amb un cobertor es va fer un mantell i amb un filferro, una corona. Amb un ciri a la mà, es presentà a la cambra on dormia aquell dimoni que tant la feia patir. En entrar a l´habitació li digué: "Senyoreta, sóc la marededéu". No tingué temps de dir res més, perquè la senyora s´alçà del llit i amb colp la va traure de la cambra, trencant-li a l´esquena el catret d´anar a missa. Quan pel soroll i els crits acudiren els veïns a socórrer la pobra criada, l´ama, mig histèrica, cridava: "Animal, més que animal! Veges tu, presentar-se com la marededéu i parlant en valencià". I mon pare subratllava: "Mireu bé el cas: no li havia cridat l´atenció ni la disfressa de l´aparició, ni que se li haguera dirigit dient-li: senyoreta. El que l´havia escandalitzada i havia destapat l´engany, és que la marededéu parlara en valencià". I és que si ens obliguen a deixar la nostra llengua a la porta dels temples, ¿com havia de parlar en valencià aquella marededéu?\nCal recordar que el 15 d´octubre de 2016, l´Asemblea Diocesana de València, reunida a la catedral, aprovà (dins del tema sobre la litúrgia) el punt nº 107, que diu: "Fomentar el uso del valenciano en la liturgia, como cauce de evangelización enraizado en nuestra cultura, promoviendo la edición de los libros litúrgicos en valenciano". I quan ja ha passat més d´un any que s´aprovà aquest punt, ni tenim els llibres litúrgics en valencià, ni es fan misses en la nostra llengua a la majoria de les parròquies valencianoparlants.\nPer això, si Sant Vicent Ferrer va ser el gran evangelitzador del seu temps, ¿per què els bisbes (i els preveres) valencians no evangelitzen la nostra societat en la llengua del nostre sant?.\nSom molts els cristians valencians que desitgem, per raons pastorals i culturals, que l´Església Valenciana (perquè siga realment valenciana) a Vinaròs i a la Vila Joiosa, a l´Alcora, Bocairent, Onda, Biar, Borriana, Torrent i Almenara, torne a recuperar la llengua de Sant Vicent Ferrer. I el jubileu del VI Centenari de la mort del patró del País Valencià hauria de ser l´ocasió propícia per recuperar la llengua dels valencians a l´Església, després de segles de persecució del valencià. Amén.\nMaría José Broseta: "Hay un riesgo total de que algunos barrios pierdan a sus vecinos"\nEl vell trinquet de Casinos dorm entre records de grandesa


Respecte a la resta de compromisos de la Champions i l'Europa League previstos per a la setmana vinent, la UEFA no prendrà cap decisió fins al dimarts vinent\nJugadors del Manchester City i del Madrid, durant el partit d'anada | Europa Press\nRedacció Març 12, 2020 5:28 pm\nEl Manchester City ha informat aquest dijous que el seu partit contra el Reial Madrid, corresponent a la tornada dels vuitens de final de la Champions League i previst inicialment per al dimarts 17 de març, ha estat ajornat. El club citizen ha emès un comunicat en el qual ha explicat que la decisió s’ha pres conjuntament amb la UEFA després de la confirmació que els jugadors del Madrid hauran d’estar dues setmanes en quarantena pel positiu de Trey Thompkins, jugador de la secció de bàsquet blanca.\nEl partit contra el Real Madrid de la Lliga de Campions previst el proper dimarts a Manchester queda ajornat.\n🔵 #ManCity pic.twitter.com/Oggpc9ncNM\n— Manchester City (@ManCityCatala) March 12, 2020\n“El Manchester City envia ànims als jugadors i els cossos tècnics del Madrid, tant a la plantilla de la secció de futbol com a la de bàsquet”, ha publicat el Manchester City. El club anglès no ha donat detalls en relació amb la nova data del compromís. L’anada de l’eliminatòria va finalitzar amb triomf dels de Pep Guardiola al Santiago Bernabéu (1-2). D’altra banda, la UEFA també ha anunciat que l’enfrontament entre la Juventus i l’Olympique de Lió també ha estat ajornat perquè la plantilla del club torinès també es troba en quarantena. A l’anada, els francesos es van imposar per 1-0.\nRespecte a la resta de compromisos de la Champions i l’Europa League previstos per a la setmana vinent, la UEFA no prendrà cap decisió fins al dimarts vinent, quan ha programat una reunió amb els membres de les 55 Federacions nacionals que l’integren, els membres del Comitè Executiu de l’ECA –del qual Josep Maria Bartomeu és una part molt activa– i representants de les Lligues europees i de la FIFPro per analitzar quina és la resposta del futbol europeu a l’epidèmia.


El Castell dels Templers atrau més de 1.000 turistes només en 15 dies de juliol - TOTLLEIDA\nMés de 1.000 persones han visitat el Castell dels templers a Gardenya en els primers 15 dies de juliol, una xifra que dobla el total que es va enregistrar durant el passat mes de juny. Un perfil de visitant que majoritàriament és de fora de la capital de Ponent, segons informa Turisme de Lleida.\nL’atractiu de l’equipament medieval va tornar a manifestar-se el vespre del dissabte, arran de la primera de les vetllades musicals d’aquest estiu previstes a l’Església de Santa Maria de Gardeny. Tot l’aforament permès per les restriccions sanitàries es va exhaurir amb visitants de Burgos, Alacant, Alcarràs i Lleida. Aquests van assistir a la visita, l’audiovisual i l’actuació posterior de Kunst Duo, l’agrupació de Maite Piñol (flauta travessera) i Víctor Alba (piano), que van delectar els assistents amb un repertori de jazz, pop rock i bandes sonores.\nPer altra part, aquest matí, Turisme de Lleida ha tornat a programar la visita guiada per la Lleida City Tour, que en aquesta ocasió ha comptat amb la participació de turistes procedents de Bilbao, Múrcia i Àvila.


Tast de vins a Madrid - Taca de vi\nTacadevi » Tast de vins a Madrid\nTaca de Vi volem que vegis els tasts com una manera de sentir i viure el vi. Ens apassiona transmetre l’emoció de tot el que hi ha dins una ampolla: una història familiar, una terra, una manera de fer, una varietat de raïm… i així experimentis d’una manera totalment diferent de com ho has fet fins ara.\nTast de vins per a grups a Madrid\nOrganitzem tast de vins a Madrid tant per a esdeveniments corporatius/empresa, celebracions privades a domicili o a través dels nostres tasts setmanals oberts al públic. El nostre equip de sommeliers es posa a la teva disposició per adaptar-nos a les teves necessitats. Posa’t en contacte amb nosaltres sense cap compromís.\nTast de vins per a empreses a Madrid\nTast de vins per a particulars a Madrid\nA Taca de Vi amb anys d’experiència organitzant centenars d’esdeveniments i tasts de vi per a empreses, estem desitjant ser un granet més de sorra al vostre esdeveniment corporatiu a Madrid. Des de grups grans, fins a grups reduïts: ens adaptem a cada situació.\nPodem desplaçar-nos tant a les instal·lacions de la teva empresa, al vostre stand d’una fira, o a qualsevol lloc que ens indiquis (hotels, restaurants, palaus de congressos…). També ens en ocupem de buscar l’espai si no en disposeu.\nQuins tipus de tasts per a empreses oferiu?\nTu tries el format de tast de vi que vols dur a terme:\nBarra de vi amb sommelier (dret): ideal per a grups de +50 persones (fires, congressos, recepcions…).\nTast de vi clàssic (asseguts): ideal per a grups fins a 50 persones.\nEn tots dos casos, es pot realitzar una activitat de team building al voltant del vi i el tast, orientat a enfortir relacions i treballar en equip de la manera més gastronòmica.\nDe la mateixa manera, podem fer un tast d’iniciació lúdica per a tots els nivells, o tematitzar el tast al vostre gust.\nDe què us encarregueu?\nEns encarreguem de tota la logística: tant dels productes com dels materials necessaris.\nSi estàs pensant en organitzar un tast de vins durant una reunió amb amics, una festa d’aniversari o un comiat de solter… Estem oberts a escoltar qualsevol tipus de proposta.\nTaca de vi es pot desplaçar fins on ens indiquis i encarregar-se de tota la logística del tast sense importar a on o el nombre d’assistents.\nQuin tipus de tasts oferiu?\nPodem orientar el tast de vins d’una forma o una altra segons el que necessitis: tast de vins a cegues, tasts de vins locals, tasts amb maridatge…\nPreu: en funció del nombre de persones: demanar pressupost.\nLloc: domicili particular, restaurant o, si cal, busquem l’espai\nData: a convenir\nIdiomes: castellà o anglès\nTipus de vi: es tasten 5 vins diferents (tints, blancs i cava) amb possibilitat de maridatge de formatges/pernil\nOn podem fer els nostres tasts de vi a Madrid?\nA Taca de vi tenim l’objectiu de compartir tota aquesta passió amb vosaltres. Ja sigui a les nostres cates particulars, un curs avançat, una convenció d’empresa, o una recepció amb clients.\nSi prefereixes realitzar el tast de vins amb comoditat de casa teva o a la oficina, nosaltres ens desplacem amb tot el material necessari al teu domicili o feina.\nSi voleu viure l’experiència del tast de vins en un restaurant, també col·laborem amb diversos locals de Barcelona, Madrid o Bilbao, per poder-ho fer. Consulta’ns.\nSi vols que ens desplacem a un allotjament concret, ens encarreguem de gestionar-ho tot.\nVols iniciar-te en un curs?\nSi el que vols és introduir-te al món del vi de manera distesa, però saber-ne més sobre com s’elabora, estils, com fer un tast… descobreix els nostres cursos de tast de vins a Madrid.\nVeure cursos de tasts a Madrid\nPreguntes freqüents sobre els nostres tasts a Madrid\nTens dubtes sobre com són els nostres tasts de vi a Madrid? Aquestes són les preguntes que més ens fan. En cas de no trobar la teva, no dubtis en consultar-nos mitjançant el formulari de contacte, telèfon o email.\nEn què consisteix un tast de vins a Madrid?\nA Taca de Vi volem que vegis els tasts com una manera de sentir i viure el vi diferent i especial. Ens apassiona transmetre l’emoció de tot el que hi ha dins una ampolla: una història familiar, una terra, una manera de fer, una varietat de raïm… i d’aquesta forma experimentaràs una manera de saborejar-lo totalment diferent de com ho has fet fins ara.\nOrganitzem tasts de vins tant per a esdeveniments corporatius/empresa, celebracions privades a domicili o a través dels nostres tasts setmanals oberts al públic. El nostre equip de sommeliers es posa a la teva disposició per adaptar-nos a les teves necessitats.\nPuc contractar el servei com a regal?\nVols regalar un tast de vins? T’oferim la possibilitat de sorprendre amics i familiars regalant una cosa que segur que no s’esperen i els encantarà: un tast de vins privat amb un sommelier particular. Informa’t aquí de condicions i preus.\nOferiu tasts de vi online?\n¡Oitant! També podeu fer el curs de tast de vins ONLINE que oferim. T’enviarem els vins al teu domicili, i el dia i hora que ens diguis, ens connectarem en directe per explicar pas a pas aquesta iniciació al tast de vins. Accediu-hi des del següent botó:\nTast de vi online\nTast de vi a més ubicacions\nSi no ets de Madrid, ara disposem també de tasts de vi a altres ubicacions: Barcelona i Bilbao.\nTaca de Vi es va crear originàriament a Barcelona: descobreix la varietat de tasts de vi que oferim a aquesta localitat.\nTambé realitzem tasts de vi a Bilbao, Sant Sebastià (Euskadi en general) i La Rioja.\nTast de vi a Bilbao\nEns posem a la vostra disposició per a qualsevol dubte o suggeriment que tingueu, així com reservar el vostre tast o demanar informació.


El reducte d'uns costums\nJoana Melis | 09 gener 2010\nDimecres passat va ser festa, era el dia dels Reis, i vaig aprofitar per visitar el mercat de Sineu. Segons les persones assídues a aquest mercat, dimecres passat el mercat va ser magre, però, tot i això, jo el vaig trobar interessant. A mi, el mercat de Sineu em va parèixer el darrer reducte d'uns costums mallorquins que només poques persones practiquen.\nVaig anar-hi acompanyada de Maria Morro, la persona que aquesta setmana era l'encarregada de fer la secció que publica aquest diari "Els Xius Xius del mercat de Sineu", i el primer que visitàrem va ser una truja de Tomeu Torres, que feia només unes hores havia parit una sèrie de porquets negres. El que més em cridà l'atenció va ser la manera com Tomeu Torres convivia amb aquests animals. És la seva feina, és clar, però aquestes coses ja es veuen poc, igual que es veuen pocs venedors de someres i rucs.\nL'amo que venia les someres em va dir que en té moltes de venals perquè les someres crien molt. Hi havia també un home que venia pollastres joves i això em va fer pensar quan a totes les cases hi havia un galliner, a la meva també però ja ho havia oblidat. He tornat completament urbanita i em sorprenen coses que supòs que haurien de ser normals. Ara bé, en el mercat de Sineu hi ha un poc de tot i tampoc no hi falten tots els venedors sud-africans que t'ofereixen rellotges i bosses.\nHe de dir que, fins i tot, aquests venedors, que a altres mercats em pareixen excessius, allà, a Sineu, quedaven més integrats. També a Sineu es poden visitar certes tendes amb l'encant del passat, en què un pot trobar una mica de tot. I, després de tot això, el que ningú no perdona: entrar a un celler i berenar ben berenat.\nPer giovanni, fa mes de 11 anys\nles someres crien molt...si les cobreixen!I els pollastres,si no són joves són galls-o polls. Periodisme de plàstic