(Ripollès) Excursió el 17 d’agost de 2014; total de 9 km; +725; 3:15 hores. Organitzada amb el següent itinerari: Queralbs, pont del Cremal, Núria. Tipus de sortida: travessa lineal; Dificultat: moderada (camí fàcil però desnivell acusat).\nFA ANYS: L’any 1068, quan va néixer Guillem Ramon futur comte de la Cerdanya, a Lleó el sobirà era Alfonso VI; a Castella, Fernando I; a Navarra, Sancho IV; a Aragó, Ramiro I; i a Catalunya Ramon Berenguer I. Tots països independents els uns dels altres.\nEstic a l’estació del cremallera de Queralbs a Núria. Queralbs està a 1236 metres d’altitud i l’excursió d’avui suposa pujar fins a uns 2000. Els carrers del poble són costeruts, ja que el terreny té un fort pendent, una característica dels pobles de muntanya dels voltants del Freser. El riu Freser ve del nord, després d’haver baixat per la vall on hi ha el refugi de Coma de Vaca i després segueix cap el sud.\nParlem una mica d’etimologia: el lector habituat ja haurà identificat immediatament l’origen del nom; “Quer” de “roques, pedres...” i “albs” de “blanc”, per tant tenim que estén a “Pedres Blanques”. La documentació existent parla ja de la vall de Núria (Annúria) com una cessió del comte Guillem Ramon de Cerdanya al monestir de Ripoll, cap a l’any 1087. L’objectiu era cedir els drets de pastura pels ramats. El comte (1068-1095) ho era de la Cerdanya (Alta i Baixa), de Berga, del Conflent i també va ser Senescal de Barcelona. Fixem-nos que en aquella època el que era configurat com Catalunya incloïa tota la Cerdanya i el Conflent. També fixem-nos que va cassar en primeres núpcies amb Adelaida de Carcassona, filla e Pere II de Carcassona, perquè les relacions i els lligams eren intenses... tot això es va acabar de sobte amb el Tractat dels Pirineus, en que el monarca espanyol Felipe IV va regalar la meitat nord de Catalunya al rei francès Louis XIV, amb total menyspreu de les constitucions i institucions de govern catalanes.\nDes de l’estació s’ha de seguir el camí indicat “Queralbs” i a la plaça ja es troben els indicador del Camí Vell de Núria. Sabem que a la vila de Queralbs hi havia una construcció de defensa que mai no va tenir la categoria de castell. La informació es confirma quan el 17 de març de 1375, el rei Pere III va dictar un privilegi per la conservació de la fortalesa. Dins dels poble, me cases de pedra i fusta, hi ha l’església romànica de Sant Jaume que es considera del segle XI i que havia estat aixecada sobre una d’anterior del 978.\nEl camí té algun tram empedrat. Era el que feien els antics romeus pe anar al santuari. Aquest camí, molt ben conservat, travessa pràcticament tot el municipi de Queralbs i és de fet l’únic camí natural per anar fins a la Vall de Núria i després pujar, pel coll d’Eina, fins a les poblacions de l’altra banda.\nEl cremallera passa per sota del camí. Uns gruixuts cables d’acer protegeixen la via de les caigudes de pedres. En algun lloc he llegit que l’any 1428 un gran terratrèmol va ensorrar la majoria de les cases de Queralbs i també van morir la majoria dels habitants. Segurament l’església devia quedar molt malmesa. També se sap que l’església que hi havia a dalt, a Núria, també va quedar molt afectada.\nA la dreta queda la Vall del Fresser. Paro un moment per observar el panorama. És una vall profunda. A la banda esquerra hi ha tot de parets de roca irregulars i punxegudes, són les Roques de Totlomón, després venen els Cingles de les Ribes. El pas que puja, profund, s’estreny en les Gorgues del Freser i a la dreta li queden les parets verticals del Costa Rubí. Sé que més endavant hi ha el refugi Coma de vaca, en un espai que s’obre i té a l’esquerra el Balandrau. Al final del tot s’endevinen els cims careners i fronterers del Freser i el Bastiments.\nJa puc veure el Pont del Cremal que permet passar a l’altre vessant, ara que la vall es fa més estreta i vertical. La llegenda de Núria explica que Sant Gil, un anacoreta nascut a la capital grega d’Atenes, va arribar a la vall de Núria, que haurem de reconèixer que és força lluny de Grècia, tot buscant un lloc aïllat i solitari. S’hi va quedar tot resant i predicant l’evangeli als pastor que hi pujaven a l’estiu. Per alguna raó les persecucions van arribar a la vall i el sant va marxar, deixant amagada la creu, la talla de la verge, l’olla que feia servir per fer les sopes i la campana que utilitzava per convocar els pastors als vespres.\nUna bona estona després, el sender va fent llaçades perquè el camí s’inclina molt: estem a les Marrades del Salt del Sastre. He de seguir explicant que la llegenda de Núria fa un salt i diu que cap a l’any 1072 va arribar a Núria un pelegrí de nom Amadeu que inspirat en una aparició divina, estava buscant la talla de la verge i ajudat pels pastors va començar per construir una capella, però al final va marxar sense haver trobat la imatge que buscava.\nPerò la llegenda no acaba aquí i fa un altre salt en el temps i el 1079 uns pastors van observar com un bou gratava molt el terra en un lloc determinat i allà va ser on van trobar la imatge de la Mare de Déu, la creu, l’olla i la campana. Aleshores Gil, rector de Queralbs, va iniciar el ritus marià a la capella existent.\nAviat arribo al Salt del Cavall, un indret ombrívol i fresc, al costat del qual hi ha una balma amb un banc per seure-hi i descansar.\nEncara cal una estona més de caminar i passar per sota la via del cremallera, per anar a l’altre vessant un altre cop. Arribo a la vista de l’Agulla de l’Estany (1990m), que és un magnífic mirador de la Vall de Núria,l’estany i el santuari. La Vall de Núria és una cubeta glacial encerclada per diversos cims des de Puigmal fins al Noucreus i que disposes d’un seguit de torrent: l’Embut, Finestrelles, Eina i Noufonts, totes cap a la vall del santuari i l’estany que hi ha al davant, construït el 1956. El santuari es troba a 1960 metres d’altitud.\nPasso pel costat de la Font del Dr. Bassols (1919-1959), que era un metge de Sabadell que va crear l’Associació d’Amics de Núria. De seguida estic al costat de l’ermita de Sant Gil. Aquí, diu la tradició, que s’hi va trobar la imatge de la Mare de Déu, la creu, la campana i l’olla. Aquesta capell és del 1615 i després ampliada. Mirant la vall és evident que era el lloc ideal per a portar-hi els ramats a pasturar a l’estiu, tant pel que fa pels ramats dels grans monestirs com per a la gent del país de les terres baixes. Tots plegats enviaven aquí els ramats a estiuejar i quan apuntava el fred de l’hivern se’ls enduien un altre cop muntanya avall.\nFont del Dr. Tarrés. El metge i sacerdot Pere Tarrés (1905-1950). A l’altra banda de la vall s’hi veu pujar unes telecabines i dalt del tot una edificació. Es tracta de l’antic hotel Puigmal que ja fa anys es va transformar en alberg de jovent amb nom de Pic de l’Àliga. El sistema del telecabina permet arribar-hi amb comoditat, tot i que també es pot fer a peu per una pista que segueix el Viacrucis. Cal afegir que inicialment estava enllaçat per un funicular procedent de l’Exposició Universal de Barcelona de l’any 1929.\nUn guarà català. A la plana hi trobo un tancat amb un parell de rucs catalans. El ruc català, o guarà (una varietat del “equus asinus somaliensis”). Es considera que està estretament emparentat amb l’ase mallorquí i el zamorà-lleonès. Sembla ser que ha guanyat diversos concursos i que les seves característiques racials han permès millorar altres races. En tot cas, val saber que se’l considera un element fonamental en la construcció de la pagesia i el territori de Catalunya, però el desús la posat en situació de perill d’extinció.\nPrecisament pel fet de representar la constància, l’esforç i el treball, molta gent, a Catalunya, el posen com a símbol en el cotxe o la moto.\nUna bona estona voltant pel santuari, abans de pujar al cremallera que m’ha de tornar avall. Als edificis hi podem trobar restaurants, botigues i lloc per dormir. Però també, al mateix temple, una petita sala amb la campana i l’olla. Cal saber que era tradicional que les dones que desitjaven tenir un fill posaven el cap dins de l’olla i tocaven la campana. Se suposava que els cops de campana indicava el nombre de fill que desitjava.\nSi vols el track per gps, clica: http://es.wikiloc.com/wikiloc/view.do?id=7570574


Dia Internacional de la Seguretat i la salut en el Treball\nDia internacional de la salut i la seguretat en el treball. Manifest Unitari\n20 d'abril, Dia internacional de la seguretat i salut en el treball\nL'STEI intersindical es reuneix amb el Conseller de Treball, Comerç i Indústria i la Directora General de Treball, Economia Social i Salut Laboral.\nA petició de l’STEI Intersindical, el dijous dia 24 de setembre, representants del sindicat (Biel Caldentey, Secretari general, Francesc Alomar, Secretari d’organització i Paulí Aguiló , Secretari d’ensenyament privat) s’entrevistaren amb el Conseller de de Treball, Comerç i Indústria, Iago Negueruela i Vázquez i la Directora General de Treball, Economia Social i Salut Laboral, Isabel Castro Fernández.\n- Des de la Conselleria ens informaren que tenen intenció d'elaborar una Llei de Participació Institucional (Sindical i Patronal)...a on s'establiran els criteris i els àmbits de participació i els suports econòmics pel desenvolupament de l'activitat sindical i patronal respectant la representativitat dels agents socials.\nPer acabar l’STEI reiterà la seva intenció de mantenir el contacte i la col·laboració amb la Conselleria de Treball, Comerç i Indústria.\nUNITS PER LA PREVENCIÓ DE RISCOS LABORALS\nLa prevenció de riscos laborals ha de garantir la seguretat i la salut en el treball\n28 D'ABRIL DIA INTERNACIONAL DE LA SALUT I LA SEGURETAT EN EL TREBALL\nLa salut en el treball és una prioritat bàsica.\nPer això cal la implicació de totes i tots, cadascú des del seu àmbit de responsabilitat.\nPer una prevenció eficaç, integrada, participativa i de qualitat.


Altres activitats d'oci • Osona Turisme\nHome / Activities / Active Tourism / What to do / Altres activitats d’oci\nPodeu gaudir de la natura amb activitats de tot tipus per a tot tipus de públics com:\nCentre d'oci d'anigami (Mas Les Comes)\nOficina d’informació del Collsacabra, bar-braseria, parc infantil amb inflables, bosc de cabanes, circuits de tir amb arc 3D, aeroforestal, de tirolines, d’orientació de trial 4×4 i de futbolgolf. Sala d’exposicions, escenari per a concerts, wifi…\n– Durada: Entre 1 hora i tot el dia. Es pot dinar.\n– Activitat accessible: Algunes activitats són accessibles, d’altres no.\n– Època recomanada: El Centre està obert del 15 de març al 15 d’octubre els festius, la resta de dies de l’any obre les portes tan sols per activitats amb grups d’un mínim de 8 persones\n– Tipus de públic: Tothom\n– Edat mínima: 3 anys\n– Idiomes: Català, castellà, francès i anglès. A part, àrab, italià, alemany i xinès amb recàrrec.\n– Preus aproximats: Entrada gratuïta. Algunes activitats gratuïtes, les de pagament a partir de 5 €\nMés informació: Anigami Experiències – Mas les Comes, Crta. C-153 Km.18,7 – 08511 L’Esquirol – Tel. 93 744 72 95 – 618 23 10 12 – info@anigami.cat – www.anigami.cat\n7 Gimcanes de diverses tipologies per a grups i colles: d’aventura, boja, “Humor Amarillo”, d’Ingeni i astúcia, d’Habilitat i d’investigació al Monestir de Casserres i de construcció. Les Gimcanes són conjunts d’activitats temàtiques que divideixen els grups en subgrups per competir en les diferents proves. N’hi ha de diverses tipologies i també es poden dissenyar a mida.\n– Durada: De 2 hores a 4 hores\n– Activitat accessible: Si\n– Època recomanada: De març a novembre\n– Tipus de públic: Grups d’un mínim de 8 persones\n– Edat mínima: 12 anys\n– Activitat mòbil: Sí però amb recàrrec\n– Preus aproximats: De 30 a 45 € /pax. Amb descompte per grups nombrosos.\nÉs un joc ideal per colles en el que amb diferents equips i dins d’un espai de bosc delimitat i amb obstacles, disparen boles de pintura amb marcadores d’aire comprimit i juguen a guerres.\n– Durada: 1 hora.\n– Època recomanada: Tot l’any\n– Edat mínima: 14 anys, fins a 18 anys amb permís patern\n– Activitat mòbil: Sí\n– Preus aproximats: 30 €/pax. (L’empresa proporciona tot el material tècnic, incloses 200 boles per persona)\nTir amb arc (Aquaterraclub)\nSessions de tir amb arc a les nostres instal·lacions de la Vall de Sau. Descobreix aquesta mil·lenària disciplina amb seguretat.\n– Durada: D’una a dues hores\n– Edat mínima: A partir de 10 anys\n– Idiomes: Català, castellà, anglès.\n– Informació pràctica: No fa falta cap preparació física especial\n– Preus aproximats: A partir de 15 €\nMés informació: Aquaterraclub – Oficines: Carrer Santa Maria, 5 – 08519 – Vilanova de Sau – Base activitats: La Riba s/n Embassament de Sau – Tel. 620 76 24 32 – info@aquaterraclub.com – www.aquaterraclub.com\nTir amb arc (Paratge Vall Llobera)\nActivitat d’un matí o una tarda. Breu explicació de tir amb arc a l’edat mitjana, modalitats i tipus d’arc. Classe teòrica i pràctica del tir amb arc i recorregut de bosc amb figures 3D.\n– Durada: Dependentment del grup\n– Activitat accessible: S’han realitzat activitats per a persones discapacitades\n– Època recomanada: Tot l’any (sempre i quan el temps acompanyi)\n– Edat mínima: 3 anys per a realitzar activitats. Menors d’aquesta, acompanyats.\n– Idiomes: Català, castellà, anglès\n– Activitat mòbil: Si\n– Informació pràctica: Portar calçat còmode\n– Preus aproximats: 1 pax: 35 € ; 2 o 3 pax: 25 €/pax. ; 4 o 9 pax: 20 €/pax ; A partir de 10 persones: 18 €/pax. (Dins d’aquests preus s’inclou: monitoratge, material, recorregut d’iniciació 3D.)\nMés informació: Tir amb arc Paratge Vall Llobera – Muntanyola – Tel. 676774416 – info@arcvallobera.es – www.arcvallobera.es\nRutes per descobrir Viladrau i el Montseny\nRutes guiades amb GPS.\n– Rutes fàcils: 11 fonts i mil racons de Viladrau, Ruta seca a Can Batllic (1,5h, 5 km), El castanyer de les 9 branques (2h, 6km). Rutes mitjanes: La Sala: ruta d’en Serrallonga (2h, 7km), Ponts de Viladrau (3,5h, 10km), A les pelades des de Borderiol (2h, 8km). Rutes difícils: Matagalls des de Borderiol (3h, 11km) L’Erola-St.Segimon-Matagallas (5h, 22km), Matagalls per la Vila i Coll Pregon (6h, 26km)\n– Preus: 15 Euros/grup. Inclou: lloguer del GPS\n– Horaris: estiu: de dimarts a dissabte de 9 a 14h i de 17 a 20h. Diumenge de 9 a 14h\ntardor, hivern, primavera: dissabte de 10 a 14h i de 16 a 19h, diumenge de 10 a 14h. Dimarts a divendres reserva prèvia.\n– Idiomes: català\nMés informació: Tel. 620.163.135 600.933.142 –info@portaldelmontseny.com\nSeguint els passos d'en Serrallonga\nSis tresors per trobar, sis enigmes per conèixer el bandolerisme mentre aneu fins la casa natal d’en Serrallonga a Viladrau.\n– Preus: 20€/grup (màxim 6 persones) inclou GPS i motxilla amb material per a la descoberta\n– Horaris: estiu: dimarts a dissabte de 9 a 14h i de 17 a 20h. Diumenge de 9 a 14h. tardor, hivern, primavera: dissabte de 10 a 14h i de 16 a 19h, diumenge de 10 a 14h. Dimarts a divendres reserva prèvia.\nArbres del Montseny\nActivitat divertida i educativa per totes les edats per descobrir 15 arbres del Parc Natural.\n– Durada: tres hores\n– Idiomes: català, castellà i anglès\nPlou i fa sol, les bruixes es pentinen\nVeniu a conèixer perquè Viladrau és conegut per les seves bruixes. Activitat especialment pensada per als més petits. Amb l’ajut d’un GPS s’han de trobar uns tresors amagats en un recorregut de baixa dificultat. Durant el recorregut es fan unes activitats relacionades amb les bruixes com laberints, puzzles, mots encreuats, jocs d’observació…\n– Durada: dues hores\n6 Soques i un penjat\nDivertida aventura en família per descobrir la geologia, fauna, vegetació i llegendes del Montseny. El GPS us ajudarà a cercar uns tresors amagats en un recorregut de baixa dificultat i a cadascun dels set tresors hi trobeu una engrescadora activitat basada en simples proves científiques, propostes lúdiques, lectures educatives…\n– Durada: dues hores i mitja\nPaís de castanyes i castanyers\nViladrau és conegut per aquest arbre portat pels romans o per la Fira que s’hi fa des de 1995. Amb aquesta excursió coneixereu els diferents tipus d’arbres castanyers.\nTrobades i estades familiars Rupit viu\nRupit Viu organitza estades familiars amb serveis de Restaurant i allotjament on incloem el servei de monitors de lleure que organitzen activitats durant tota l’estada. Algunes de les activitats són per ser realitzades en família, d’altres només amb els fills mentre els pares i amics dinen amb tranquil·litat. Incloem jocs, tir en arc, espai d’aventura i excursions.\nMés informació: Rupit Viu – info@rupitviu.com – Tel 685834663 – www.rupitviu.com\nI moltes altres activitats per gaudir del turisme actiu i la natura.\nEscalada, Ràpel, Espeleologia, Pointing, Vies ferrades, Parapent, esquí aquàtic… Aquestes activitats es condueixen de manera molt segura i amb caràcter iniciàtic, tot i que es pot incrementar el nivell segons els participants.\n– Durada: Mínim 2 hores.\n– Activitat accessible: No\n– Idiomes: Català, castellà, francès i anglès. A part àrab, italià, alemany i xinès amb recàrrec.\n– Activitat mòbil: Sí, sempre i quan dependentment del lloc on es vulgui situar\n– Preus aproximats: 36 €/pax. (Dependentment de l’activitat i de la seva durada)\nActivitats de lleure, educatives i de formació\nActivitats de lleure i educatives i de formació adaptades a la necessitat i demanda del client. Som assessors i creadors d’activitats. Turisme empresarial, formació, incentius, educació en el lleure, el medi ambient, crèdits de síntesi, etc.\n– Edat mínima: No hi ha edat mínima\n– Idiomes: Català, castellà, francès i anglès\nMés informació: Pachamama Experience SL – Carrer Serrallers, 10 – 08551 – Tona – Tel. 93 812 59 54 – info@pachamamaexperience.com\nActivitats educatives per escoles\nRupit Viu ha organitzat diversos tallers educatius per nivells de primària, secundària i batxillerat. Les activitats preparades treballen diverses competències bàsiques desenvolupant el coneixement del medi, història del sXVII, treball en equip, tractament de dades digitals i habilitats comunicatives.\nTEAM BUILDING A RUPIT\nRupit Viu organitza les activitats per grups i empreses en un dels entorns més espectaculars d’Europa. Les seves cingleres, salts d’aigua de 100mt, paratges naturals i un poble congelat en el sXVII són un marc ideal del qual Rupit Viu en sap treure els millors valors per fer una experiència única, original i memorable.\nMés informació: Rupit Viu – info@rupitviu.com – Tel 685834663\nTir amb arc, piragües canadenques, rutes BTT, barranquing a la riera major, iniciació a l'escalada amb rocòdrom natural, minigolf\n– Durada: Període d’estiu.\n– Època recomanada: Primavera, estiu i tardor.\n– Edat mínima: 10 anys.\n– Idiomes: Català, castellà.\n– Informació pràctica: Un munt d’aventures en un espai únic.\n– Preus aproximats: Consultar tarifes.\nMés informació: CAMPING – PARC EL PONT – Pont de Malafogassa, s/n – 08519 Vilanova de Sau – Tel. 93 743 01 00 – info@campingelpont.net – www.campingelpont.net\nActivitats, treballs de síntesi i estades d'educació ambiental i formació\nEl Parc Natural del Montseny, Reserva de la Biosfera esdevé un marc idoni on desenvolupar i vivenciar experiències educatives úniques i singulars.\nTreballar directament en una Reserva de la Biosfera ens ha permès extrapolar aquesta experiència a molts i variats entorns, treballant conjuntament amb els diferents agents del territori des de la proximitat i el rigor pedagògic, amb una educació basada en l’acció, el pensament crític, el territori i la participació.\nPropostes educatives i de formació adaptades a les necessitats i objectius de cada grup. Dissenyem, creem i realitzem programes educatius: treballs de síntesi, turisme d’empreses, educació ambiental, estades educatives al bell mig del Parc Natural del Montseny, tallers a les escoles i cursos de formació i col·laboració en màsters i graus.\nMés informació: EduCA Viladrau. Educació, turisme i serveis ambientals – C. Passeig Farigoles, 3, Viladrau – Telf. 670 22 46 49/ 619 36 90 81 – educa@educaviladrau.com – www.educaviladrau.com


Ajuntament de Vilassar de Dalt/Ple del mes de juliol 2012\nData i hora oficials: 18/05/2022 14:00\n1. Aprovació de l'acta de la sessió ordinària 28 de juny de 2012.\n2. Adhesió al Protocol general del Pla ''Xarxa de Governs Locals 2012-2015.\n3. Ratificació de les tarifes de les Aules de Música i Dansa aprovades pel Consell d'Administració de Viserma, Serveis i Manteniments, SLU.\n4. Aprovació de la creació i constitució del Consell sectorial d'Urbanisme.\n5. Nomenament del Defensor del Ciutadà\n6. Instar a la Generalitat a fer una dotació pressupostària suficient per garantir la continuïtat dels Centres especials de treball i els serveis d'inserció a l'empresa ordinària de les persones amb discapacitat intel•lectual.\n7. Aprovació de les festes locals per a l'any 2013\n8. Moció per demanar posar l'estelada al balcó de l'Ajuntament el dia de la Diada Nacional de Catalunya.\n9. Moció de rebuig de l'augment de l'IVA dels productes culturals.\n10. Reconeixement institucional de la figura de Bonaventura Gomis i Bartra, alcalde de Vilassar de Dalt afusellat pel Règim Franquista.\n5. Nomenament del Defensor del Ciutadà.\nEs nomena la Sra. Xaro Mariscal com a defensora del ciutadà del municipi per la seva coneixença del poble i la seva gent, per la seva capacitat mediadora i per la seva emprenedoria. S'aprova amb 11 vots a favor del GEVD, OXV, CiU, ERC, PSC i PP, i 2 abstencions de la CEV.\nS'aprova el 29 d'abril i el 20 de maig com a festes locals de Vilassar de Dalt pel 2013.\nS'aprova la moció amb els 11 vots a favor del GEVD, OXV, CiU, ERC i CEV i 2 vots en contra del PSC i PP.\nS'aprova la moció amb 12 vots a favor del GEVD, OXV, CiU, ERC PSC i CEV, i 1 vot en contra del PP.\nS'aprova, per unanimitat, el reconeixament a Bonaventura Gomis instat pel grup de recerca històrica La Fiferrada.\nS'afegeix un punt d'urgència:\nDeixar sense efecte els serveis d'obra pública i neteja d'equipaments que fins ara gestionava Viserma.\nEl Consell d'Administració de Viserma ha aprovat un ERO que afecta a 11 treballadors/es d'obra pública i manteniment, neteja d'equipaments i administració de Viserma.\nEl punt s'aprova amb 7 vots a favor del GEVD, OXV, ERC i PSC; i 6 en contra de CiU, CEV i PP.\nLa sala de plens s'omple de treballadors de l'Ajuntament i de Viserma esperant sentir les explicacions de l'equip de govern sobre l'ERO que afecta a 11 treballadors municipal. L'alcalde explica als treballadors la situació inviable de Viserma i afirma que si no es tira endavant aquest expedient de regulació, l'única sortida és la liquidació de l'empresa que suposaria fer fora a tota la plantilla. Els treballadors es queixen de la voluntat que hi ha d'externalitzar serveis, ja que argumenten que sortirà molt més car al consistori.\n11. (Punt afegir d'urgència) Deixar sense efecte els serveis d'obra pública i neteja d'equipaments que fins ara gestionava Viserma.\n12. Assabentar dels Decrets d'Alcaldia. 12. Precs i preguntes.\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 28-01-2021 10:01


Consell de l’alumnat del curs 21-22 – Escola Ramon Fuster\n20 maig — 2022\nAquesta setmana hem celebrat el Consell de l’Alumnat amb representants de tots els cursos des de 1r de Primària a 4t de Secundària. El Consell d’Alumnes es reuneix dos cops durant el curs, normalment al principi i al final, i és una eina per recollir la mirada de l’escola dels nens i les nenes per part de la Direcció d’Escola i de la Direcció Pedagògica i General de la Fundació Collserola.\nDurant la sessió han parlat de convivència a l’escola i cada representant ha exposat un recull de coses positives i negatives que han detectat al llarg del curs. Des dels més petits als més grans han parlat de les activitats que es realitzen a l’escola, de sortides, de logística, dels espais, dels tallers… entre moltes d’altres coses!\nDes de l’escola, recollim tot allò que diuen i mirem les propostes que ens han fet i que podem aplicar a l’hora de planificar el curs vinent. Al setembre ens tornarem a trobar per fer un retorn al Consell de l’alumnat de tot allò que ens han proposat.


Més de seixanta persones assisteixen a les xerrades informatives sobre la Renda Garantida de Ciutadania | Ajuntament de Manlleu\nMés de seixanta persones assisteixen a les xerrades informatives sobre la Renda Garantida de Ciutadania\nEl passat 15 de setembre va entrar en vigor la Llei que regula la Renda Garantida de Ciutadania, un nou ajut que es gestiona des del SOC. Davant al canvi que suposa la seva implementació i la demanda d’informació que es va rebre per part de la població, es van organitzar dues xerrades informatives a Manlleu a fi de poder resoldre dubtes.\nLes xerrades van tenir lloc els dies 10 i 11 d’octubre a Serveis Socials i al Casal Cívic Frederica Montseny respectivament. En el marc de les xerrades es va informar en relació a la tipologia d’ajut, així com en relació als criteris d’accés i d’exclusió. També es va fer una demostració pràctica de com cal sol·licitar cita prèvia al SOC.\nEs preveu la realització de dues xerrades més, adreçades als casals de la gent gran de Manlleu. Si hi ha més entitats, grups o persones interessades en el tema poden fer arribar una petició a l’Àrea de Promoció Social i Personal, Salut Pública i Consum de l’Ajuntament de Manlleu: C. Enric Delaris 7 / bsocial@manlleu.cat\nData de modificació: 23/10/2017 12:28:44


Enric Morera: 'Fabra ha remodelat el govern per trencar els vincles amb Camps' - VilaWeb\nDivendres 30.12.2011 13:23\nDestaca el perfil dialogant i suau dels nous càrrecs però recorda que 'continuaran fent polítiques del PP'\nLa remodelació del Consell s'ha de llegir en clau interna, a parer de Compromís. El seu portaveu a les Corts, Enric Morera, diu a VilaWeb que Alberto Fabra ha pres dues decisions importants per tal de trencar els vincles amb l'ex-president Francisco Camps: 'D'una banda, apartar Paula Sánchez de León, dofí de Camps, i d'una altra, anul·lar Lola Johnson, també 'campsista'.\nMorera, que diu que no espera pas un canvi de polítiques del govern, interpreta que l'executiu de Fabra vol agafar un tarannà que l'allunye de Camps. Un gest que també es veu en els nomenaments de José Císcar com a vice-president i portaveu i de Maria José Català com a consellera d'Educació, en substitució de Císcar. Sobre els nous càrrecs de Císcar, Enric Morera considera que, 'davant la gravetat de la situació econòmica i social, el govern ha volgut oferir una façana amable, amb un perfil més dialogant, com és el de Císcar, i no tant bel·ligerants'.\nMorera admet que el càrrec de Català, amb qui comparteix tertúlies a la ràdio, com a nova consellera d'Educació ha estat una sorpresa. 'Segurament l'han premiada perquè darrerament s'havia decantat per fer un seguiment de les polítiques de Fabra'. Morera destaca de Català, com també de Císcar, el seu tarannà 'suau i poc bel·ligerant'.\nLes opinions dels altres partits


EIXIDA 1r CICLE PRIMÀRIA MUSEU TITELLES ALBAIDA\nEls alumnes del 1r cicle de Primària vam visitar el passat divendres 26 d’Octubre el Museu Internacional de Titelles d’Albaida. En arribar van vore un vídeo explicatiu de l’evolució dels diferents tipus de titelles i l’exposició de titelles\nEL GUARDIÀ DE L’ANELL. VISITA A LA VALLDIGNA\nEl passat 26 d’octubre els alumnes de 5è i 6è de primària eixirem d’excursió. Vam fer un recorregut per la Valldigna visitant el llocs emblemàtics del llibre del Guardià de l’Anell, llegit a classe el mes d’octubre.\nHan arribat algunes reserves de roba esportiva i d’uniforme. A través de la plataforma educamos seran avisats els interessats.\nDurant aquest curs continua l’Escola de Pares que imparteix l’escolapi Teodoro del Val. Animem a totes les famílies a participar en aquestes conferències dirigides als pares educadors. El pròxim 8 de novembre a les 20 hores tindrà lloc el primer encontre.\nEUCARISTIA COL·LEGIAL. 21 d’octubre de 2012\nUna vegada començat el curs, s’inicia l’Eucaristia col•legial com un moment de trobada de la comunitat educativa al voltant de Jesús. Destaca la presència de parroquians de totes les setmanes, de xiquets que estan preparant-se per a la Primera Comunió i pares, mares i professors i professores del centre.\nRETIR II. 1r DE BATXILLERAT\nLa setmana passada i durant tres dies, alumnes de primer de Batxillerat van tindre la possibilitat de participar al Retir de Segona etapa que oferim al nostre col•legi...\nCONVIVÈNCIA INICI DE CURS TERCER CICLE DE PRIMÀRIA\nEl dia 27 de setembre els alumnes de 5è i 6è de Primària vam realitzar la convivència inicial. Vam anar a l’església de l’Escola Pia a celebrar l’eucaristia.\nEl dilluns 15.10.12 comencen les activitats de: COMPLEMENTÀRIA d’E.Infantil, SPEAKING ENGLISH, FÚTBOL...\nAJUDES DE LLIBRES DE TEXT 2012-2013\nPublicació de la Llista provisional dels beneficiaris de les Ajudes de Llibres de Text 2012-2013\nLA LLUM DE BETLEN\nEl passat 4 i 5 d’octubre a l’Església de l’Escola Pia els alumnes de Infantil-Primària començaren l’oració continua amb una celebració especial, rebent la “Llum de Betlen” que els pares escolapis, van dur de Terra Santa i esperem que aquesta llum il•lumine i guie l’oració del matí .... Jesús és llum, Jesús es vida...\nNº Visites: 6294222


Descobreix la kombutxa, el te fermentat | Gastronosfera\nDescobreix la kombutxa, el te fermentat\nEric Morgado Monrós 03/01/2022\nÉs una de les begudes que està més de moda. Com s’elabora i quins beneficis té per a la nostra salut? Us ho expliquem!\nProbiòtica, efervescent i fermentada. La kombutxa és una de les begudes de moda. Has sentit parlar d’ella? Cada vegada està més present als bars i restaurants, es comercialitza en la majoria de supermercats orgànics i saludables i molts són els que la defineixen com el “substitut ideal dels refrescs ensucrats”.\nEncara que a Espanya ha arribat fa relativament poc, la kombutxa és una beguda que es va originar a la Xina fa més de dos mil anys i que fins al dia d’avui ha estat àmpliament consumida a les terres orientals. Sobretot per les múltiples propietats que popularment se li han atribuït, com combatre malalties inflamatòries com l’artritis. Però… com s’elabora? Es pot fer a casa? Per què es creu que és tan bona per la salut? Descobrim-ho!\nQuè és exactament?\nLa kombutxa es tracta d’un te especial que conté bacteris vius i que s’elabora gràcies a l’acció transformadora dels microorganismes (el procés de fermentació). El seu gust és entre dolç, àcid, terrós i avinagrat, i varia depenent del temps que duri la seva fermentació. Normalment les kombutxes més suaus són aquelles que es deixen fermentar per un temps curt; mentre que les que tenen un gust més intens i avinagrat són les que porten més temps en repòs.\nEs pot preparar a casa?\nLa beguda fermentada es pot fer a casa sense problemes. De fet, els passos a seguir no són molt difícils i, a més, si la preparem nosaltres mateixos, ens resultarà molt més econòmica que si la comprem feta. Només haurem de ser pacients, ja que quan la preparació està feta haurem d’esperar com a mínim un parell de setmanes per a obtenir la fermentació desitjada. Us detallem els ingredients i el procediment per aconseguir una kombutxa de primera qualitat.\nIngredients (per a 4 litres de kombutxa):\n- 200 g de sucre blanc (per afavorir la fermentació).\n- Entre 4 i 6 bosses de te (verd, negre blanc o barreja dels tres).\n- Una tassa de kombutxa (ja fermentada) sense gust. Com en la resta de fermentats, per a elaborar el producte necessitem començar amb el producte en qüestió.\n- 2 litres d’aigua.\n- 1 cultiu simbiòtic de llevats i bacteris (SCOBY: acrònim de Symbiotic Culture of Bacteria and Yeast, cultiu simbiòtic de bacteris i llevats). El podem obtenir per internet o demanar a algú que coneguem i que faci kombutxa. És difícil trobar-ne, però el seu ús és opcional: serveix per dinamitzar el procés de fermentació.\n- Posar a bullir dos litres d’aigua.\n- Quan l’aigua estigui bullint, afegir les bosses de te i deixar infusionant durant uns 15 o 20 minuts.\n- Treure les bosses i afegir el sucre al te calent. Dissoldre’l.\n- Abocar el te concentrat resultant dins d’un recipient de vidre. Barrejar amb dos litres d’aigua a temperatura ambient.\n- Seguidament, esperar que es refredi una mica més, ja que el següent pas és abocar-li la kombutxa ja fermentada. Si el te està massa calent, podria matar els bacteris que ens ajudaran a fermentar.\n- Afegir la tassa de cultiu (kombutxa) que hem hagut d’obtenir prèviament. El dissolem i el tapem.\n- Guardar la tanda de kombutxa en procés en un espai fresc de la cuina. És millor posar-li una gometa al voltant per impedir que entrin insectes.\n- En un parell de dies veurem com avança la formació del SCOBY, un subproducte del procés de fermentació que presenta un color i aspecte semblant a una crep gruixuda. És important fixar-nos en ell perquè és un senyal que ens indica que la fermentació va per bon camí.\n- El deixarem fermentar un parell de setmanes. En aquell moment la kombutxa ja estarà preparada per a ser consumida. La podem acompanyar amb llimona i gingebre; poma i cúrcuma; taronja i pastanaga; mandarina i canyella o gerd i alfàbrega, entre altres delicioses combinacions que li queden genial a la beguda.\n- No t’oblidis guardar una mica de la kombutxa sobrant (sense gust), o els SCOBY que s’hagin format, per a la pròxima vegada que desitgis tornar a fer la beguda! Els pots guardar en flascons de vidre. Si no els fas servir per fer més kombutxa i els vols conservar, cada 3 o 4 meses hauràs de traspassar-los de recipient per mantenir-los en bon estat.\nPropietats de la kombutxa\nLa kombutxa, com en el cas del iogurt o del kimchi, està carregada de bacteris beneficiosos per al nostre organisme. Conté vitamina C i B en formes més accessibles, és antioxidant i també conte àcids naturals que són fonamentals per mantenir i produir noves cèl·lules. Els seus components bioactius faciliten la funció del fetge i ajuden a reduir el colesterol. A més, millora la digestió i alleuja el restrenyiment.


El blog de l'artesania de Menorca: Peter Sans - serígraf\nQuan xerram de la serigrafia ens referim a una tècnica mil·lenària. És una tècnica d'impressió que s'empra per la reproducció d'imatges, dibuixos o lletres sobre qualsevol material. En el cas d'en Peter, sobre teles. Aquesta tècnica consisteix en transferir una o vàries tintes damunt tela a través d'una malla molt fina tensada en un marc.\nEl pas de la tinta es bloqueja a les àrees on no hi ha imatge mitjançant una emulsió o vernís quedant lliure aquella la zona. Imaginem un negatiu dels rotllos de pel·lícula de les antigues càmeres de fotos analògiques...\nUna vegada col·locat el marc amb el dibuix damunt la tela elegida, s'escampa la tinta o tintes fent pressió amb una rasadora o espàtula, generalment de cautxú.\nPeter al seu taller en ple procés d'estampació\nA en Peter se'l pot definir com a serígraf autodidacte. Es va iniciar en l'art de la serigrafia adquirint un petit equip per Internet amb el que va començar a practicar. Diu que va cometre moltes errades però de les quals va anar aprenent cada vegada més, fins el punt de que a dia d'avui disposa de la carta d'artesà en serigrafia.\nEn Peter s'ha creat la seva pròpia marca «T-pic», marca amb la qual presenta i posa a la venda les seves samarretes, junt amb altres productes tèxtils, amb estampats i dissenys de temàtica menorquina. Açò fa que allà on hi hagi un producte seu, hi haurà un record que reflectirà Menorca.\nLa seva producció es basa sobretot en samarretes 100% de cotó orgànic, diferents tipus de bosses, bodys per a nadons etc. També empra la fibra de Jute. A més, els seus productes estan reconeguts amb la «Marca d´Artesania de Menorca».\nHa participat a l'exposició "l'Art de l'ofici" al Centre Artesanal des Mercadal. Ven els seus productes al Mercat Artesanal de Ciutadella i a Maó en els mercats del dimarts i el dijous. També fa venda online.\nÉs d'admirar trobar joves amb iniciativa com en Peter que, dins un món laboral cada vegada més complicat, començant de zero ha estat capaç de forjar-se un ofici artesà aconseguit tenir el seu propi negoci i fent d´aquest el seu projecte de vida.\nTan com vaig coneixent artesans i artesanes de Menorca, me don compte de que ells ofereixen uns productes de qualitat, productes que com he senyalat en altres ocasions són Km0 i que, en el cas de les samarretes T-pic, podem vestir de manera sostenible.\nPeter Sans Powel\nCarta d'Artesà en serigrafia\nArticle d'Antoni Olives, publicat a Menorca · Es Diari, dia 08/08/2020\nPublicat per a 8:27\nEtiquetes de comentaris: Art, artesà, Artesanal, artesania, artística, autor, col·lecció, creativitat, disseny, Menorca, mercat, producte, serigrafia, taller


L'Informatiu - ICV expressa el seu dol per la pèrdua de Neus Català\nICV expressa el seu dol per la pèrdua de Neus Català\nPublicat el 17 abril 2019\nICV de Santa Perpètua ha expressat el seu condol per la recent mort de la Neus Català a l’edat de 103 anys.\nLa formació política recorda, en un comunicat, que la "històrica comunista, lluitadora antifeixista incansable i compromesa amb els valors de la república, la solidaritat, la memòria històrica i el feminisme, sempre va estar vinculada a l’espai polític del PSUC i d’ICV-EUiA". Neus Català era la única supervivent del camp de concentració nazi de Ravensbrück, experiència que la va portar a recuperar la memòria de les més de 92.000 persones assassinades en aquell camp de concentració.\nLa coordinadora local i alcaldessa de Santa Perpètua, Isabel Garcia, ha declarat “la mort de la Neus Català significa la pèrdua d’un dels principals referents de la lluita antifeixista i contra la dictadura. Una dona forta, sempre defensora de la justícia social, les llibertats i el feminisme”.\nICV recorda que Neus Català va visitar de nou el camp de concentració de Ravensbrük amb motiu del 60 aniversari del seu alliberament, acompanyada del Conseller d’Interior de la Generalitat de Catalunya, Joan Saura. Aquesta va ser la primera vegada que la institució catalana va retre homenatge a la memòria dels deportats/des catalans als camps nazis. Va rebre la Creu de Sant Jordi al 2005 i la Medalla d’Or de la Generalitat al 2015, coincidint amb el seu centenari.\nIsabel Garcia, ha considerat que “el millor homenatge a la Neus Català és reivindicar i explicar la seva memòria a les noves generacions, com a referent de lluita i de dignitat en defensa dels drets humans, contra la intolerància i el feixisme. Fer-li honor a una de les frases més representatives de la Neus Català dels darrers anys: La única mort que em preocupa és la de la memòria”.\nFoto: Neus Català / ICV\n20 Oct 2021 13:36 - RedaccióCs manifesta que l'increment d'impostos del 3,1% no afavoreix la recuperació econòmica i social\nEl portaveu de Ciutadans a l'Ajuntament de Santa Perpètua de Mogoda, Kevin Romero, ha criticat l'augment [ ... ]


Turisme: al final, la revolta (Xavier Roig)\nTurisme: al final, la revolta\nXAVIER ROIG 23/07/2015 19:39\n“El que fou, per a nosaltres, el nostre país i el nostre paisatge ha quedat volatilitzat” (Josep Pla, ‘Les hores’, ‘Vida de turista’)\nEl 19 de juliol, el New York Times va publicar un article d’Elisabeth Becker titulat “ The revolt against tourism ” (“La rebel·lió contra el turisme”). La senyora Becker posa l’exemple de Dinamarca, de Copenhaguen en particular, on els turistes que viatgen en vaixells pels canals han de guardar silenci quan passen per determinades zones amb l’objectiu de no alterar la tranquil·litat dels veïns, que poden ser observats mentre prenen el cafè o una cervesa a la terrassa de casa seva. Magnífic espectacle. Zoo humà? Reserva indígena? No. Simplement ciutadans molestats en la intimitat de casa seva. Les autoritats daneses han començat a intervenir en l’afer. Les cases de la costa no poden ser adquirides per ser utilitzades com a apartaments turístics. I l’Ajuntament de Copenhaguen està restringint l’obertura de bars i restaurants perquè no es mengin la ciutat. Dinamarca -model per a molts catalans- té 5,6 milions d’habitants i rep 9 milions de turistes. Una ràtio d’1,6 turistes per habitant.\nA l’article també s’esmenta Barcelona. Diu que “els taxis i els busos turístics s’han apoderat de barris sencers, mentre tendes de souvenirs i bars han desplaçat les farmàcies i les fruiteries” [sic]. Aprofita l’article per fer referència a la rebel·lió que han començat a demostrar els veïns de la Barceloneta. També posa exemples d’altres indrets on els habitants ja n’estan farts. Els veïns de Charleston, per exemple, que han intentat bloquejar diversos ports de Carolina del Sud per evitar l’arribada de més creuers. O determinats llocs d’Àsia, on estan fastiguejats per la massiva arribada de xinesos que comencen a practicar turisme.\nLes més perjudicades sempre són les ciutats. Al seu article, la senyora Becker deixa entreveure algun dels orígens del problema. A més d’afirmar que cal mà dura perquè el desenvolupament del negoci turístic és brou de cultiu de favoritismes i corrupció, l’autora assegura que els governs dels països promouen el turisme perquè, amb escassa inversió i poc esforç públic, ofereix discursos fàcils de vendre com l’ocupació laboral o l’ingrés d’impostos que van directament a les arques de l’estat. Mentrestant, les inconveniències queden per als ciutadans i les autoritats locals. Mirin en quina bogeria ens hem embarcat: França té 66 milions d’habitants i va rebre 84 milions de turistes l’any 2014 (una ràtio d’1,3 turistes per cap). Itàlia en va rebre uns 50 milions (una ràtio de 0,8 turistes per habitant). Catalunya, agafin-se, va rebre 18 milions de turistes (una ràtio de 2,4 turistes per català). I encara fem promocions internacionals perquè vingui més gent. Aberrant.\nNo analitzaré aquí els desavantatges de la indústria turística enfront d’altres activitats econòmiques -baixos marges, minsos salaris i sovint en negre, llocs de treball poc qualificats, etc.-. Aquest columnista simplement demana que el sector turístic passi a formar part del conjunt d’activitats econòmiques a les quals es fa passar per l’adreçador. Reclamo que deixi de gaudir del favoritisme del poder. El sector turístic ha de donar resposta satisfactòria a les preguntes bàsiques d’una societat evolucionada. Quins costos indirectes genera al contribuent? ¿Aporta un valor afegit important? ¿Genera llocs de treball locals, o cal importar mà d’obra perquè es paga malament i poc? Quines subvencions rep (directes i indirectes)? ¿Degrada la qualitat de vida dels ciutadans? ¿Contamina o destrueix el medi ambient o l’ecosistema humà del territori (paradoxa: defensem l’ecosistema de les truites de riu, però no l’ecosistema humà local)?\nS’ha de determinar el balanç net del que aporta el turisme. Perquè sense exigències ni protecció també donen diners molts altres negocis, com ara la prostitució. O qualsevol indústria que pugui empastifar els rius, o una plantació de marihuana... Oi que no tot s’hi val? No es pot continuar dissimulant la realitat. I de la mateixa manera que indústries com l’energia nuclear o l’extracció de petroli, o la tala d’arbres, no són sostenibles a llarg termini i empastifen l’hàbitat, tampoc ho és el turisme de masses. El planeta, simplement, no ho resisteix.\nUna de les diferències (una més) entre el nord i el sud d’Europa és que, al nord, aquests dubtes se’ls plantegen tots els polítics -de dretes i d’esquerres-. Aquí, per contra, qüestions tan cabdals semblen exclusives de moviments alternatius. Per això convé remarcar que, independentment del posicionament ideològic, les preguntes que es fa la senyora Ada Colau són les correctes.


El viatge d’en Quim amb la Selecció Catalana - General - Federació Catalana de Voleibol\nEn Quim viu a Puigcerdà. Té 13 anys i en fa 4 que entrena a voleibol amb un grup de nenes, però fins ara, mai havia pogut disputar un partit oficial ni havia estat federat en aquest esport. La força de voluntat, la constància, l’esforç i la superació l’han portat a debutar com a jugador de voleibol sent titular de la Selecció Catalana de Voleibol Infantil Masculina en el Campionat d’Espanya de Seleccions Autonòmiques, celebrat a Valladolid. En Quim ha passat de no tenir equip amb el que disputar partits oficials a jugar davant més de 400 persones. Un viatge que ha viscut intensament.\nPerquè vas començar a jugar a voleibol?\nPer que la meva germana jugava a voleibol i jo m’anava fixant en ella i m’agradava el que feia ella. Així vaig començar a jugar. És un esport que em serveix per desconnectar de tot. Si alguna cosa no va bé o hi ha moments difícils em serveix per oblidar-me, divertir-me i fer el que a mi m’agrada.\nQuants dies entrenes? I amb qui?\nEntreno dos dies a la setmana, dues hores cada dia. Al meu equip hi ha dos nens i 8 nenes perquè és un poble petitó i la gent prefereix fer altres coses que no siguin el voleibol.\nPerò no jugueu, només entreneu.\nSí, però entrenem i ho donem tot perquè ens agrada aquest esport.\nAixò ha de ser complicat, no?\nSí, perquè sempre tenim l’esperança que a final de mes, o després d’un altre mes, tindrem un torneig o un partit amistós amb un altre equip mixt. Però nosaltres entrenem com si cada cap de setmana tinguéssim un partit. Ho donem tot als entrenaments\nAixò vol dir que no estàs federat.\nNo. Entreno simplement perquè m’agrada. Penso que podria arribar lluny en aquest esport i penso que és una cosa que m’agrada moltíssim.\nI com arribes sense tenir equip a entrar a la selecció?\nUn dia els meus pares, a la meva habitació, em van dir ‘aquest cap de setmana, diumenge, aniràs a fer unes proves per intentar entrar a la selecció catalana de voleibol’. Aquí ja vaig començar a estar eufòric. Fins fa un any no sabia el que era el CESA (Campionat d’Espanya de Seleccions Autonòmiques, i això que sempre m’he intentat informar tot el que he pogut.\nAl primer entrenament em vaig ‘cagar’ perquè el primer que vaig pensar és que no entraria, ni arribaria gens lluny. Com podia ser que un nen que entrena amb nenes pogués entrar a la Selecció Catalana...? Però al final era divertit. Cada dijous quan arribava a casa, entrava a la web de la Federació Catalana de Voleibol i mirava les llistes i veure el meu nom em posava molt content.\nCom ho han viscut a casa teva?\nM’han donat molt de suport i sempre m’han ajudat moltíssim i m’han motivat. Sobretot també la gent del meu club. M’han entrenat dur i m’han ajudat a tot!\nI quan et van dir que eres part de la Selecció Catalana Infantil Masculina que vas pensar?\nSimplement va ser un moment per a mi. No ho vaig voler expressar davant els companys que havien de marxar. Però tenia una sensació de ‘per fi has aconseguit el que volies’. Per fi aconseguia l’objectiu pel que portava tants mesos lluitant. L’únic que vaig fer en aquell moment va ser somriure, però quan vaig sortir de l’edifici el primer que vaig fer va ser abraçar al meu pare, perquè en ell li agrada molt el voleibol.\nHas notat algun tipus de diferència entre els teus companys i tu?\nSento que sóc un noi a qui li agrada el voleibol igual que en ells i que juga a voleibol igual que ells. Estigui federat o no, no té perquè influir en la igualtat entre nosaltres. Som iguals.\nEl teu primer partit com a federat ha estat amb la Selecció Catalana de Voleibol...\nHo recordaré sempre. Va ser amb Galicia amb victòria per 3-0 i a més, sortint de titular. Cada punt era com l’últim.\nCom han anat aquests dies a Valladolid?\nEls meus companys són increïbles i tot ha anat perfecte\nCom veus tornar a la realitat?\nEm sap molt greu. Tant de bo aquest campionat hagués durat un mes més o dos. És voleibol i que duri el que vulgui.\nI ara què faràs?\nEntrenaré ‘súper’ dur i tot allò que hagi de fer amb el meu club ho faré, partits amistosos, tornejos... Faré tot el que faci falta i si l’any que ve puc tornar a viure aquesta experiència hi tornaré de cap.\nDe què t’ha servit aquesta experiència?\nHe après moltíssim. He après a perdre, he après a guanyar, a controlar les emocions, a divertir-me. He après moltíssim.\nI ara, tornar a entrenar sense objectius...\nSí que tinc un objectiu! El meu objectiu és arribar lluny en aquest esport. I no pararé fins aconseguir-ho.\nI entrenant a Puigcerdà és possible?\nCrec que si venint de Puigcerdà he entrat a la Selecció Catalana perquè no podria entrar a l’espanyola o en un equip gran. També em plantejo anar la propera temporada anar a un equip federat, ja ho hem parlat amb els meus pares.\nJugues de col·locador. T’agrada?\nLa meva posició és ser col·locador i m’agrada. I des de que em van assignar aquesta posició al meu club practicava moltíssim la col·locació. Però en un futur m’agradaria ser lliure, perquè m’agrada molt defensar. Crec que vaig amb actitud a totes les pilotes difícils, sempre penso que puc arribar.\nCom ha anat el Campionat d’Espanya? Ha estat com un somni?\nM’he quedat al·lucinat amb la grada. La nostra afició és perfecta, no ens podien animar millor. Dins meu era... Uau! Tant com un somni no, però tot plegat m’ha al·lucinat bastant. Tampoc ha estat fàcil viure-ho, però...


Últimes dades: Més morts i contagis per coronavirus a TGN i l'Ebre aquest dissabte\nLes comarques de Tarragona registren 2 morts i 95 nous casos de coronavirus\nLes xifres acumulades són de 5.201 casos i 464 defuncions\nRedacció dissabte, 29 d’agost 2020 - 10:42h | Actualitzat a 2020-08-29 11:26h\nSi bé les dades d'aquest divendres podien albirar cert optimisme, sense cap defunció, aquest dissabte, 29 d'agost, tornen les males notícies a les nostres comarques. Dues persones han mort per coronavirus en les darreres 24 hores a les comarques de Tarragona, segons el darrer balanç facilitat pel Departament de Salut. Així mateix, la demarcació ha sumat 95 nous casos de Covid-19. D'aquesta manera, des de l'inici de la pandèmia, al Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre hi ha hagut 5.201 contagis de coronavirus, mentre que 464 persones han perdut la vida.\nPer regions sanitàries, a la del Camp de Tarragona aquest dissabte s'han registrat 78 nous positius en Covid-19, elevant la xifra total a 4.142 contagis. A més, en les darreres hores 2 persones han mort, així que el total de morts acumulades és de 400. Pel que fa al risc de rebrot, però, s'ha registrat un lleuger descens, situant-se al 183,03 (9,84 punts menys que aquest divendres). Mentrestant, l'Rt, la velocitat de propagació del virus, també disminueix i se situa en l'1,10.\nPel que fa als ingressos hospitalaris, les dades facilitades per Salut indiquen que hi ha 45 persones als hospitals tarragonins, 9 de les quals a la Unitat de Cures Intensives. La mitjana d'edat dels contagis a Tarragona és de 37,55 anys.\nA la ciutat de Reus, zona on la situació està més complicada, s'han registrat 19 casos nous, elevant la xifra total a 923. Pel que fa a les defuncions, se n'han registrat dues de noves, les úniques a la regió sanitària. El total de persones que han mort per Covid-19 a Reus és de 52. El risc de rebrot disminueix lleugerament, situant-se al 433,09, mentre que l'Rt és d'1,15.\nEl risc de rebrot augmenta a les Terres de l'Ebre\nA la regió sanitària de les Terres de l'Ebre s'han registrat 17 nous casos de coronavirus, deixant la xifra d'acumulat en 1.059. Aquest dissabte tampoc s'ha registrat cap defunció, així que la xifra es manté en 64 defuncions. Respecte el risc de rebrot, ha augmentat 2,87 punts i se situa en 90,97, mentre que l'Rt és de 0,76. Segons Salut, als hospitals ebrencs hi hauria ara mateix 10 persones ingressades, 2 de les quals a l'UCI.


Ribesalbes: un enclave de la ceramica en la plana baixa de castello en una página PDF para descargar libros gratis\nLa historia reciente de Ribesalbes, desde los primeros indicios de la Revolución Industrial en la localidad hasta la segunda gran transformación en la producción, que coincide con la apertura de España a Europa, es recogida en esta obra que por primera vez estudia la historia contemporánea de la localidad. En la segunda mitad del siglo xx se produjeron los primeros cambios en la vida de los vecinos de Ribesalbes que, como se plasma en el libro, atienden a procesos de producción, a cambios políticos y sociales que también están relacionados con la modernización del municipio.\nLa història recent de Ribesalbes, des dels primers indicis de la Revolució Industrial en la localitat fins a la segona gran transformació en la producció, que coincideix amb l'obertura d'Espanya a Europa, és arreplegada en aquesta obra que per primera vegada estudia la història contemporània de la localitat. En la segona meitat del segle xx es van produir els primers canvis en la vida dels veïns de Ribesalbes que, com es plasma en el llibre, atenen a processos de producció, a canvis polítics i socials que també estan relacionats amb la modernització del municipi.\nEl autor es IVAN MEDALL CHIVA escribió un interesante libro titulado Ribesalbes: un enclave de la ceramica en la plana baixa de castello. El libro de la publicó la editorial UNIVERSIDAD JAUME I. SERVICIO DE COMUNICACION Y PUBLICACIONE, y en este momento por el libro de Ribesalbes: un enclave de la ceramica en la plana baixa de castello PDF ISBN (9788415443742) es necesario pagar 15.00 euros por copia. Sin embargo, en nuestro sitio, Le ofrecemos descargar el libro Ribesalbes: un enclave de la ceramica en la plana baixa de castello EPUB y otros formatos totalmente gratis para leer en el ordenador u otros dispositivos electrónicos. Con nosotros usted puede encontrar otros libros del autor IVAN MEDALL CHIVA, que te pueden gustar, igual que el libro de Ribesalbes: un enclave de la ceramica en la plana baixa de castello EPUB. Únete a nuestra comunidad y recibe gratis el libro de Ribesalbes: un enclave de la ceramica en la plana baixa de castello EPUB y otros, no menos interesantes de la edición.\nReseñas de libro Ribesalbes: un enclave de la ceramica en la plana baixa de castello\nDescargar EBOOK Ribesalbes: un enclave de la ceramica en la plana baixa de castello autor IVAN MEDALL CHIVA gratis online


ORDENANÇA FISCAL NÚM. 2 (2019)\nArticle 1. Fet imposable.\n1. L'Impost sobre activitats econòmiques és un tribut municipal, directe i de caràcter real, el fet imposable del qual és el mer exercici, en el territori nacional, d'activitats empresarials, professionals o artístiques.\n2. Es consideren, als efectes d'aquest impost, activitats empresarials les de ramaderia independent, les mineres, industrials, comercials i de serveis.\nArticle 2. Subjectes passius.\n1. Són subjectes passius les persones físiques o jurídiques i les entitats a què es refereix l'article 35.4 de la Llei general tributària sempre que realitzin en territori nacional qualsevol de les activitats que originen el fet imposable.\nArticle 3. Responsables i successors.\nArticle 4. Beneficis fiscals de caràcter obligatori.\n1. Estan exempts de l'impost:\nL'Estat, les Comunitats Autònomes i les Entitats Locals, així com els Organismes autònoms de l'Estat i les Entitats de dret públic de caràcter anàleg de les Comunitats Autònomes i de les Entitats Locals.\nEls subjectes passius que iniciïn l'exercici de la seva activitat en territori espanyol, durant els dos primers períodes impositius d'aquest impost en què es dugui a terme l'activitat.\nAls efectes, es considerarà que es produeix aquest inici quan es tracti d'entitats de nova creació o quan, havent estat creades amb anterioritat, hagin romàs inactives des de la seva constitució. Tanmateix, no es considerarà que s'ha produït l'inici quan, encara que es tracti d'un nou subjecte passiu, l'activitat s'hagi exercit anteriorment sota altra titularitat, condició que concorre en els casos de:\nFusió, escissió o aportació de branques d'activitat.\nTransformació de societats.\nCanvi en la personalitat jurídica tributària de l'explotador quan l'anterior titular mantingui una posició de control sobre el patrimoni afecte a l'activitat en la nova entitat.\nEls següents subjectes passius:\nLes persones físiques.\nEls subjectes passius de l'Impost sobre societats, les societats civils i les entitats de l'article 35.4 de la Llei general tributària que tinguin un import net de la xifra de negocis inferior a 1.000.000 €.\nQuant als contribuents per l'Impost sobre la renda de no residents, l'exempció només afectarà als que operin en Espanya mitjançant establiment permanent, sempre que tinguin un import net de la xifra de negocis inferior a 1.000.000 €.\nA efectes de l'aplicació de l'exempció prevista en aquesta lletra, es tindran en compte les següents regles:\n1a) L'import net del volum de negoci comprendrà, segons l'article 35.2 del Codi de Comerç i la norma d'elaboració dels comptes anuals 11a. del Pla General de Comptabilitat, aprovat pel reial decret 1514/2007, de 16 de novembre, els imports de la venda dels productes i de la prestació de serveis o altres ingressos corresponents a les activitats ordinàries de les societats deduïdes les bonificacions i demés reduccions sobre les vendes, així com l'impost sobre el valor afegit i altres impostos directament relacionats amb l'esmentat volum de negoci.\n2a) L'import net de la xifra de negocis serà, en el cas dels subjectes passius de l'Impost sobre societats o dels contribuents per l'Impost sobre la renda de no residents, el del període impositiu respecte del qual hagués finalitzat el termini de presentació de declaracions per aquests tributs l'any anterior al de l'acreditament de l'Impost sobre activitats econòmiques. En el cas de les societats civils i les entitats a què es refereix l'article 35.4 de la Llei general tributària, l'import net de la xifra de negocis serà el que correspongui al penúltim any anterior al de l'acreditament d'aquest impost. Si el dit període impositiu hagués tingut una durada inferior a l'any natural, l'import net de la xifra de negocis s'elevarà a l'any.\n3a) Per al càlcul de l'import de la xifra de negocis es tindrà en compte el conjunt de les activitats econòmiques exercides pel subjecte passiu.\nNo obstant, quan l'entitat formi part d'un grup de societats en el sentit de l'article 42 del Codi de Comerç, l'import net de la xifra de negocis es referirà al conjunt d'entitats que pertanyin al grup.\nA aquests efectes es defineix el grup de societats com el integrat per la societat dominant i una o vàries societats dominades. Es considera dominant a la societat mercantil que sigui soci de una altra societat, respecte de la qual:\nTingui la majoria dels drets de vot, directament o com a resultat d'acords celebrats amb altres socis.\nTingui la facultat de nomenar o destituir a la majoria dels membres de l'òrgan d'administració o hagi nomenat, exclusivament amb els seus vots, la majoria dels membres de l'òrgan d'administració.\nAixí mateix, es presumeix que hi ha unitat de decisió quan una o vàries societats es trobin sota direcció única. En particular, quan la majoria dels membres de l'òrgan d'administració de la societat dominada siguin membres de l'òrgan d'administració o alts directius de la societat dominant o d'altra dominada per aquesta.\n4a) En el supòsit dels contribuents per l'impost sobre la renda de no residents, s'atendrà a l'import net de la xifra de negocis imputable al conjunt dels establiments permanents situats en territori espanyol.\nLes entitats gestores de la Seguretat Social i les Mutualitats de Previsió Social regulades en el text refós de la Llei d'ordenació i supervisió de les assegurances privades, aprovat per Reial decret legislatiu 6/2004, de 29 d'octubre.\nEls organismes públics d'investigació i els establiments d'ensenyament en tots els seus graus costejats íntegrament amb fons de l'Estat, de les Comunitats Autònomes, o de les Entitats Locals, o per fundacions declarades benèfiques o d'utilitat pública, i els establiments d'ensenyament en tots els seus graus que, mancant d'ànim de lucre, estiguin en règim de concert educatiu, fins i tot si faciliten als seus alumnes llibres o articles d'escriptori o els presten els serveis de mitja pensió o internat, i encara que, per excepció, venguin al mateix establiment els productes dels tallers dedicats al dit ensenyament, sempre que l'import d'aquesta venda, sense utilitat per a cap particular o tercera persona, es destini, exclusivament, a l'adquisició de matèries primes o al sosteniment de l'establiment.\nLes associacions i fundacions de disminuïts físics, psíquics i sensorials, sense ànim de lucre, per les activitats de caràcter pedagògic, científic, assistencials i d'ocupació que per a l'ensenyament, educació, rehabilitació i tutela de disminuïts realitzin, encara que venguin els productes dels tallers dedicats a les esmentades finalitats, sempre que l'import d'aquesta venda, sense utilitat per a cap particular o tercera persona, es destini, exclusivament, a l'adquisició de matèries primes o al sosteniment de l'establiment.\nLa Creu Roja.\nEls subjectes passius als que els sigui d'aplicació l'exempció en virtut de tractats o convenis internacionals.\nA l'empara del que disposa l'article 15.2 de la Llei 49/2002, de 23 de desembre, de règim fiscal de les entitats sense finalitats lucratives i dels incentius fiscals al mecenatge, estaran exemptes, per les explotacions econòmiques detallades en l'article 7 de dita llei que desenvolupin en compliment del seu objecte o finalitat específica, les següents entitats sense finalitats lucratives, sempre que compleixin els requisits establerts a l'article 3 de la mateixa llei:\nLes associacions declarades d'utilitat pública.\nLes organitzacions no governamentals de desenvolupament a què es refereix la Llei 23/1998, de 7 de juliol, de cooperació internacional per al desenvolupament, sempre que estiguin constituïdes com a fundacions o associacions.\nLes federacions esportives espanyoles, les federacions esportives territorials d'àmbit autonòmic integrades en les anteriors, el comitè olímpic espanyol i el comitè paralímpic espanyol.\nLes federacions i associacions de les entitats sense finalitats lucratives a què es refereixen la lletres anteriors.\n2. Els subjectes passius a què es refereixen les lletres A),B), D), G) i H) de l'apartat 1 anterior no estaran obligats a presentar declaració d'alta en la matrícula de l'impost.\n3. Els beneficis regulats en les lletres E) i F) de l'apartat 1 anterior tindran caràcter pregat i es concediran, quan procedeixi, a instància de part.\n4. L'aplicació de l'exempció de la lletra I) de l'apartat 1 anterior estarà condicionada a que l'entitat comuniqui a l'Ajuntament que s'ha acollit al règim fiscal especial i al compliment dels requisits establerts en la Llei 49/2002, de 23 de desembre, de règim fiscal de les entitats sense finalitats lucratives i dels incentius fiscals al mecenatge.\n5. Les cooperatives, llurs unions, federacions i confederacions, així com les societats agràries de transformació, gaudiran de la bonificació del 95% de la quota prevista en la Llei 20/1990, de 19 de desembre, sobre règim fiscal de les cooperatives.\n6. Els que iniciïn l'exercici de qualsevol activitat professional classificada en la secció segona de les tarifes de l'impost gaudiran d'una bonificació del 50 per 100 de la quota corresponent, durant els cincs anys d'activitat següents a la conclusió del segon període impositiu de desenvolupament de la mateixa. Aquest període caducarà una vegada transcorreguts cinc anys des de la finalització de l'exempció prevista en la lletra B) de l'apartat 1 d'aquest article.\n7. A l'empara del que preveu la nota comuna primera a la divisió 6 de les tarifes de l'impost, quan els locals en què es realitzin les activitats classificades en aquesta divisió restin tancats més de tres mesos per la realització d'obres majors per a les quals es requereixi l'obtenció de llicència urbanística, la quota tributària del període impositiu corresponent es reduirà en proporció al nombre de dies que resti tancat el local.\n8. A l'empara del que preveu la nota comuna segona a la divisió 6 de les tarifes de l'impost, quan es duguin a terme obres a les vies públiques, que tinguin una duració superior als tres mesos i afectin als locals en què es realitzin activitats classificades en aquesta divisió que tributin per quota municipal, es concedirà una reducció de fins al 80% de la quota tributària del període impositiu corresponent, atenent al grau d'afectació dels locals per les dites obres.\n9. Les reduccions regulades en els apartats 7 i 8 anteriors abasten exclusivament a la quota tributària, integrada per la quota de tarifa ponderada pel coeficient previst en l'article 8 i modificada, si s'escau, per aplicació del coeficient de situació fixat en l'article 9 d'aquesta ordenança, i es concediran per l'Ajuntament a sol·licitud dels contribuents afectats. L'acord de concessió fixarà el percentatge de reducció i inclourà, si s'escau, el reconeixement del dret a la devolució de l'import reduït.\nArticle 5. Bonificacions de caràcter potestatiu.\n1. A l'empara del que disposa l'article 88.2.a) del text refós de la Llei reguladora de les Hisendes Locals, aprovat per Reial Decret Legislatiu 2/2004, de 5 de març, els que iniciïn l'exercici de qualsevol activitat empresarial, i tributin per quota municipal, gaudiran d'una bonificació del 50% de la quota tributària durant els 5 anys a comptar des de l'inici de l'activitat o si s'escau des de la fi de l'exempció prevista en la lletra b) de l'apartat 1. de l'article anterior. Aquest període caducarà, en tot cas, una vegada transcorreguts 5 anys.\nPer poder gaudir de la bonificació es requereix que l'activitat econòmica no s'hagi exercit anteriorment sota cap altra titularitat, en els termes regulats en l'apartat B de l'article 4.1 de la present ordenança.\nQuan es tracti de subjectes passius per l'impost que ja estiguessin realitzant en el municipi activitats empresarials subjectes al mateix, no es considerarà que s'inicia una nova activitat en els següent casos:\nQuan l'alta sigui deguda a canvis normatius en la regulació de l'impost.\nQuan l'alta sigui conseqüència d'una reclassificació de l'activitat que s'estava exercint.\nQuan l'alta suposi l'ampliació o reducció de l'objecte material de l'activitat que ja s'estava realitzant.\nQuan l'alta sigui conseqüència de l'obertura d'un nou local per a la realització d'una activitat per a la qual ja s'estava tributant.\n2. A l'empara del que disposa l'article 88.2.b) del text refós de la Llei reguladora de les Hisendes Locals, aprovat per Reial Decret Legislatiu 2/2004, de 5 de març, gaudiran d'una bonificació del 50% de la quota tributària del període impositiu corresponent els subjectes passius per quota municipal que incrementin entre 1 i 4 treballadors la mitjana de la plantilla de treballadors amb contracte indefinit afectes al conjunt de les activitats desenvolupades en el municipi, sempre que dit treballador provingui de l'atur o en el supòsit de nova contractació. Aquest percentatge de bonificació serà del 30% quan dit increment sigui de 5 o més treballadors.\nL'increment s'obtindrà per diferència entre la mitjana de la plantilla del període impositiu immediat anterior al d'aplicació de la bonificació i l'anterior a aquell. Per calcular aquesta mitjana e la plantilla es multiplicarà el nombre de treballadors amb contracte indefinit existent en cada període pels dies que han estat en actiu durant el mateix i es dividirà el resultat pels dies de durada del període, o per 365 dies si és d'un any, amb les següents especialitats:\na) En els supòsits de absorció, fusió i transformació d'empreses, el còmput de les plantilles de l'any base es realitza atenent la situació conjunta de les empreses afectades abans i després de l'operació.\nb) En el supòsit de subjectes passius que realitzin activitats en més d'un municipi no es considerarà increment de plantilla el trasllat de treballadors que ja formaven part de l'empresa a centres d'activitat situats en el municipi.\nc) Quan es tracti de treballadors a temps parcial, es calcularà el nombre equivalent d'ells en funció de la durada d'una jornada laboral completa.\nAquesta bonificació és incompatible amb la regulada en l'apartat anterior, i s'haurà de sol·licitar dintre del primer trimestre de l'any en el qual és d'aplicació, juntament amb la documentació acreditativa. L'acord de concessió inclourà, si s'escau, el càlcul de la quota tributària bonificada, que integrarà la liquidació del període impositiu corresponent.\n3. A l'empara del que disposa l'article 88.2.c) del text refós de la Llei reguladora de les Hisendes Locals, aprovat per Reial decret legislatiu 2/2004, de 5 de març, gaudiran d'una bonificació del 50% de la quota tributària corresponent els subjectes passius per quota municipal que produeixin i facin servir, per al desenvolupament de les activitats que duguin a terme en el municipi, energia obtinguda en instal·lacions per a l'aprofitament d'energia eòlica, solar, a partir de biomassa o a partir de sistemes de cogeneració, sempre que realitzin la producció en instal·lacions ubicades al terme municipal i dediquin l'energia així obtinguda a activitats pròpies que realitzin en el municipi. Si el subjecte passiu es limita a fer servir d'aquest tipus d'energia, sense produir-ne, el seu consum ha de representar, al menys, un 80% del total de la energia que utilitzi per les activitats realitzades en el municipi. En el primer supòsit, es bonificarà la quota tributària de l'activitat productiva, així com les quotes de la resta de les activitats en les quals es consumeixi l'energia obtinguda i aquest consum representi, com a mínim el 80% del total de l'energia utilitzada. En el segon supòsit, es bonificaran les quotes tributàries de les activitats del titular que compleixin el requisit establert.\nLa bonificació de caràcter pregat i una durada màxima de 5 períodes impositius, a comptar des del començament de la producció o de la utilització de l'energia, i s'aplicarà a les liquidacions que no hagin adquirit fermesa al moment de la presentació de la sol·licitud.\nAquesta bonificació és incompatible amb la regulada en els apartats anteriors i s'aplicarà sobre la quota tributària resultant d'aplicar les bonificacions a què es refereixen els apartats 5 i 6 de l'article 4t d'aquesta ordenança, quan sigui procedent.\n4. A l'empara del que preveu la nota comuna primera a la divisió 6 de les tarifes de l'impost, quan els locals en què es realitzin les activitats classificades en aquesta divisió restin tancats més de tres mesos per la realització d'obres majors per a les quals es requereixi l'obtenció de llicència urbanística i/o comunicació prèvia o declaració responsable, la quota tributària del període impositiu corresponent es reduirà en proporció al nombre de dies que resti tancat el local.\n5. A l'empara del que preveu la nota comuna segona a la divisió 6 de les tarifes de l'impost, quan es duguin a terme obres a les vies públiques, que tinguin una duració superior als tres mesos i afectin als locals en què es realitzin activitats classificades en aquesta divisió que tributin per quota municipal, es concedirà una reducció de fins al 80% de la quota tributària del període impositiu corresponent, atenent al grau d'afectació dels locals per les dites obres.\n6. Les reduccions regulades en els apartats 3 i 4 anteriors es concediran per l'Ajuntament a sol·licitud dels contribuents afectats. L'acord de concessió fixarà el percentatge de reducció i inclourà, si s'escau, el reconeixement del dret a la devolució de l'import reduït.\n7. Les bonificacions i reduccions establertes en aquest article abasten exclusivament a la quota tributària, integrada per la quota de tarifa ponderada pel coeficient previst en l'article 8 i modificada, si s'escau, per aplicació del coeficient de situació fixat en l'article 9 d'aquesta ordenança.\nArticle 6. Procediment de concessió de beneficis fiscals.\n1. Les sol·licituds per als reconeixement dels beneficis fiscals amb caràcter pregat regulats als articles 4t i 5è d'aquesta ordenança, quan no tinguin regulat un termini específic de presentació, s'han de presentar durant el primer trimestre de l'any o juntament amb la declaració d'alta per l'impost, a l'entitat que dugui a terme la gestió censal, i hauran d'anar acompanyades de la documentació acreditativa. No obstant això, els beneficis sol·licitats abans que la liquidació corresponent adquireixi fermesa tindran efectes des de l'inici del període impositiu a què es refereix la sol·licitud, sempre que en la data de meritació del tribut haguessin concorregut els requisits legalment exigibles per al seu gaudiment.\n2. El termini de resolució dels expedients corresponents serà de sis mesos, a comptar des de la data en què la sol·licitud hagi entrat al registre de l'òrgan competent per a la seva tramitació. Posat que no s'hagi resolt en aquest termini, la sol·licitud ha d'entendre's desestimada.\nLa quota tributària serà la resultant d'aplicar les tarifes de l'impost, el coeficients de ponderació i situació regulats en els articles 8è i 9è de la present ordenança, així com les bonificacions i reduccions regulades en els articles 4t i 5è anteriors.\nArticle 8. Coeficient de ponderació.\nD'acord amb el que preveu l'article 86 del text refós de la Llei reguladora de les hisendes locals, aprovat per Reial decret legislatiu 2/2004, de 5 de març, sobre les quotes municipals fixades en les tarifes de l'impost s'aplicarà, en tot cas, un coeficient de ponderació, determinat en funció de l'import net de la xifra de negocis del subjecte passiu, segons el quadre següent:\nImport net de la xifra de negocis (euros)\nDes d'1.000.000,00 fins 5.000.000,00\nDes de 5.000.000,01 fins 10.000.000,00\nDes de 10.000.000,01 fins 50.000.000,00\nDes de 50.000.000,01 fins 100.000.000,00\nMés de 100.000.000,00\nSense xifra neta de negoci\nAls efectes de l'aplicació d'aquest coeficient, l'import net de la xifra de negocis del subjecte passiu serà el corresponent al conjunt d'activitats econòmiques exercides pel mateix i es determinarà d'acord amb allò previst en la lletra C) de l'apartat 1 de l'article 4t d'aquesta ordenança.\nEl coeficient 1,31 s'aplicarà en tot cas per a la determinació de la quota corresponent a les activitats desenvolupades pels subjectes passius no residents que operin sense establiment permanent.\nQuan al moment de practicar la liquidació es desconegui l'import net de la xifra de negocis per causes imputables al subjecte passiu, es podrà efectuar una liquidació provisional amb aplicació del coeficient 1,31, a expenses de la regularització posterior que sigui procedent.\nArticle 9. Coeficients de situació.\n1. Als efectes del que preveu l'article 87 del text refós de la Llei reguladora de les hisendes locals, aprovat per Reial decret legislatiu 2/2004, de 5 de març, les vies públiques d'aquest municipi es classifiquen en 5 categories fiscals. Annex a aquesta ordenança figura l'índex alfabètic de les vies públiques amb expressió de la categoria fiscal que correspon a cadascuna d'elles.\n2. Les vies públiques que no apareguin relacionades a l'índex alfabètic abans esmentat seran considerades de darrera categoria, i romandran en la susdita classificació fins al primer de gener de l'any següent a aquell en què el Ple d'aquest Ajuntament aprovi la categoria fiscal corresponent i la inclusió a l'índex alfabètic de vies públiques.\n3. Sobre les quotes incrementades per aplicació del coeficient assenyalat a l'article 8è. d'aquesta Ordenança, i atenent la categoria fiscal de la via pública on radica físicament el local en què es realitza l'activitat econòmica, s'estableix la taula de coeficients següent:\nCATEGORIA FISCAL DE LES VIES PÚBLIQUES:\n4. El coeficient aplicable a qualsevol local ve determinat pel corresponent a la categoria del carrer on tingui assenyalat el número de policia o estigui situat l'accés principal.\nArticle 10. Període impositiu i acreditament.\n1. El període impositiu coincideix amb l'any natural, excepte quan es tracta de declaracions d'alta per inici d'una activitat; en aquest cas comprendrà des de la data de començament de l'activitat fins el final de l'any natural.\n2. L'impost s'acredita el primer dia del període impositiu i les quotes són irreductibles, excepte quan, en els casos de declaració d'alta per inici d'activitat, el dia de començament no coincideixi amb l'any natural, supòsit en el qual les quotes es calcularan proporcionalment al nombre de trimestres naturals que resten per finalitzar l'any, inclòs el de començament de l'exercici de l'activitat.\nTambé, i en el cas de baixa per cessament en l'exercici de l'activitat, les quotes seran prorratejables per trimestres naturals, exclòs aquell en què es produeixi aquest cessament. A tal fi els subjectes passius podran sol·licitar la devolució de la part de la quota corresponent als trimestres naturals en els quals no s'hagués exercit l'activitat.\nNo obstant allò disposat en els paràgrafs anteriors, en els supòsits de fusions, escissions i aportacions de branques d'activitat regulats en el Capítol VIII del Títol VII del text refós de la Llei de l'Impost sobre societats, aprovat per Reial decret legislatiu 4/2004, de 5 de març, les declaracions d'alta i baixa que hagin de presentar respectivament les entitats que iniciïn i cessin l'exercici de l'activitat, causaran efectes a partir de l'1 de gener de l'any següent a aquell en el qual es produeixi la fusió, escissió o aportació de branca d'activitat de què es tracti. En conseqüència, respecte de l'any en el qual tingui lloc l'operació no procedirà cap devolució o ingrés, derivats del prorrateig de les quotes pels trimestres durant els quals aquestes entitats hagin fet efectivament l'activitat.\n3. En les activitats de serveis d'espectacles i de promoció immobiliària, la part de la quota corresponent als espectacles celebrats i als metres quadrats venuts s'acredita quan es celebren els espectacles o es formalitzen les alienacions, respectivament.\nArticle 11. Règim de declaració i d'ingrés.\n1. És competència de l'Ajuntament la gestió tributària d'aquest impost, que comprèn les funcions de concessió i denegació de beneficis fiscals, realització de les liquidacions que condueixin a la determinació dels deutes tributaris, emissió dels instruments de cobrament, resolució dels recursos que s'interposin contra els susdits actes, i actuacions per a la informació i l'assistència al contribuent.\n2. Contra els actes de gestió tributària, competència de l'Ajuntament, els interessats poden formular recurs de reposició, previ al contenciós administratiu, en el termini d'un mes a comptar des de l'endemà al de la notificació expressa o al de la finalització del període d'exposició pública dels padrons corresponents.\n3. La interposició de recursos no paralitza l'acció administrativa de cobrament, llevat que, dins el termini previst per a interposar-los, l'interessat sol·liciti la suspensió de l'execució de l'acte impugnat i adjunti garantia suficient. En casos excepcionals, però, l'òrgan competent pot acordar la suspensió del procediment, sense presentació de garantia, quan el recurrent justifiqui la impossibilitat de presentar-la o demostri fefaentment que hi ha errors materials en la liquidació que s'impugna.\nNo obstant l'anterior, si la impugnació afecta a un acte censal no se suspendrà en cap cas, per aquest fet, el procediment de cobrament de la liquidació que se'n derivi, sense perjudici que, si la resolució que es dicti en matèria censal afecta al resultat de la liquidació pagada, es dugui a terme la corresponent devolució d'ingressos.\n4. Les liquidacions d'ingrés directe han de ser satisfetes en els períodes fixats en l'article 62 de la Llei general tributària.\nTranscorregut el període voluntari de cobrament sense que s'hagi efectuat l'ingrés s'iniciarà el període executiu, que determinarà l'exigència dels interessos de demora i dels recàrrecs en els termes prevists als articles 26 i 28 de la Llei general tributària.\n5. Les quantitats degudes acrediten interès de demora des de l'endemà del venciment del deute en període voluntari fins al dia del seu ingrés, i s'exigirà quan resulti exigible el recàrrec de constrenyiment ordinari, però no quan sigui exigible el recàrrec executiu o el recàrrec de constrenyiment reduït.\nEl tipus d'interès és el vigent al llarg del període en què s'acrediti, fixat conforme al que disposa l'article 26.6 de l'esmentada Llei general tributària.\nArticle 12. Comprovació i investigació.\nPer delegació del Ministeri responsable d'Hisenda o organisme/departament responsable, l'Ajuntament, o l'Ens al qual hagi delegat aquest les seves competències de gestió tributària, exercirà les funcions d'inspecció de l'impost, que comprendran la comprovació i la investigació, la pràctica de les liquidacions tributàries que, si s'escau, siguin procedents i la notificació de la inclusió, exclusió o alteració de les dades contingudes en les respectives matrícules, tot això referit, exclusivament, als supòsits de tributació per quota municipal.\nArticle 13è. Gestió per delegació.\n1. Si la gestió del tribut ha estat delegada en la Diputació de Barcelona, les normes contingudes en l'article 11è seran aplicables a les actuacions que ha de fer l'Administració delegada.\n2. Quan l'Administració estatal hagi delegat en la Diputació de Barcelona les funcions de gestió censal, l'Organisme de Gestió Tributària portarà a terme totes les actuacions necessàries per a mantenir i actualitzar la matrícula de contribuents, d'acord amb el que disposi la normativa d'aplicació.\n3. Totes les actuacions de gestió i recaptació que dugui a terme l'Organisme de Gestió Tributària s'ajustaran al que preveu la normativa vigent i a la seva ordenança general de gestió, liquidació, inspecció i recaptació, aplicable als processos de gestió dels ingressos locals, la titularitat dels quals correspon als municipis de la província de Barcelona que delegaren les seves facultats en la Diputació.\nArticle 14. Data d'aprovació i vigència.\nLa present Ordenança Fiscal va ser aprovada provisionalment pel Ple de l'Ajuntament el 25 d'octubre de 2018, quedant definitivament aprovada de forma automàtica al no haver-se presentat en contra cap reclamació i entrarà en vigor el mateix dia que es publiqui al Butlletí Oficial de la Província i s'aplicarà a partir de l'1 de gener de 2019. Es mantindrà vigent fins que es modifiqui o es derogui expressament. En cas de modificació parcial, els articles o parts d'articles no modificats restaran vigents.\nDisposició addicional Primera - Beneficis fiscals concedits a l'empara de la present ordenança.\nEls beneficis fiscals concedits a l'empara d'aquesta ordenança i que es puguin estendre a exercicis successius al del seu reconeixement, mantindran la seva vigència per a aquests exercicis futurs sempre i quan es prevegi la seva concessió a l'ordenança fiscal corresponent a l'any en qüestió i, en tot cas, es requerirà que el subjecte passiu reuneixi els requisits que per al seu gaudiment s'estableixi a dita ordenança que li resulti d'aplicació l'exercici objecte de tributació.\nAixí mateix, la quantia i abast del benefici fiscal seran, per a cada exercici objecte de tributació, els que determini l'ordenança fiscal reguladora del present impost vigent per a l'exercici que es tracti.\nDisposició addicional Segona - Modificació dels preceptes de l'ordenança i de les referències que fa a la normativa vigent, amb motiu de la promulgació de normes posteriors.\nLes modificacions produïdes per Llei de Pressupostos Generals de l'Estat o altra norma de rang legal que afectin a qualsevol element d'aquest Impost, seran d'aplicació automàtica dins de l'àmbit d'aquesta ordenança.\nCARRERER (ANNEX IAE)\n1 AL 27\n2 AL 30\n2 AL 22\nAGUSTINA D'ARAGÓ, D'\nAIGUA, DE L'\nALBERT EINSTEIN, D'\nALHAMBRA, DE L'\nALHAMBRA. DE L'\nALZINA, DE L'\nAMETLLER, DE L'\nAMISTAT, DE L'\nANGEL GUIMERÀ, D'\nANNE FRANK, D'\nANTIC CAMÍ RAL DE VALÈNCIA\n21 AL 43\n18 AL 38\nANTICS FORNS, DELS\nANTONI GAUDÍ, D'\nANTONIO MACHADO, D'\nAPEL.LES MESTRES, D'\nARCADI BALAGUER, D'\n40 AL 76\n27 AL 53\nAUSIÀS MARCH, D'\nAVELLANER, DE L'\nAVET, DE L'\nBARONA, DE LA\nBARQUES, DE LES\nBISBE URQUINAONA, DEL\n2 AL 36\nBLAS INFANTE, DE\nBOTIGUES, DE LES\nCAL GANXO, DE\nCAL MANTES, DE\nCAN RABADÀ, DE\nCAN ROCA, DE\nCAN SOLÉ, DE\nCAN VINADER, DE\nCAN VINYES, DE\nCANAL OLÍMPIC, DEL\n1 AL 17\n2 AL 16\nCANYES, DE LES\nCARAMELLES, DE LES\nCARLES RIBA, DE\nCATERINA ALBERT, DE\nCIRCUMVAL.LACIÓ, DE LA\nCIUTAT DE MÀLAGA, DE LA\nCOMTE GÜELL, DEL\nCONSTITUCIÓ, DE LA\n1 AL 85\n2 AL 60\n62 AL 100\n102 AL 228\n99 AL 207\n209 A LA FI\n230 AL 278\n280 AL 338\n340 A LA FI\nCORREDORA MESTRA, DE LA\nCORTS DE CADIS, DE LES\nCORUNYA, DE LA\nCOVA FUMADA, DE LA\nCREU, DE LA\nCREU DE MAIG, DE LA\nCULTURA, DE LA\nDÀLIA, DE LA\nDARRERE DE L'ESTACIÓ, DE\nDEPURADORA, DE LA\n2 AL 40\nDOCTOR BARRAQUER, DEL\nDOCTOR FERRAN, DEL\n2 AL 38\nDOCTOR FLEMING, DEL\n11 AL 65\n12 AL 56\nDOCTOR MARAÑON, DEL\nDOCTOR ROMUALD CLAVEROL\nDOCTOR TRUETA, DEL\n29 AL 45\n34 AL 54\nDOLORES IBARRURI, DE\nENLLAÇ, DE L'\nEQUADOR, DE L'\nESGLÉSIA, DE L'\n1 AL 81\n2 AL 100\nESPÍGOL, DE L'\nESTACIÓ, DE L'\nESTRELLA DE MAR, DE L'\nFARIGOLA, DE LA\nFEDERICA MONTSENY, DE\n1 AL 329\n2 AL 330\nFONDO DE CA N'AYMERIC\nFONT, DE LA\nFRANCESCA BONNEMAISON, DE\n152 AL 184\n155 AL 187\nGARCIA LORCA, DE\nGENERAL CASTAÑOS, DEL\nGENERAL PALAFOX, DEL\nGINESTA, DE LA\nGIRALDA, DE LA\nGÓMEZ DE LA SERNA, DE\nGUILLERMO MARCONI, DE\nHEURA, DE L'\nHOTEL, DE L'\nISAAC PERAL, D'\n2 AL 18\nJACINT VERDAGUER, DE\nJAUME I, DE\nJOAN XXIII, DE\nJOAN MARAGALL, DE\nJOANOT MARTORELL, DE\nJOAQUIM RUYRA, DE\nJOSEP CARNER, DE\nJOSEP M. DE SAGARRA, DE\nJUAN DE LA CIERVA, DE\nJUAN RAMON JIMÉNEZ, DE\nLIMAÑA, DE LA\nLLIBERTAT, DE LA\nLLUNA, DE LA\nLOLA ANGLADA, DE\n1 AL 87\nMANUEL DE FALLA, DE\nMANUEL GIRONA, DE\n1 AL 55\n2 AL 46\nMa. AURÈLIA CAPMANY\nMa. PEPA COLOMER\nMARIA RUBIES, DE\nMARINA, DE LA\n157 AL 195\n158 AL 194\n177 BIS AL 239\n192 AL 246\nMESQUITA DE CÓRDOVA, DE LA\nMIGUEL DELIBES, DE\nMIQUEL SERVET, DE\n43 AL 61\n44 AL 60\nMOLSA, DE LA\nMUNTANYA, DE LA\nMURALLA, DE LA\nNARCÍS MONTURIOL, DE\nNOGUERA, DE LA\nOLIVERA, DE L'\nOM, DE L'\nONES, DE LES\nONZE DE SETEMBRE, DE L'\nORTIGUES, DE LES\nPABLO PICASSO, DE\nPALMERES, DE LES\nPARC FORESTAL, DEL\nPAU CASALS, DE\nPENYETA ROJA, DE LA\nPEP VENTURA, DE\nPEREZ GALDÓS, DE\nPETÚNIA, DE LA\nPIETAT, DE LA\nPINEDA, DE LA\nPINTOR SERRA SANTA, DEL\nPIO BAROJA, DE\nPLACETA, DE LA\nPLATJA, DE LA\n2 AL 16 BIS\nPOMPEU FABRA, DE\nPRIMER DE MAIG, DEL\nRACONADA, DE LA\nRAFAEL CASANOVA, DE\n32 AL 40\nRAMON I CAJAL, DE\nRAMON OTERO PEDRAYO, DE\nREPÚBLICA ARGENTINA, DE LA\nRIBERA, DE LA\nRIBERA DE SANT PERE, DE LA\nRIERETA, DE LA\nROSA DELS VENTS, DE LA\nSALUT, DE LA\nSANT JAUME, DE\nSANT RAFAEL, DE\nSANT SALVADOR, DE\nSANTA MARIA, DE\nSANTA MARTA, DE\nSANTIAGO RUSIÑOL, DE\nSENTIU, DE LA\nTERESA CLARAMUNT, DE\nTORRAS I BAGES, DE\nTORREMORUNA, DE LA\nTRAMUNTANA, DE LA\nURUGUAI, DE L'\nVALERIA HALINÉ, DE\nVALLE INCLÁN, DE\nVELL DE CASTELLDEFELS\nVINYA, DE LA


Aventurers: descobrir els cinc continents - Diari de Terrassa\nLaura Massallé 15.01.2017 | 04:00\nDeixar la casa, la feina, els amics, la família i les obligacions per emprendre una aventura única: fer la volta al món. Recórrer els cinc continents i conèixer un munt de països, paisatges, cultures, formes de fer i d´entendre la vida és un somni compartit per molts però només alguns s´han atrevit a dur-lo a terme. Emprendre un viatge d´aquestes característiques pot ser difícil (cal renunciar a certes coses i persones, dir adéu a les pors€) però amb esforç i les idees clares res impedeix gaudir d´una experiència tan màgica com aquesta.\nHo corroboren la Carme Corretgé i en Xavi Molins, que han fet la volta al món en tres ocasions. La primera, la van començar a finals del 2004 amb l´objectiu de fer realitat el seu somni d´infància i de trencar amb la rutina, agafant-se un any sabàtic. "Vam començar a pensar a fer la volta al món a finals de 2003, quan ens vam conèixer, i a finals del 2004 ja estàvem viatjant. Buscàvem aventura, però també aprenentatge. Teníem molt clar que durant aquell any aprendríem molt, i no només sobre historia i altres cultures, sinó també sobre la vida i sobre nosaltres mateixos. Sabíem que també faríem un ´viatge interior´", expliquen aquests barcelonesos que actualment resideixen a Montblanc.\nAbans de fer la primera volta al món, la Carme i en Xavi havien viatjat per Espanya i Europa. Fora del Vell Continent només havien estat a Senegal, col·laborant amb una ONG. "En aquella època hi havia molt poca informació a internet i molt poca gent que hagués dut a terme una experiència similar, així que ens va costar molt trobar informació de primera mà. Al final, vam aconseguir contactar amb una noia que havia passat més d´un any viatjant i va ser ella qui ens va ajudar, sobretot, a treure´ns les pors de sobre", asseguren.\nQuan van tenir clar que volien dur a terme aquest viatge i ho van anunciar a família i amics no tots ho van veure amb bons ulls. "Als nostres familiars més propers, els va costar entendre que deixéssim bones feines per viatjar, ressaltaven molt el risc que correríem al tornar i haver de buscar feina de nou", asseguren Corretgé i Molins. No obstant això, també hi va haver molta gent que els va transmetre molta il·lusió i ganes de fer el mateix. "Molts ens deien i encara ens diuen que els encantaria l´experiència però que senten que tenen lligams que els impedeixen llançar-se a fer-ho", comenta la parella.\n"Podria semblar que no va ser fàcil deixar-ho tot enrere ja que els dos teníem bones feines amb contractes fixos i un habitatge de lloguer on ens sentíem bé però, si vam escollir deixar totes aquelles coses per viatjar, vol dir que, d´alguna manera, vam triar l´opció que crèiem que ens faria més feliços. Vam considerar que la feina i el pis es podien reemplaçar però que una experiència com la que estàvem a punt de viure seria única i irrepetible i realment va ser així", afirmen. Tot i això, reconeixen que durant el viatge van trobar a faltar la família i els amics, sobretot, en els moments més significatius. "Desgraciadament ens hem perdut celebracions, naixements€ I estant fora ens han deixat éssers estimats. En aquests moments ens hauria agradat ser a casa", diuen.\nPer finançar el viatge, van haver d´utilitzar els seus estalvis, vendre el cotxe i la moto€ De totes formes no en tenien prou i van acabar demanant un préstec al banc. "Segurament avui en dia no ens l´haurien concedit", assenyala la parella que, tot i això, destaca que la seva forma de viatjar no suposa grans quantitats de diners i que es van poder arreglar amb molt menys del que haurien gastat a Barcelona. "Al final fins i tot vam estalviar", asseguren.\nEn aquesta primera volta al món volien passar per uns 22 països però viatjant es van adonar que preferien veure menys països però amb més profunditat. Així doncs, al final van visitar Argentina, Uruguai, Paraguai, Xile, Equador, Perú, Estats Units, Tailàndia, Laos, Vietnam i Cambodja. "Al no portar els vols prefixats si volíem passar més temps en algun lloc ho fèiem i si ens agobiàvem marxàvem ràpidament", explica la parella, que assegura estar molt agraïda a aquest primer viatge, doncs "ens va canviar completament la vida, a millor".\n"Vam aprendre a ser més tolerants, humils i pacients, i a adaptar-nos ràpidament als canvis, una competència que ens ha servit per sobreviure a la crisi econòmica, però, sobretot, el que vam aprendre en aquest primer viatge va ser creure en nosaltres mateixos, en el que un es proposa, per molt boig o estrany que sembli", destaquen. "A més, ens va servir per trobar la nostra vocació: escriure. Avui en dia ens guanyem la vida fent el que ens agrada: escriure i viatjar. La nostra web (www.lavueltaalmundo.net), que vam començar moguts per la nostra experiència, ens permet viure venent els nostres llibres de viatges, fent viatges d´autor i tallers especialitzats en temàtica viatgera", afegeixen.\nEn Marcial Peralejo, un aventurer nascut a Hervás (Càceres) però que porta prop de 50 anys vivint a Terrassa, també ha fet la volta al món. En el seu cas, però, només l´ha fet una vegada, l´any 2000. "Quan tenia 8 anys el meu pare em va portar al cinema Doré i vaig veure una pel·lícula en què el protagonista es dedicava a viatjar pel món i a ajudar la gent. Això em va impactar i vaig pensar que jo ho havia de fer", explica Peralejo.\nVan anar passant els anys i en Marcial no trobava l´ocasió adequada però l´any 2000 va arribar el moment de fer realitat aquell somni de nen. Aleshores tenia 41 anys, una empresa pròpia, dona i un fill. "Els meus familiars i amics consideraven que anar-me´n un any era una bogeria però no volia renunciar-hi perquè els somnis estan per complir-los", diu. "Volia conèixer noves cultures i religions i de tot això fer un còctel per saber com volia ser", comenta.\n"Abans de marxar vaig recórrer Turquia tot sol i vaig veure que era capaç de comunicar-me amb gent l´idioma i la cultura de la qual no coneixia. Va sortir tot fantàstic i quan vaig tornar vaig decidir fer la volta al món", assenyala.\n"Vaig planejar un viatge d´un any i vaig fer un pressupost de 12 mil euros. Al final vaig gastar-ne poc més de la meitat. Si no vols fer un viatge de luxe no és tan car. Jo dormia en pensions, hotelets i llocs econòmics i em desplaçava en alguns casos en avió però sobretot en autobusos, trens i ferris una mica tronats", apunta.\nEn Marcial va començar la seva ruta viatjant fins a l´Índia però allà "em vaig barallar amb la policia, em van tancar a la presó i em van tornar a casa". Tot i això, no es va fer enrere i un mes després va tornar a l´Índia per començar el viatge de nou. Allà va treballar un temps com a voluntari a les fundacions Teresa de Calcuta i Vicente Ferrer. "Aquell home em va inculcar els valors de la solidaritat. Aquella experiència se´m va quedar gravada i quan vaig tornar vaig fundar l´ONG Ayuda Directa", destaca en Marcial. Després de treballar en aquelles dues fundacions, va trobar un basc que viatjava en bicicleta. Ell també en va comprar una i van fer camí junts.\n"Jo no buscava grans ciutats, monuments o paisatges sinó coses extraordinàries, petits poblets i gent nadiua. Crec que l´essència dels llocs on vas la pots conèixer molt més convivint amb la gent d´aquells indrets i compartint temps amb ells", opina.\nD´altra banda, explica que per fer la volta al món no fa falta dur gaire roba i equipatge. "Pots anar rentant la roba i trobes de tot a tot arreu", assegura.\nLa terrassenca Alba Duran i la seva parella, en Pol Gespí, també s´han embarcat en aquesta aventura. A finals del passat mes d´octubre van començar un viatge que els portarà a fer la volta al món a bord d´un veler. Feia temps que el Pol buscava l´embarcació amb les millors característiques i condicions per a un viatge com aquest i a finals de l´agost del 2015 va aparèixer el Savaou, un veler d´acer naval d´onze metres d´eslora. L´havia trobat.\nL´Alba i el Pol van comprar el vaixell amb els seus estalvis i l´ajuda d´un amic i el van convertir en la seva casa flotant. Van deixar el lloguer de la casa on vivien, es van quedar amb un dels dos cotxes i van regalar roba i objectes per quedar-se amb allò estrictament necessari. Vivien fondejats i treballaven per tornar a estalviar i poder adequar el veler. "Viure un any al vaixell ha estat una molt bona manera d´adaptar-nos a la vida a bord", asseguren, alhora que expliquen que durant els tres mesos d´estiu van aprofitar per navegar tot el que van poder. "És importantíssim conèixer el teu propi veler i saber com respon", assenyalen.\nPer finançar el seu somni han invertit tots els seus estalvis i han venut samarretes dissenyades per a l´ocasió. A més, van iniciar una campanya de micromecenatge i durant les seves estades a terra potser treballen com a instructors de vela, kitesurf i windsurf, com a cambrers o usant el veler per a sortides turístiques.\nLa parella té la intenció de navegar pels mars i oceans del planeta durant tres anys seguint la ruta d´est a oest, a través dels tròpics i respectant les temporades d´huracans i ciclons. Després de passar l´Estret de Gibraltar, es van dirigir a les Illes Canàries i Cabo Verde, parades quasi obligades per als viatges transatlàntics cap al Carib. Més tard van creuar l´Atlàntic i, després de 21 dies de travessia, el 26 de desembre van arribar a Martinica. Després es van dirigir a Union Island (Sant Vincent i les Grenadines), on van arribar la setmana passada. Tot i que la ruta pot variar, passaran un temps per Amèrica Central i, per arribar a l´Oceà Pacífic, creuaran el Canal de Panamà per dirigir-se directament a les Illes Galápagos. Llavors ja encararan la llarga etapa fins a les Illes Marqueses, la Polinèsia francesa i altres illes del Pacífic sud. Seguiran altres destinacions com Nova Caledònia, Nova Zelanda, Papua Nova Guinea, l´Estret de Torres, el Sud-est Asiàtic i la travessia al llarg de l´Oceà Índic cap a Madagascar. Deixant el Cap de Bona Esperança per estribord, encararan, des de Sud-àfrica, l´última etapa del viatge, de sud a nord, per l´Oceà Atlàntic, abans d´entrar de nou al Mediterrani, tocar terres peninsulars i retrobar-se amb els seus. L´Alba i el Pol estan oberts a rebre persones interessades a compartir amb ells alguna etapa de la seva ruta. Així doncs, si vosaltres també us animeu a fer la volta al món, podeu fer-la per al vostre compte o compartir-ne algun tram amb ells. Podeu contactar-hi a info@navegantpelmon.com.