Emma Quesada, Autor a La Fissura | Pàgina 2 de 3\nEl dijous passat el ple de l'Ajuntament de Figueres aprovava modificar l'ordenança municipal de civisme que regula la mendicitat. Els articles incorporats a la nova ordenança venien motivats per la denúncia d'alguns veïns d'agressions i coaccions sof... Llegeix més...\nAquest dissabte, Figueres va aplegar diverses lluites sindicals de l'àmbit públic en un acte al Saló de descans del Teatre Jardí. L'objectiu de la xerrada -amb el seu posterior debat- era posar sobre la taula les similituds en els processos de privat... Llegeix més...\nEl dimecres passat, 12 d'octubre, 400 persones van participar en la caminada popular per conèixer el territori del Parc Natural de l'Albera organitzada per la plataforma Alto el foc a l'Albera. La caminada va recórrer, des de Vilartolí (veïnat de S... Llegeix més...\nThe Cuit's és un grup figuerenc actiu des de l'any 2012, integrat en bona part per músics formats al Casino Menestral. El 2014 presentaven el seu primer disc, Esperit Rebel, i pròximament estan preparant el llançament d'un nou treball. La proposta ... Llegeix més...\nViure el Ramadà a Figueres Més enllà de la festivitat. El paper de les polítiques d’integració i de la islamofòbia en la construcció de la identitat\nEmma Quesada 13 de juliol de 2016\nLa comunitat musulmana de Figueres va posar fi al Ramadà amb la celebració de fi de festa de dimecres passat. Festivitats com aquesta visibilitzen les necessitats de les persones musulmanes de Figueres, que suposen al voltant del 15% de la població... Llegeix més...\nEn profunditatExpressionsRacismes0 Comentaris\nMireia Vehí (Vilafant, 1985) és sociòloga, postgraduada en Societats Africanes i Desenvolupament i màster en Dones, Gènere i Ciutadania. Ha treballat en l'àmbit de les migracions, els Drets Humans, el gènere i la interculturalitat. Ha estat vincul... Llegeix més...\nEls treballs de les dones Opressions patriarcals i precarització dels drets socials en les cures\nEmma Quesada 8 de març de 2016\nEl treball assalariat continua essent avui el centre al voltant del qual s’articulen els drets socials i, també, un dels territoris on es segueixen reproduint les desigualtats de gènere. Segons dades de l’Idescat, els salaris de les dones catalanes s... Llegeix més...\nLa gestió institucional en matèria cultural de l'actualitat s'explica, en gran part, pels canvis en el model que va implementar Santi Vila, avui conseller de Cultura, des de l'alcaldia de la ciutat. L'emergència de grans festivals amb recorregut naci... Llegeix més...\nCarme Bosch és la presidenta del Grup de Dones Alt Empordà Glòria Compte, una associació amb quinze anys de vida que realitza acompanyament a dones en situació de violència masclista. Aquest dissabte 28 de novembre a les 18:00h el col·lectiu organitz... Llegeix més...\nDes de l'any 2010, 116 dones han estat assassinades a Catalunya per raó de sexe. 4 d'aquests feminicidis han tingut lloc a l'Alt Empordà. Diferents actors aborden la lluita contra les violències masclistes a la comarca com ara el SIAD (Servei d'Infor... Llegeix més...


Concert 'Cheetah Chrome & Señor No' — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Cultura › Agenda › 2019 › Gener › Concert 'Cheetah Chrome & Señor No'\nConcert 'Cheetah Chrome & Señor No'\n18/01/2019 22:00 to 23:55\nTarragona: Shiva Music\nCheetah Chrome és una llegenda. El guitarrista va començar la seva carrera el 1974 a la seva ciutat natal, Cleveland, amb Rocket From The Tombs. El 1976 s’aliava amb Stiv Bators per donar forma a una de les bandes més influents del punk-rock, The Dead Boys. Rudes i violents sobre l’escenari, es van traslladar a New York per ser uns habituals del CBGB. Van fitxar per Sire i van gravar un primer disc, Young, loud & snotty, que és una referència per a tota una generació, amb Sonic reducer com a estendard.\nDesprés d’un segon àlbum Stiv Bators i Cheetah Chrome van separar els seus camins. Cheetah va iniciar carrera en solitari el 1979, amb un single per ORK. Ha publicat alguns àlbums i ha participat en les tres gires de reunió dels Dead Boys.\nTindrem l’immens plaer de veure’l en directe acompanyat dels donostiarras Señor No com a supporting band.


La prevenció fisioterapéutica centrada en la columna cervical i el cervell, nous seminaris | ADEIT\nLA PREVENCIÓ FISIOTERAPÉUTICA CENTRADA EN LA COLUMNA CERVICAL I EL CERVELL, NOUS SEMINARIS\nEls experts Lorimer Moseley i Gwendolen Jull impartiran dos cursos pràctics sobre prevenció fisioterapéutica i tractament dels desordres dolorosos de la columna cervical i la investigació en dolor i cervell. Organitzats per la Societat Espanyola de Fisioteràpia i Dolor (SEFID) i la Universitat de València, ADEIT i la Facultat de Fisioteràpia de la Universitat de València acolliran aquests cursos durant els pròxims mesos de juny i juliol.\nEl primer serà el de ‘Tractament dels desordres dolorosos de la columna cervical: una aproximació basada en la investigació’ de la mà de Gwen Jull del 9 al 11 de juny en la Facultat de Fisioteràpia. La especialista en fisioteràpia múscul esquelética i professor emèrit de la Universitat de Queensland (Austràlia) abordarà el tractament de pacients amb aquestes dolències des d’una investigació multimodal.\nDurant el seminari es revisaran els trastorns dolorosos de la columna cervical i les seues diferents presentacions clíniques tenint en consideració els dominis biològic, psicològic i social.\nL’enfocament del curs és fonamentalment pràctic i aborda l’avaluació i el tractament dels sistemes articular, neural, motor i sensorimotor i s’orienta sobretot a la teràpia manual i a l’exercici terapèutic.\nAmb l’investigador de la Universitat de Queensland (Austràlia) i professor en la University of South Austràlia en Adelaida (Austràlia), Lorimer Moseley, els assistents podran conèixer com poden influir les nostres sensacions i accions en el dolor i moviment. Serà a través del seminari ‘De la investigació en dolor a la pràctica: cervell, dolor i protectómetre’ del 8 al 9 de juliol en ADEIT. Durant el curs, es presentarà el protectómetre com un mètode centrat en el pacient i com guia d’una intervenció basada tant en els principis bàsics de la ciència com en el model biopsicosocial.\nEls seminaris estan coordinats per Rafael Torres, professor de la Facultat de Fisioteràpia de la Universitat de València i president i fundador de la Societat Espanyola de Fisioteràpia i Dolor SEFID.\nLa inscripció està oberta en:\nTractament dels desordres dolorosos de la columna cervical: una aproximació basada en la investigació\nDe la investigació en dolor a la pràctica: cervell, dolor i protectómetre\nNotícia publicada: 03/03/2016


Espectacular forma d'entendre el disseny.:.Best MARESME \nInici Teià Código: C - 999\nEspectacular forma d'entendre el disseny\nLes espectaculars vistes a la mar des de l'interior de la casa i des del jardí a través de la piscina desbordant són un plaer únic.\nFantàstica casa de luxe a la venta, Urbanització de Sant Berger, a la població de Teià, amb vigilància privada tots els dies de l'any i les 24 hores del dia.\nTant en els seus exteriors com als interiors, s'han previst tota mena de detalls, convertint-la en una casa única a la zona i avançada al seu temps.\nEls millors materials, el millor estudi i desenvolupament per aprofitar espais i energia, domòtica d'última generació, alarma amb sistema de vídeo vigilància, etc ...\nDistribuïda en dues plantes, més el semi-soterrani, que gràcies al gran aprofitament de la parcel·la, es converteix en un lloc ampli, lluminós i ple de llum natural a través dels grans envidraments.\nA la planta principal, rebedor amb doble alçada i escales volades, el saló-menjador amb espectaculars vistes al mar i al camp de golf, la cuina amb office amb electrodomèstics d'alta gamma, amb un extractor de ventilació de la marca Pando entre molts extres, una gran habitació suite amb bany complet complementa aquesta planta.\nA la planta primera, la master suite amb gran vestidor i bany complet amb plat de dutxa obert a l'habitació, i amb sortida a la terrassa on trobem un preciós jacuzzi amb increïbles vistes a la mar, en aquesta mateixa planta dos dormitoris més separats per una porta corredissa que comparteixen un bany complet..\nA la planta semi-soterrani, compta amb una gran sala de cinema completament equipada, habitació de servei amb bany complet, habitació de seguretat, gimnàs complet, zona de rentat, el pàrquing d'exclusiu disseny amb capacitat per a dos cotxes, una zona de rebost i traster gran.\nLes espectaculars vistes al mar estan en totes les estades de l'interior de la casa i des del jardí a través de la piscina desbordant són un plaer únic. Al costat de la piscina, jacuzzi exterior i zona de solàrium.\nExtres a destacar: Ascensor de disseny, sistema de vídeo vigilància extern i intern, habitació de pànic, sistema d'aspiració centralitzat, sistema de purificació d'aigua i aire ...\nVull més informació d'aquesta casa amb codi C - 999


Gran paper del Club Gimnàstic San Roque al Campionat de Catalunya individual base - La Veu de l'Anoia\nGran paper del Club Gimnàstic San Roque al Campionat de Catalunya individual base\nAhir diumenge es va celebrar a Torredembarra el classificatori per al Campionat d´Espanya, que es celebrarà del 26 al 29 d´abril a Guadalajara. Ens esperava una competició molt complicada amb molts nervis i un gran nivell. De cada categoria només es classificaven les primeres 15 gimnastes que depenent de quina arribaven a mes de 50 participants d’arreu de Catalunya.\nDel nostre Club participaren un total de sis gimnastes. En categoria aleví amb corda, Carlota Zamora i Gisela Ramírez aconseguiren classificar-se totes dues.\nEn categoria cadet amb cèrcol, participaren Rut Vives, Sandra Domínguez i Paula Mensa; i en aquesta aconseguí classificar-se Paula. I per acabar, en categoria infantil amb maces, Inma Cardozo, executant un gran exercici. Volem destacar el gran nivell i nombre de participants i el gran treball de totes les gimnastes i cos tècnic que van demostrar ahir en aquesta competició.\nTotes han fet una gran competició, tot i que aconseguí la classificació era un repte molt complicat. Volem donar l´enhorabona a les gimnastes classificades i animar a totes a seguir lluitant i treballant per a les pròximes competicions catalanes que tenen aquest pròxim cap de setmana.\nArticle anteriorToni Bou i Gerard Trueba guanyen al Trial de Mallorca\nPròxim articleDerrota de l’ARC femení contra les líders


El projecte afavoreix l’entrada en el mercat de treball dels nous titulats.\nLa batlessa de Manacor, Catalina Riera; la regidora de Recursos Humans, Maria Antònia Sansó, i els regidors que acolliran alguns dels 22 joves qualificats en els departaments que dirigeixen han donat la benvinguda als joves que faran feina durant set mesos a l’Ajuntament de Manacor mitjançant el Programa SOIB JOVE – QUALIFICATS ENTITATS LOCALS. Aquest programa està finançat amb fons del SOIB, del Servei Públic d’Ocupació Estatal (SEPE) i el cofinançament del Fons Social Europeu (FSE).\nEls 22 joves que s’incorporen com a treballadors de l’Ajuntament de Manacor són titulats universitaris o tècnics superiors de formació professional. Tots han acabat els seus estudis i gaudiran d’un contracte de treball en pràctiques. Per això durant set mesos s’integraran en diferents departaments i institucions municipals. “Avui és un dia d’alegria perquè tots vosaltres teniu l’oportunitat de fer feina d’acord amb el que heu estudiat i des de l’Ajuntament gràcies a vosaltres podem tirar endavant nous programes i nous serveis per millorar Manacor”, ha comentat la batlessa als joves.\nEls 22 nous treballadors de l’Ajuntament es distribuiran entre els departaments de Cultura, Participació Ciutadana, Sancions, Medi Ambient, Comerç, Serveis Socials, Policia, Arxiu, Esports, Festes, Cementeri, Educació, Urbanisme i Secretaria i també a l’Escola Municipal de Mallorquí, l’Espai Na Camel·la, la Institució Antoni M. Alcover i el Museu d’Història de Manacor. “Amb la cara que feis tots avui aquí se veu que teniu ganes de començar la feina i que és un dia important per a vosaltres, des de l’Ajuntament esperam que aprofiteu al màxim tot el que aprendreu durant aquests mesos i que aquesta experiència vos obri portes de cara al futur”, ha afegit la regidora de Recursos Humans, Maria Antònia Sansó.\n“L’objectiu principal d’aquest esforç conjunt és fer que els joves puguin entrar en el mercat laboral i per això els tècnics que hem fet la selecció d’aquests joves estam molt contents de veure’ls avui aquí”, ha manifestat la directora de l’oficina del SOIB a Manacor, Maria Sampol. L'objectiu del programa Joves Qualificats és incentivar la contractació en pràctiques de persones joves desocupades per part de les entitats públiques de les Illes Balears. Aquest programa pretén que els joves que es contractin millorin l'ocupabilitat en l'exercici pràctic dels coneixements adquirits en la seva formació i en les àrees del seu coneixement, i d'aquesta manera millorar les possibilitats d'inserció posterior en el mercat laboral.


N NA 1 Imatge 2 Col·laboradors 51 Visites Bústia de suggeriments\n1. BOT [Narcissus tazetta, família de les amaril·lidàcies] Planta policàrpica de fulla caducifòlia. És originària de les illes Canàries i de la regió mediterrània. Les fulles són planes, de color glauc i poden fer uns vint-i-cinc centímetres de llarg. La inflorescència pot arribar a les quinze flors de pètals de color blanc/groguenc d’uns tres centímetres amb una corona relativament curta de color groc i molt aromàtica. Quan el narcís està en flor, és difícil confondre’l amb qualsevol altre geòfit; només quan sols té fulles es pot arribar a confondre amb altres amb el mateix hàbitat que ell. El narcís se sol usar en jardineria per la qualitat de les seues flors i per la seua aroma. Es poden fer créixer en parterres o bé cultivar-los en testos o pots que contenguin únicament aigua i pedres. Per desenvolupar-se correctament necessita un mínim d’humitat al sòl, per la qual cosa a Eivissa i Formentera aquest narcís floreix a l’hivern. Si troba unes condicions que li siguin favorables, es pot arribar a naturalitzar a jardins, la qual cosa demostra la seua àmplia tolerància a les condicions geogràfiques. [SGV]\n2. BOT [Narcissus sp, família de les amaril·lidàcies] Gènere de plantes herbàcies bulboses, de fulles radicals, cintiformes. A més del cridaner Narcissus tazetta, que és subespontani a molts de pradells d’aquestes illes, també hi ha dos representants del gènere, N. serotinus i N. elegans. A primera vista són iguals, però si s’observen amb detenció es veu que el serotinus té les fulles cilíndriques, mentre que l’elegans les té canaliculades; el primer té la tija prima, mentre que el segon la té més robusta. La corona del serotinus és de color groc més viu, mentre que l’altre té un to groc verdós. Ambdós fan flors d’un blanc molt net i exhalen un perfum molt agradable. Creixen en hàbitats diferents, el serotinus prefereix llocs arenosos i l’elegans ho fa en terrenys rocallosos. [MaS]\nSusanna Guerau d’Arellano Vilanova [SGV], Mario Stafforini Montaña [MaS]


DataBeers VLC #21 – Octubre Centre de Cultura Contemporània\nInici / Activitats / DataBeers / DataBeers VLC #21\nDataBeers VLC #21\nEdició especial sobre Sistemes Complexos Socio-Tecnològics organitzada conjuntament amb la xarxa d’excel·lència SocioComplex\nEl programa de ponències és el següent:\n—José Manuel Galán (Enginyeria Industrial / Universidad de Burgos)\nEcosistemes comercials en el problema de localització minorista\nEl problema de la localització és la pedra angular de les decisions estratègiques en la gestió del comerç al detall. Aquesta decisió sol ser complexa i multidimensional. Un dels factors d’èxit més rellevants és ubicar-se en un ecosistema complementari de comerços detallistes a l’entorn, tant a zones planificades com no planificades. En aquesta presentació expliquem com formalitzar empíricament aquesta dimensió relacional entre els comerços per ubicar-se al lloc adequat.\n—Rosa María Benito (Física / Universidad Politécnica de Madrid)\nMesurant les relacions d’amor-odi en processos electorals a través de Twitter\nDescrivim com mesurar la polarització afectiva cap a candidats en processos electorals analitzant el contingut de missatges de Twitter. Com a cas d’estudi, presentem els resultats corresponents a la campanya electoral dels EUA de 2016 entre els candidats Hillary Clinton i Donald Trump.\n—Daniel García-Costa (Enginyeria Multimèdia / Universitat de València)\nImpacte de la COVID-19 en la productivitat científica\nAnalitzem a través de les dades de més de 10 milions de científics i científiques de 249 països diferents quins efectes ha tingut la pandèmia de COVID-19 sobre la productivitat d’aquestes persones i sobre el sistema de publicació científic.\n—María T. Sanz (Matemàtiques / Universitat de València)\nCom les polítiques familiars influeixen en el canvi de la piràmide poblacional\nA través d’un model dinàmic demogràfic-matemàtic formulat estocàsticament, es tracta de determinar com les polítiques familiars centrades en la cura dels nens menors de tres anys afecten l’índex sintètic de fecunditat.\nPrèvia musical sobre dades i màquines electròniques a càrrec de Chema 303.\nHo organitzen el col·lectiu Databeers VLC, l’Espai Ciència de l’Octubre CCC i l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeria (ETSE-UV) de la Universitat de València. Amb la col·laboració de SocioComplex.\nInscripció gratuïta + consumició de cortesia\n« Sant Jordi 2022\nÀgueda Micó: “Valencianisme o barbàrie” »


©Carla TramullasBobby Gin\nEl Bobby Gin és un bar modern, còmode i on es respira alta qualitat en tot els seus aspectes, fins i tot en la decoració, on la barra està feta d'antigues portes i la portes del bany és un armari.\nSón especialistes en gintònics i, per tant, tenen una selecció de marques premium nacionals i internacionals. Si sou principiants en aquest plaer etílic, deixeu-vos aconsellar pel Francesco Giardina, el Head Bartender, que sabrà escollir el gin tònic més adient segons els vostres gustosSi el món líquid del Bobby Gin us ha motivat, l'apartat del menjar us farà venir salibera.\nLa carta ha estat dissenyada per Josep Barragàn i inclou mini coques de Llavaneres reinventades (de salmó, iogurt greg i mel trufada o de confitura de ceba, tomàquet, seitó i olivada negra); chips amb diferents condiments, croquetes i miniburguers.\nPots tastar les creacions del Bobby Gin a meitat de preu amb la Time Out Box, que ofereix 2x1 a deu de les cocteleries més top de Barcelona.\nEscrit per Erica Aspas divendres 31 de maig 2013


El Pavelló La Farga de Banyoles va acollir la 2a parada oficial del Circuit 3x3 FCBQ 2019-20 el passat 28 de desembre.\nLa 2a prova de la 3a edició del Circuit 3x3 FCBQ va tenir lloc aquest passat dissabte 28 de desembre a Banyoles. La capital del Pla de l'Estany va ser l'escenari d'una formidable 2a aturada oficial de la nova temporada del Circuit, que es va estrenar a Sitges a mitjans del mes d'agost.\nLes instal·lacions del Pavelló de La Farga, en les seves cinc pistes interiors i dues exteriors, van aplegar un total de 90 equips i prop de 360 participants que es van donar cita durant una jornada d'intensa activitat a totes les categories, inclosa la nova i destacada Sènior PRO. Aquestes xifres superen amb escreix la notable participació de la temporada anterior, en què la localitat banyolina va debutar al Circuit.\nUn any més, el Circuit 3x3 FCBQ va comptar amb una magnífica organització per part del CB Banyoles i de l'Ajuntament de Banyoles que, juntament amb la Federació Catalana de Basquetbol (FCBQ), van encarregar-se del bon desenvolupament de l'esdeveniment.\nCom en les anteriors edicions, el torneig està obert a les categories Mini, Infantil, Cadet, Júnior i Sènior, femenines i masculines. Els guanyadors de cada categoria del 3x3 de Banyoles es classifiquen per a la final del Circuit 3x3 FCBQ prevista per finals del mes de juliol de 2020 a Barcelona.\nEl Circuit 3x3 FCBQ és un projecte obert a tothom i en fase de creixement continuat, impulsat les dues últimes temporades per la Federació Catalana de Basquetbol (FCBQ) i que va arrencar amb l'objectiu de potenciar, promocionar i consolidar el 3x3 com a modalitat formativa, educativa, lúdica, competitiva i integradora del bàsquet, per a totes les edats.\nTots els resultats del Circuit 3x3 FCBQ de Banyoles a:\nCircuit 3x3 FCBQ / Sitges\nGaleria fotogràfica (CB Banyoles)


Diumenge rodó | FET a TARRAGONA\nUpdated: 6 de novembre, 2017\nJean Luc ha aportat electricitat i gol al Nàstic aquest diumenge. Foto: LaLiga123\nQuan els dubtes tornaven a sobrevolar Tarragona, nova golejada. Quan el descens tornava a apropar-se, nou partit per treure’s el barret. Quan els més escèptics començaven a acumular arguments, tres punts més a domicili. El Nàstic ha tornat a trencar els pronòstics a base d’amor propi, i ha competit com un dels equips grans de la Segona Divisió. Amb experiència i ofici, tot és possible. I els tarragonins ho han tornat a demostrar.\nLa gran victòria del Nàstic a Valladolid es pot llegir en quatre claus.\nTRES DE TRES. Efectivitat impecable, i el Nàstic ha trinxat el seu rival sense necessitar més ocasions de gol. Després de tres partits sense veure porteria, els tarragonins s’han espolsat els fantasmes amb ganes, i han silenciat un estadi complicadíssim. Aquest encert ha disparat la seguretat d’un equip que necessitava recordar del que és capaç.\nEL NÀSTIC HA COMPETIT COM UN DELS EQUIPS GRANS DE LA SEGONA DIVISIÓ\nGOLS MATINERS. Això ha permès els grana marcar el guió del partit i deixar el Valladolid a remolc. Una diana abans del minut deu, una altra als cinc de la segona part. Especialment important el segon, quan la tendència del partit no acompanyava el Nàstic. Però l’ha tallat d’arrel. Quan el rival ha volgut imposar el seu ritme, el marcador ja li feia muntanya.\nMaikel Mesa celebra un dels seus gols amb Uche, encara lesionat. Foto: LaLiga123\nCAPITÀ MAIKEL. Amb Uche, Tejera i Omar encara recuperant-se de les lesions, el Nàstic necessitava un nou líder sobre el terreny de joc. Maikel Mesa ha posat futbol, velocitat, regat i gols per canalitzar les virtuts grana. Un equip sòlid i atent necessita un director que el faci moure al compàs. En absència dels lesionats, Mesa ha assumit amb nota el rol al mig del camp.\nREFER ELS ÀNIMS. Era el més urgent i el que s’ha aconseguit amb la victòria. El Nàstic necessitava un dia així per tornar a agradar-se i a confiar en les seves capacitats. La solvència de Dimitrievski, la solidesa de l’equip, l’electricitat de Jean Luc i l’esforç d’homes menys habituals com Zahibo no només aporten punts, sinó sensacions. I, ara mateix, són realment positives.\nEL NÀSTIC NECESSITAVA REFER ELS ÀNIMS I TORNAR A AGRADAR-SE\nÉs moment de no relaxar-se, a diferència de l’anterior golejada. Després de Còrdova, el Nàstic ha encadenat tres partits sense guanyar. Cal donar continuitat al bon resultat de l’equip, i tant la progressió en el joc com els resultats avalen la feina de Rodri al comandament. Ha sortit un diumenge rodó, i el Nàstic ha d’aprofitar que el vent bufa a favor.\nEm permetreu la llicència de tancar les claus de l’anàlisi amb una petita anècdota, perquè un no es pot oblidar de segons qui. Luis César Sampedro, actual entrenador del Valladolid i extècnic grana —ja va per dotze anys de l’ascens a Primera—, ha complert contra el ‘seu’ Nàstic 400 partits a les banquetes de Segona Divisió. Per molts més, míster.\nL’exgrana Luis César Sampedro, ara entrenador del Valladolid, ha complert 400 partits a Segona. Foto: LaLiga123


Telts Apatment Daugavpils Letònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTelts iela 11, Ventas, Daugavpils, Letònia, LV-5422 - Veure al mapa\nMés informació sobre Telts Apatment\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Telts Apatment és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Daugavpils. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Telts Apatment és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de servei de llançadora.\nL'ambient de Telts Apatment es reflexa en cada habitació. calefacció, nevera, articles de tocador, plat de dutxa, rentadora són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Telts Apatment és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Daugavpils.


Augmenten a 59 els migrants interceptats, arribats en quatre barques a Palma, Cabrera i les Pitiüses\nLes forces de seguretat han interceptat 13 migrants més a l'illa d'Eivissa, de manera que augmenten a 59 les persones que han arribat en quatre barques a Palma, Cabrera i les Pitiüses entre aquest diumenge a la nit i aquest dilluns al matí.\nSegons ha informat la Delegació del Govern espanyol a les Balears, la barca ha estat localitzada sobre les 09.30 hores a Eivissa. Els homes, en bon estat de salut, han estat interceptats a la zona de Cala Jondal després de l'avís d'un particular. En aquest operatiu ha participat la Guàrdia Civil i la Policia Local de Sant Josep.\nAixí mateix, les forces de seguretat han detengut entre diumenge a la nit i dilluns al matí a 46 migrants a les Balears, arribats en tres barques a Palma, Cabrera i Formentera, que se sumen als 63 detectats durant el diumenge. Així, en menys de 48 hores han arribat un total de 122 migrants a les costes de les Balears.


La Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya ha declarat Bé Cultural d’Interès Nacional (BCIN) l’església de Sant Jaume Apòstol de Riudoms, en la categoria de Monument Històric, i la delimitació del seu entorn de protecció.\nL’entrada de l’església en el Registre de Béns Culturals d’Interès Nacional i en el Registre General de Béns d’Interès Cultural de l’Administració de l’Estat, obrirà la possibilitat d’accedir a ajuts per a la rehabilitació d’aquest temple.\nL’església de Sant Jaume Apòstol de Riudoms data del segle XVII. L’any 1588 es va posar la primera pedra i es va inaugurar el 1617. L’obra va anar a càrrec de l’arquitecte Pere Blai i també dels constructors de l’església d’Ulldemolins, amb la qual té una gran similitud. Es tracta d’una església de gran amplada, d’una nau i capelles laterals que es comuniquen, i capçalera poligonal. La façana, molt singular, és formada per dos cossos i presenta una sobreposició d’ordres arquitectònics: dòric, al portal; jònic, al primer pis, icorinti, al segon, amb fornícules buides d’imatges. Remata el conjunt una façana principal amb la representació de la Justícia i, sobre la porta, un escut ovalat de Riudoms.


La denúncia d’un particular alerta Hisenda sobre la venda de loteries | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDl., 23/08/2010 - 18:04\nLa denúncia d’un particular alerta Hisenda sobre la venda de loteries\nLa demanda d’informació sobre la legalitat dels terminals de validació d’apostes i jocs d’atzar espanyols que hi ha a Andorra tramesa per un particular al servei d’informació i promoció comercial de la LAE (Loteries i Apostes de l’Estat), ha acabat arribant al ministeri d’Economia i Hisenda espanyol.\nNo obstant, i segons es desprèn de la resposta del director del gabinet del secretari d’Estat d’Hisenda i Pressupost, Rufino de la Rosa, enviada al denunciant, des del ministeri s’ha traslladat tota la informació facilitada en la demanda al servei d’inspecció de la mateixa LAE perquè sigui aquest ens qui determini “si hi ha alguna irregularitat en l’activitat desenvolupada pels punts de venda que conformen la xarxa comercial de vendes de Loteries i Apostes de l’Estat”.\nAixí mateix, en la carta del responsable ministerial, en què s’assegura amb contundència que “la totalitat dels punts de venda que integren la xarxa comercial de vendes de la LAE estan ubicats exclusivament en territori espanyol”, s’explica que les funcions d’inspecció d’Hisensa s’estableixen únicament en territori espanyol i que, per tant, no es poden portar a la pràctica a Andorra “per constatar els fets denunciats”.\nAmb tot, la demanda d’informació tramesa pel particular a la LAE està molt ben detallada i amb exemples molt concrets. I és que al marge de preguntar per la legalitat dels terminals que hi ha Andorra i per la legalitat de les validacions d’apostes fetes des del Principat, el denunciant deixa molt clar que les 8 màquines ubicades al país, 4 a la capital i 2 a Sant Julià de Lòria i a Escaldes-Engordany, estan assignades a pobles de les comarques lleidatanes.\nAixí, el particular, que pregunta també pel cobrament dels premis que es puguin donar i planteja la possibilitat que es doni una situació de tràfic de divises si aquests premis són abonats al Principat, posa l’exemple d’un terminal ubicat a Escaldes-Engordany, si bé el seu número, 46670, correspon a una màquina situada teòricament a Montferrer i Castellbò.\nD’altra banda, i davant de totes les consideracions prèvies, el particular pregunta també a la LAE quins passos ha de seguir per instal·lar un despatx per validar apostes als diferents jocs espanyols des del Principat d’Andorra. En aquest sentit, i segons la mateixa normativa de la LAE, que distingeix entre dos tipus de punts de venda en funció de si es tracta d’establiments únicament dedicats a aquesta tasca o que tenen una altra activitat comercial, s’estableix que qualsevol accés a un punt de venda es porta a terme mitjançant un procés de selecció basat “en els principis d’igualtat, no-discriminació, publicitat i concurrència”.\nA més, segons la mateixa LAE, que assegura al denunciant que “no hi ha prevista cap convocatòria a curt termini”, en cada concurs convocat consta determinada exactament la localitat, la zona i el carrer de l’establiment que opta a un dels terminals de validació d’apostes.


La Diputació promou la cultura del Camp de Tarragona i de les Terres de l'Ebre a la Festa Major del Cercle Català de Madrid | Diputació de Tarragona\nLa Diputació promou la cultura del Camp de Tarragona i de les Terres de l'Ebre a la Festa Major del Cercle Català de Madrid\nJosep Poblet n'enceta els actes amb un pregó en què destaca el caire referent d'aquesta entitat cultural i social, que des de fa 66 anys aplega catalans residents a la capital estatal\nJosep Poblet, durant el seu pregó a Madrid, acompanyat de les pubilles i hereus de les comarques tarragonines i de Catalunya i del president del Cercle Català, Albert Masquef\nLa cultura i les tradicions del Camp de Tarragona i de les Terres de l'Ebre arriben amb força a Madrid aquest cap de setmana, i ho fan de la mà de la Diputació de Tarragona. El president d'aquesta institució, Josep Poblet, ha obert aquest divendres al vespre la Festa Major del Cercle Català de Madrid amb un pregó en què ha destacat l'empenta cultural i social de l'entitat madrilenya, que des de 1952 aplega catalans residents a la capital estatal i altres que, sense ser-ho, volen immergir-se en la llengua o en els costums de Catalunya.\nAcompanyat pel president del cercle, Albert Masquef, i d'altres membres de la junta de l'entitat i del públic assistent, Josep Poblet ha aprofitat per ressaltar alguns esdeveniments destacats que enguany se celebren a la demarcació. S'ha referit en concret al concurs internacional de garnatxes a la Terra Alta, recentment finalitzat; als Jocs Mediterranis Tarragona 2018, o als actes que Reus dedica a la figura i l'obra de l'arquitecte Pere Caselles, referent destacat del modernisme. Són tres iniciatives, aquestes, que compten amb la col·laboració de la Diputació de Tarragona.\nLa Diputació, com a convidada d'enguany a la Festa Major del Cercle Català de Madrid, hi ha col·laborat aportant al programa d'actes diferents iniciatives vinculades a la demarcació. Així, en el mateix acte del pregó festiu s'ha dut a terme l'actuació del violoncelista tarragoní Nico Cobo, professor a les escoles i conservatoris de música de la Diputació a Tarragona i Tortosa. Així mateix, durant uns dies es podrà veure a Madrid l'exposició 'l'Arquitectura modernista del Camp de Tarragona i de les Terres de l'Ebre', que forma part del catàleg d'exposicions itinerants de la Diputació. D'altra banda, les comarques tarragonines també estan representades a la festa major de l'entitat madrilenya a través de les seves pubilles, de taules rodones sobre literatura, de llibres sobre diferents aspectes culturals de pobles i les comarques, o d'esdeveniments musicals.


Que l’educació és una peça clau de qualsevol societat és un axioma poc discutible. Que els polítics, homes i dones, fan de la millora de l’educació una de les seves promeses més transcendentals abans d’unes eleccions, no és cap descobriment. Que quan arriben als càrrecs, se n’obliden, també és poc discutible i no és cap descoberta.\nLa sorpresa, o potser no tant, és que aquestes eleccions no són una bona ocasió per parlar d’educació. No ho és pel caràcter que tots plegats li han donat a la contesa, però tampoc ho és per les ofertes sobre el tema ni pel nivell que estan demostrant els representants respectius en els debats temàtics convocats fins avui: ni el de CCOO, ni el de la ILP, ni el de la FAPAC. I és que no és seriós participar en un debat electoral sobre educació com qui parla de l’escola del fill a la cua del pa. Aquesta és la sensació general, amb honroses excepcions, del que s’ha demostrat fins ara.\nNo es tracta, en aquest post, de destacar el que proposen les candidatures, amb més o menys encert, en els respectius programes electorals. L’objectiu és més modest i resumirem impressions subjectives, molt marcades sens dubte per la capacitat de convicció de cada ponent i per la mecànica dels debats. Els comentaris següents ho són sobre els debats celebrats per CCOO i FAPAC. El de la ILP, el podeu resseguir directament per Youtube. En aquest darrer només hi van participar quatre candidatures: la CUP, Catalunya Sí que es Pot, Ciutadans i PSC. Junts pel Sí va decidir no anar-hi, Unió Democràtica no tenia ningú disponible i el PP ni va contestar. En el debat de CCOO també va prendre la paraula un representant de la candidatura Recortes Cero-El Verds, que òbviament es va queixar per no haver estat convidat, ni a aquell ni a altres debats. La seva aportació no va aportar novetats.\nEls debats van ser poc útils però educats. La correcció va ser la tònica general, trencada un breu instant en el debat de la FAPAC pel candidat de Junts pel Sí, d'ERC, que va demostrar una dosi d’impertinència inesperada en aquell debat (per cert, no trobo les 8 pàgines sobre educació que va dir al seu programa electoral). Anava molt sobrat, segurament com tota la candidatura, sabedors que ho tenen guanyat, i massa professoral. No es pot donar lliçons quan es vol defensar allò que no té defensa: l’eslògan de campanya (“barracons no, aules sí”) fa plorar per la tristesa que representa. L’escut de l’estat propi amaga la manca d’idees i la voluntat de no passar comptes, una estratègia demostrada en els tres debats per part d’aquesta candidatura: en el de CCOO, amb una representant preparada, de CDC, però poc convincent, que exhibia una hipocresia gens modesta per repetir el mantra: sense estat propi no farem res. Algú va recordar que l’estat propi no garanteix la independència, com li ha passat a Grècia, on la troica arriba a exigir unes determinades ràtios a les aules a canvi del rescat. A banda de voler aprofundir la LEC, una llei més caducada que la LOMCE, vista la seva poca utilitat, i de recordar que Espanya ens roba, cap autocrítica i seguidisme de la feina feta. Ara bé, volen recuperar el Pacte Nacional per l’Educació i treure-li la pols. L’amalgama política que integra la llista els impedeix anar més enllà i com que saben que tornaran a governar, ni han de passar comptes ni han de fer propostes. Ho tenen guanyat de carrer.\nQuant a la resta de candidatures, hi ha de tot. Molta proximitat en diagnòstics entre la CUP i Catalunya Sí que es Pot. Més contundent aquest amb la crítica a l’herència rebuda i clarificador en les propostes: normativa inadequada, retallades ideològiques, prioritat sobre la pública, elevar la inversió al 6% del PIB; pla de xoc contra l’abandonament escolar des d’una òptica social i no educativa; retallades sí, però al frau fiscal i a les partides oneroses. Semblava un programa electoral.\nTot i la coincidència en els diagnòstics, els de la CUP es van mostrar menys implacables amb les crítiques i més plans en les solucions: desobediència i assemblees per decidir el model. Les utopies necessiten anar més enllà dels eslògans de samarreta i potser la convicció que no governaran els fa agosarats. Poca cosa més. O potser sí, posar-nos als nivells dels països de l'OCDE (en boca de la CUP sonava estrany).\nÉs la mateixa sensació que produeix la resta de representants: estranyesa i misèria. Potser la de Ciutadans es va mostrar una mica més despistada que la resta: llibres de text gratuïts per resoldre les desigualtats (costa de trobar la relació); un MIR per avaluar al professorat (es va confondre, segur); valors constitucionals (però integrat a assignatures de ciències socials; poca novetat); incapaç de donar xifres en inversió educativa (perillós, perquè si governen d’aquí quatre dies a Espanya...), i defensa del model lingüístic per evitar la segregació (seguia despistada però aplaudida per la del PP, que li va recordar els suposats èxits del model Aguirre a Madrid, encara pendent d’una avaluació amb rigor).\nUnió Democràtica de Catalunya baixava del cel: no hi ha dret a les retallades. Però va mantenir la dignitat: família i escoles concertades. UDC pateix una amnèsia nostàlgica, provocada per tants anys de coalició repressora, que els dóna una desimboltura extravagant, com la de la monja que penja els hàbits (amb perdó). Potser ja no recorden la llista de consellers d’educació que ha tingut el seu partit, potser han oblidat que fins fa un mes eren responsables de les decisions de govern dels darrers cinc anys (i de les dues dècades anteriors al tripartit), potser no tenen clar on són ni on seran (aquí el de CiU-ERC va ser desagradable quan li va anticipar la seva probable condició d’extraparlamentari a partir del 27). Aquest descobriment sobtat de la llibertat és molt perillós: que cada centre decideixi si vol fer la sisena hora. Ja ho sabem: l’adolescència és temerària per definició.\nTampoc els representants del Partit Popular van aportar res de nou. Van voler donar lliçons amb un cinisme irresponsable amb les consignes de rigor: l’educació, paret mestra de la societat; tenim un sistema educatiu entumit, però que està prou bé (no s’han llegit el preàmbul de la LOMCE; no s’han llegit la LOMCE); els sistemes orientals triomfen als rànquings gràcies a les famílies (al que paguen les famílies, volia dir per completar les hores extres que han de fer els fills per aprovar els exàmens), i que les esquerres baixen el nivell perquè ningú es quedi enrere mentre que les dretes avaluen resultats. En un sobtat atac de sinceritat van reconèixer que tots els que han governant, ells inclosos, han retallat a la bressol i que és curiós que ara tots fan propostes per a la bressol. També van recordar que Madrid i Balears, amb balances fiscals semblants a Catalunya, inverteixen més educació, i que no podem quedar-nos a la cua de les comunitats autònomes. Més metralla per als independentistes.\nI falta la representant del PSC. Poca cosa a dir. Previsible i poc original en les propostes: desplegament de la LEC, prioritzar la pública, arribar al 6% de PIB. D’acord amb la tònica general del partit, mostrava dificultats per col·locar un discurs diferenciat de la resta però no va ser gens incisiva amb el llegat d’aquests cinc anys, una manca de convicció que potser prové de les minses possibilitats de poder incidir en les polítiques reals a partir del 28S.\nEl balanç és decebedor. L’educació es mereix molt més del que ens està oferint aquesta campanya electoral i no és seriós presentar-se a un debat sense aportar res i amb poca preparació. O potser sí i això només és un símptoma, amb uns representants polítics sense idees noves i resolutives i incapaços de mirar a llarg termini, només preocupats per esgarrapar vots el 27S. O potser no som davant d’unes eleccions i això és una altra cosa. Que les urnes ens agafin confessats.\n27S educació eleccions política educativa programes electorals\nEtiquetes de comentaris: 27S educació eleccions política educativa programes electorals


Renoven l'asfalt de la ronda de la República de Mataró\nRenovació de l'asfalt de la ronda de la República. Foto: Ajuntament de Mataró\n15 de setembre de 2020 (17:36 CET)\nForma part de les obres de renovació de 17 carrers de la ciutat que duu a terme l'Ajuntament\nL'Ajuntament de Mataró està duent a terme aquesta setmana la renovació de l'asfaltat de la ronda de la República, un dels 17 carrers que s'estan reasfaltant aquest estiu. Es tracta d'un actuació llargament reclamada pels veïns i pels usuaris de la ronda, antigament coneguda com d'Alfons XII, un dels vials més transitats de la ciutat, ja que tenia l'asfalt en molt mal estat amb diversos sots i altres problemes a la calçada.\nL'operació forma part del conjunt d'obres que l'Ajuntament va iniciar el mes de juliol passat, que afecten un total de 17 carrers de la ciutat. En concret s'inclou dins la tercera fase, en la qual també s'ha renovat l'asfalt dels carrers Lauder, Castaños i Bonaventura Aribau.\nEls treballs, a més d'asfaltar els vials, també inclouen en alguns casos actuacions per adaptar passos de vianants o ampliar voreres. Gairebé en tots els casos s'han concentrat les obres en aquest estiu, de cara a minimitzar les afectacions a la ciutadania. La inversió total és de 630.000 euros i les obres les duran a lterme les empreses Vialser i Deumal.\nTrobo molt bé aquesta renovació aquesta renovació de l'esfalt de la Ronda de la República i de 17 carrers més però dins d'aquests 17 carrers hi trobo a faltar el tram del carrer Josep María Torrijos comprés de la Ronda fins el carrer d'Iluro, fa 40 anys que hi visc i al llarc dels anys he vist asfaltat i reasfaltar els carrers del voltant diverses vegades però aquest tram no li toca mai, suposo que esperavan que se'n fes carrec el Corte Inglès "Senyors del Ajuntament crec que ja toca"\nJordi Fa 2 mesos\nI tambe asfaltaran el Cami Ral, la entrada a la Ciutat, des de Laia, fins a Cooperativa? Segurament no ho faran\nAnodadado Fa 2 mesos\nRonda de la República..... La madre que me parió.....\nPaco Fa 2 mesos\nOri Fa 2 mesos\nPues ha habido varias. Si vas por la Ronda de la República para arriba encontrarás una biblioteca, allí pregunta por la sección “historia”.


Una alumna de la UdL, becada per fer un curs al Congrés dels Diputats\nDomingo, entre les professores Maria Àngels Cabasés i Agnès Pardell / Foto: UdL\nUna alumna de la Facultat de Dret i Economia de la Universitat de Lleida ha estat seleccionada per gaudir d'una de les 10 beques adreçades a estudiants universitaris de tot Espanya per participar al IV Seminari teòric-pràctic sobre el Congrés dels Diputats, que se celebrarà entre els dies 21 i 25 d'octubre a Madrid. Es tracta de Raquel Domingo Martínez.\nEl Congrés es fa càrrec de les despeses de viatge i estada a la capital espanyola. Durant el seminari els participants tindran reunions de treball amb diputats, assistiran a les reunions dels òrgans de la Cambra i rebran informació directa de la Secretaria General del Congrés a sobre els diferents aspectes de l'activitat parlamentària.\nEl seminari està pensat per a estudiantat de Dret, Ciències de l'Administració, Ciències Polítiques i Periodisme.


LA PETRA i EL PETER: LIED A LES 5 DE LA TARDA | IN FERNEM LAND\nLA PETRA i EL PETER: LIED A LES 5 DE LA TARDA\nPossiblement el Gran Teatre del Liceu, no és el lloc idoni per escoltar un recital de lied. Les dimensions de la sala i el públic, majoritàriament no adepta a les delicatessen liederístiques i si als pinyols i proeses vocals diverses, no ofereixen les garanties bàsiques per establir la comunicació necessària, i gaudir dels secrets del lieder.\nAfegim que un diumenge a les cinc de la tarda, és un agreujant al panorama no gaire engrescador del encapçalament. El torn de diumenge, és encara més amant de l’òpera de tota la vida, és a dir, aides, trovadors, tosques, butterflys i lucies, si de cas posi’m un Rossini, però d’aquests que fan riure, no sigui cas que ens tornin a fer allò que no s’acabava mai de la Semiramide i arribem més tard de les 9 a casa.\nEl diumenge a la tarda desprès del tiberi familiar amb tortellet de cabell d’àngel, cafetó i “xupet” d’aromes de Montserrat, ens predisposa a una tarda distreta al Liceu, amb la soneta i aquell estat de sopor agradable que ens fa caure el programa de manera sorollosa de la nostre faldilla, per despertar tota la filera del davant i del darrera, durant el primer acte, que sempre és el que costa més mantenir-se despert.\nPerò a qui se li acut, fer una sessió de lieder el diumenge i a les 5?. Si el preu que hem de pagar per veure al Peter Seiffert l’any vinent al Tannhäuser, és una sessió de lieder del matrimoni, doncs d’acord, però no ho programeu un diumenge a la tarda. En tot cas el diumenge a la tarda i per estalviar, feu un concert amb àries i obertures d’aquelles, també de tota la vida, i així aplaudint cada peça, no ens adormim. Però en el lieder, s’ha de respectar els blocs de cançons, i els entesos no ens deixen obrir ni els caramels per fer-nos passar la tos histèrica del avorriment, ja em direu que hem de fer.\nAmb aquests antecedents, anem a parlar del concert d’aquesta tarda.\nSegurament el públic, ansiós de seguir els resultats electorals i per oblit, doncs ja no recordava la cancel·lació inicial d’aquest concert i la posterior nova data, no ha omplert el teatre i sent generós, la sala presentava un aspecte inusual per ser diumenge tarda, mitja entrada en prou feines.\nLa primera part, tot dedicat als Schumann’s, és a dir a Robert i Clara, i m’atreveixo a dir que tothom hem hagut de fer veritables esforços per no dormir-nos de manera espectacular, una siesta col·lectiva de dimensions siderals. Ella, intèrpret correcta i veu sense interès. Ell, veu en dificultats, al menys pel lied, i avorrit, potser per acompanyar fins hi tot en això a la seva senyora.\nLa segona part, vist els antecedents de la primera, no podia ser pitjor i no ho ha estat. Han cantat Richard Strauss i Joseph Marx. Ell s’ha equivocat de ple volen cantar Strauss com si fos Mascagni, però al menys ha servit per espavilar-nos. Ella en la seva tònica.\nHan arribat les propines sense fer-se esperar gaire. Opereta, que no era el que s’esqueia més, però si que el que hom esperava. Duet de Das Land des Lächelns (Lehar) i la famosa ària de tenor d’aquesta opereta, Dein ist mein ganzes Herz. Per finalitzar ell, ha cantat l’ària de la lluna de la Rusalka de Dvorak. Cares de satisfacció en certa part del públic, que finalment han pogut xiular i cantar alguna cosa i la resta, absolutament desencisats.\nMolt avorrit, massa.\nper Joaquim a 28 de Mai de 2007\nCategories: LICEU, lied, Temporada 2006-2007 • Tags: Gran Teatre del Liceu, Petra Maria Schnitzer, Petter Seiffert\n← JUAN DIEGO FLOREZ, debut del Duc de Mantua\nMaria Guleghina →\nJo he decidit fer la migdiada directament a casa…\nAquesta temporada ja he sentit roncar al Liceu, espero que aquesta vegada els roncadors hagin estat discrets…\n28 de Mai de 2007 a les 1:05\nNo ho se, TOTS DORMIEM!!!. Els hi haurem de preguntar a ells.\n28 de Mai de 2007 a les 2:21\nEl “Du bist mein ganzes Herz” en va recordar, i molt!, els “Soy arriero” del Cristóbal Massana, però no per què aquest extraordinari baríton de zarzuela ho fes malament, tot el contrari, però el Seiffert ho va cantar a “grito pelao” como es té que que cantar el pregó i loança al ví de Toro de “El cantar del arriero”. Potser es va adonar Don Peter que “s’havia pasao” i quan va intentar apianar i matisar, quasi la va pifiar, per no fer us d’un verb més clarificador, per què estava claríssim que el Seiffert no tenia el dia y a més a més la Petra no el té mai.\n30 de Mai de 2007 a les 0:59


Gòtic (llengua) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Idioma gòtic)\nEl gòtic és una llengua extinta de la branca oriental de les llengües germàniques. És propera al burgundi i era la llengua pròpia dels gots, tant dels ostrogots com dels visigots.\n*𐌲𐌿𐍄𐌹𐍃𐌺𐍉𐍂𐌰𐌶𐌳𐌰 *gutisko razda\nllengua morta, llengua antiga i llengua extinta\nExtinta principalment a Europa\n0 (2019 )\nEl gòtic es parlava en certes àrees de l'actual Alemanya oriental als primers segles de la nostra era, però el seu ús es va estendre per gran part d'Europa (des de Bulgària i Crimea fins a Itàlia, Catalunya i Espanya) arran de les invasions godes dels segles IV i V.\nEl gòtic va anar decaient a mitjans del segle VI, a causa en part de la derrota militar que van patir els gots a mans dels francs, l'eliminació dels gots a la península d'Itàlia, la conversió massiva al catolicisme romà de parla llatina i l'aïllament geogràfic. La llengua va sobreviure a Espanya no més enllà del segle VIII, i l'autor franc Walafrid Strabo va escriure que encara es parlava a la zona baixa del Danubi i en regions muntanyoses aïllades a Crimea a principis del segle IX (vegeu gòtic de Crimea). En manuscrits posteriors al segle IX, han aparegut expressions semblants al gòtic que poden no pertànyer ja a aquesta llengua per les diferències tremendes en qüestió de morfologia i fonètica.\nCap al segle vii, es considera extinta amb una particular excepció: fins al segle xviii, va resistir una petita població de parla gòtica a Crimea. El descobriment d'aquesta comunitat va succeir al segle xvi. Hi ha una carta de l'ambaixador flamenc en l'Imperi otomà, Oghier Ghislain de Busbecq, explicant que s'havia reunit amb dos representants d'un poble que semblaven parlar una llengua germànica i tenien costums de tipus germànic. Ell mateix va registrar un petit lèxic de paraules i frases, 18 números i les tres primeres estrofes d'una cançó.\nAvui en dia, es pensa que aquesta llengua supervivent prové del dialecte ostrogot.\nTot i això, el gòtic antic ens ha arribat enregistrat gràcies a l'obra del bisbe Úlfila, missioner a la zona del Danubi a mitjans del s. IV. El bisbe Ufilas va traduir la Bíblia al gòtic i, per fer-ho, va inventar un alfabet, l'alfabet gòtic, format per 27 lletres (25 preses de l'alfabet grec i 2 del rúnic). Amb aquest alfabet, s'escrivia de dreta a esquerra i amb escriptura contínua (sense separació entre paraules). Aquesta Bíblia no ha arribat sencera sinó de manera fragmentària fins als nostres dies. La majoria de fragments van ser descoberts al s. VI al nord d'Itàlia. Deixant a part unes quantes inscripcions en alfabet rúnic, aquests registres gòtics són els més antics que han arribat fins avui d'una llengua germànica. Entre el gòtic antic i el gòtic de Crimea s'ha pogut reconstruir amb alta fiabilitat aquesta llengua.\nEl gòtic preserva molts trets arcaics indoeuropeus que no sempre estan presents en llengües germanes modernes; en particular, té una declinació molt rica i complexa. Té els casos nominatiu, acusatiu, genitiu i datiu, així com certs vestigis del cas vocatiu, que era de vegades idèntic al nominatiu i en d'altres a l'acusatiu. Té tres gèneres gramaticals; masculí, femení i neutre, que encara en moltes llengües germàniques es mantenen, com ara l'alemany, l'islandès i relativament en el neerlandès, danès, noruec i suec.\nUna de les característiques que criden més l'atenció de les llengües germàniques és la divisió dels noms entre aquells amb declinació feble i aquells amb declinació forta. Aquesta separació és particularment important en el gòtic. Mentre un nom només pot pertànyer a una classe de declinació, depenent de la seva arrel, alguns adjectius poden ser declinats amb les dues formes, depenent del seu significat. Un adjectiu emprat amb un significat particular i acompanyat per un article díctic, com els pronoms demostratius sa, That, o sobre, que actuen com a articles definits, prenen una declinació feble, mentre que adjectius usats amb articles indefinits prenen una declinació forta.\nAquest procés s'observa en l'alemany i el suec, en què els adjectius són declinats no solament segons el gènere i el nombre, sinó també segons la seva forma determinada / indeterminada:\nFiliació: llengua indoeuropea, germànica, germànica oriental.\nFa distinció entre vocal breu i llarga.\nTé dos gèneres (masculí i femení) i dos nombres (singular i plural).\nPresenta quatre casos declinatius (nominatiu, acusatiu, genitiu i datiu), que afecten també els adjectius.\nEl verb es conjuga en indicatiu i subjuntiu, en dos temps (present i pretèrit) i en tres nombres (singular, plural i dual).\nGot de Crimea\n↑ Però vegeu Fausto Cercignani, The Elaboration of the Gothic Alphabet and Orthography, a Indogermanische Forschungen, 93, 1988, pàgines 165-185.\nFausto Cercignani, The Reduplicating Syllable and Internal Open Juncture in Gothic, a Zeitschrift für vergleichende Sprachforschung, 93/1, 1979, pp. 126-132\nFausto Cercignani, The Development of the Gothic Short/Lax Subsystem, a Zeitschrift für vergleichende Sprachforschung, 93/2, 1979, pp. 272-278\nFausto Cercignani, Alleged Gothic Umlauts, a Indogermanische Forschungen, 85, 1980, pp. 207-213\nFausto Cercignani, The Enfants Terribles of Gothic Breaking: hiri, aiþþau, etc., a The Journal of Indo-European Studies, 12/3-4, 1984, pp. 315-344\nFausto Cercignani, The Development of the Gothic Vocalic System, a Germanic Dialects: Linguistic and Philological Investigations, a cura de Bela Brogyanyi i Thomas Krömmelbein, Amsterdam/Philadelphia, Benjamins, 1986, pp. 121-151.\nHi ha una edició en gòtic (llengua)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gòtic_(llengua)&oldid=22662106»\nDarrera modificació: 23 gen 2020 a les 19:28


PODs The Backpackers Home Kota Kinabalu Kota Kinabalu Malàisia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n1-1-11, Api-Api Centre, Jalan Centre Point, Districte Central de Negocis, Kota Kinabalu, Malàisia, 88000 - Veure al mapa\nPods per a 2 persones (Double PODs)\nSituat a l'encantadora àrea de Districte Central de Negocis, PODs The Backpackers Home Kota Kinabalu gaudeix d'una posició excepcional a la les platges, els paisatges, els restaurants de Kota Kinabalu. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 2 km, i normalment només es triga 12 minuts per arribar a l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nPODs The Backpackers Home Kota Kinabalu ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, visites turístiques.\nL'hotel compta amb 6 precioses habitacions, i totes inclouen accés a internet (sense fils), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, ventilador, caixa de seguretat per a portàtils. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, PODs The Backpackers Home Kota Kinabalu no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (92) Viatger de Negocis (2) Parelles (13) Viatgers en solitari (67) Famílies amb infants grans (1) Grups (9)\nTots els tipus de viatgers (190) Parelles (37) Viatgers en solitari (115) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (1) Grups (36)


Artistes professionals es poden presentar a la convocatòria per fer residències a L’Estruch el curs 2019-2020\nLes sol·licituds es poden presentar fins al 18 de març i són en els àmbits de la dansa i nous formats, el circ, les arts visuals i performance i les arts digitals\nLa fàbrica de creació de les arts en viu de Sabadell, L’Estruch, ha publicat les bases perquè artistes professionals es puguin presentar a fer-hi una residència durant el curs vinent, 2019-2020. Es tracta de residències entorn de quatre àmbits diferents: la dansa i nous formats, el circ, les arts visuals i performance i les arts digitals. La convocatòria serà oberta fins al proper 18 de març.\nCategories: Ajuntament, Activitats culturals, Cultura i esport\nEl Pla Estratègic d’Intervenció Comunitària introdueix un model innovador de transformació col·lectiva dels barris\nEl projecte endreça i potencia les experiències comunitàries ja existents i dissenyarà plans específics per a cada barri\nL’Ajuntament de Sabadell ha dissenyat un pla estratègic, per “fer barri”, per enfortir les xarxes de relació i col·laboració entre les persones que conformen un territori i tenir així més capacitat per transformar i millorar l’entorn. Es tracta del Pla Estratègic d’Intervenció Comunitària, un pla de ciutat que es desplegarà progressivament al conjunt de barris. Dibuixa un model comú d’intervenció social centrat en les persones i el seu entorn, amb el territori com a eix d’actuació i de caràcter transversal, perquè posa en relació amb les diferents polítiques municipals per generar respostes més globals


Un grup de 40 voluntaris i voluntàries de l’Hospital de Palamós i Palamós Gent reben el reconeixement dels Òrgans de govern de SSIBE per la seva tasca - La Unió\nUn grup de 40 voluntaris i voluntàries de l’Hospital de Palamós i Palamós Gent reben el reconeixement dels Òrgans de govern de SSIBE per la seva tasca\nEls Òrgans de govern de Serveis de Salut Integrats del Baix Empordà el dia 13 de desembre ha celebrat un acte per reconèixer i agrair la tasca als voluntaris i voluntàries.\nEn el decurs de l'acte membres representants de les entitats Fundació La Caixa, Creu Roja i Càrites, així com les persones coordinadores del voluntariat als dos centres, Sandra Medina, Laura Garcia i la Dra. Nuri Comes han explicat la seva experiència en tant que coordinadors del voluntariat fent ressò de la seva tasca.\nEls voluntaris/àries han destacat que: “els ensenya a entendre, valorar i compartir tot el que és realment important, intentant millorar les condicions de vida de les persones més vulnerables”; “he donat alguna cosa i he rebut molt”.\nTambé s'ha pogut veure una mostra de les activitats realitzades al llarg de l'any i finalment han rebut l'agraïment institucional a càrrec de l'Alcaldessa de Palamós i Presidenta dels Òrgans de govern de l'entitat, Sra. Ma. Teresa Ferrés.\nL'acte ha finalitzat amb un esmorzar conjunt.\nVoluntariat a l'Hospital de Palamós\nS'inicia l'any 2009 i actualment compta amb 15 voluntaris/àries.\nLa missió del voluntariat a l'Hospital és donar suport afectiu i acompanyament als pacients i/o les famílies, millorant el seu benestar durant l'estada al centre sanitari, amb una atenció més humanitzada contribuint a donar resposta a les necessitats que no són de caire assistencial.\nTambé es fa acompanyament i suport afectiu a nens/nenes ingressats i als seus familiars, fent activitats adequades a la seva edat (jugar, llegir contes a la biblioteca, jocs d'entreteniment).\nEl voluntariat també col·labora amb iniciatives de l'entitat com poden ser la celebració de dies internacionals relacionats amb la salut, o la celebració de dies especials (Sant Jordi, Nadal).\nVoluntariat al centre Palamós Gent Gran\nDes de l'any 2006 es desenvolupa un programa en col·laboració amb les entitats de voluntariat Creu Roja, Obra Social "La Caixa" i Càrites i actualment compta amb 25 voluntaris/àries.\nCreu Roja disposa d'un grup de voluntaris estable que col·labora en tasques d'atenció a les persones grans amb cert grau de dependència. Les activitats més importants que es desenvolupen són el passeig dels residents, el servei d'acompanyament, el reforç de menjador, i el suport en la dinamització d'activitats d'oci.\nL'Obra Social "La Caixa" disposa de voluntaris que participen en el grup de passeig amb la resta de voluntaris de Creu Roja.\nCàritas desenvolupa el projecte "Apadrinar un avi" que facilita i promou la convivència i l'aprenentatge entre persones grans que pateixen soledat i joves estudiants, a través de l'acompanyament periòdic i continuat que ofereixen els joves a les persones grans.\nPodeu conèixer la seva tasca amb el vídeo que va elaborar l'equip de voluntariat de l'Hospital l'any 20: Video voluntariat Hospital de Palamós


Varize (Mosel·la) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Varize (Moselle))\n49° 08′ 05″ N, 6° 27′ 29″ E / 49.134722222222°N,6.4580555555556°E / 49.134722222222; 6.4580555555556\nDistricte Districte de Forbach-Boulay-Moselle\nCantó Cantó de Boulay-Moselle\nVarize (fràncic lorenès Wibelskirch) és un municipi francès, situat al departament del Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 488 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Varize era de 488 persones. Hi havia 168 famílies de les quals 28 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 20 dones vivint soles), 52 parelles sense fills, 68 parelles amb fills i 20 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 183 habitatges, 176 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 173 eren cases i 9 eren apartaments. Dels 176 habitatges principals, 155 estaven ocupats pels seus propietaris, 16 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 5 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien una cambra, 3 en tenien dues, 6 en tenien tres, 24 en tenien quatre i 141 en tenien cinc o més. 151 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 65 habitatges hi havia un automòbil i a 100 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Varize el 2009\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 343 persones, 268 eren actives i 75 eren inactives. De les 268 persones actives 252 estaven ocupades (138 homes i 114 dones) i 16 estaven aturades (8 homes i 8 dones). De les 75 persones inactives 24 estaven jubilades, 26 estaven estudiant i 25 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Varize hi havia 182 unitats fiscals que integraven 503,5 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 22.141€.\nDels 17 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de fabricació d'altres productes industrials, 2 d'empreses de construcció, 4 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 3 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa financera, 4 d'empreses de serveis i 1 d'una empresa classificada com a "altres activitats de serveis".\nL'any 2000 a Varize hi havia 8 explotacions agrícoles.\nBannay (1,0 km)\nHelstroff (2,4 km)\nCondé-Northen (3,0 km)\nBrouck (3,4 km)\nBionville-sur-Nied (3,6 km)\nVolmerange-lès-Boulay (3,8 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Varize\nRésumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Varize a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Varize a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Varize_(Mosel·la)&oldid=22372186»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 nov 2019 a les 08:23.


l'Agrupament a la Fira de Manresa: conferència de Cesc Gelabert | [ AGRUPAMENT D'ESBARTS DANSAIRES ]\nAquesta activitat és gratuïta i oberta a tothom. Per això ús fem arribar aquesta informació prèvia, per tal que us l'aneu apuntant a l'agenda. En el butlletí de l'octubre us concretarem més detalladament el contingut, l'hora i el lloc.\nSi esteu interessats en assistir a aquest acte envieu un correu a: agrupament@esbarts.cat indicant les vostres dades.\nUs demanem que feu extensiva aquesta informació a tots els balladors i socies dels vostres esbarts.\nInici » Notícies » l'Agrupament a la Fira de Manresa: conferència de Cesc Gelabert


Dissabte, 12 d'octubre de 2013\nRealitzat pel reconegut ceramista Carles Vives.\nEl Raku es una tècnica de ceràmica originaria del Japó que es realitza actualment a tot el món. S'obtenen esmaltats amb tonalitats, textures, matisos i colors fascinants i mai iguals d'una peça a una altra, que poden ser des de vermells metal·litzats fins clivellats, nacrats i tornassols característics d'aquesta tècnica.\nCarles Vives, Barcelona 1957\n1.975-1.981 Cursa estudis de ceràmica a l'Escola Massana de Barcelona.\n1978 Posa en funcionament un antic taller de ceràmica amb el seu forn de llenya a les Franqueses del Vallès, el qual es convertirà en el seu primer taller.\n1.982 Inicia una etapa nova i es trasllada a Canovelles, en un espai més gran que li dóna possibilitats d'ampliar els seus coneixements i incorporar altres materials per al seu treball habitual i personal.\n2010 A principis d' agost del mateix any retorna a la mateixa població d'origen, i situat en una zona de camp obre el seu darrer estudi/taller per continuar treballant amb la seva obra.\nHa participat en nombroses exposicions tant nacionals com internacionals, ha obtingut premis i reconeixements amb les seves obres, entre altres: Diploma de Mestre Artesà en l'ofici de Ceramista de la Generalitat, l’any 2004: Menció d’Honor en la IX Biennal Internacional de Aveiro, Portugal; admès a l’Académie Internationale de la Céramique,IAC Ginebra (Suïssa).\nPreu del taller 10 euros. Cada participant decorarà la seva peça de Raku.


Intel·ligència i Processos Cognitius - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Intel·ligència i Processos Cognitius\n4 p, 117.4 KB Intel·ligència i Processos Cognitius  / Castelló Tarrida, Antoni ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\n4 p, 73.3 KB Intel·ligència i Processos Cognitius  / Castelló Tarrida, Antoni ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\n5 p, 76.1 KB Intel·ligència i Processos Cognitius  / Castelló Tarrida, Antoni ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\n4 p, 28.2 KB Intel·ligència i Processos Cognitius  / Castelló Tarrida, Antoni ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\n5 p, 104.8 KB Intel·ligència i Processos Cognitius  / Castelló Tarrida, Antoni ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\n4 p, 103.4 KB Intel·ligència i Processos Cognitius  / Castelló Tarrida, Antoni ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia


Vila-real s'omple de festa i tradició en honor a la Mare de Déu de Gràcia\nAquest divendres té lloc la Crida de la Festa per a donar començament a deu dies plens d'activitats per a tots els gustos i edats\nVila-real - MDG 2019 - Presentació Programa Festes\nVila-real comença a engalanar-se ja per a una de les seues festes més esperades, les de la Mare de Déu de Gràcia que ompliran d'activitat, música i festa la ciutat a partir del pròxim 30 d'agost. Tradició, fervor i germanor en una festivitat que conjuga els atractius de “un gran poble i una xicoteta ciutat” en els més de 260 actes que es desenvoluparan durant deu dies, en concret del 30 d'agost al 8 de setembre.\nAixí des del trasllat de la imatge de la Mare de Déu de Gràcia des de la seua ermita i l'ofrena a la patrona, passant per la Trobada de Gràcies i bessons, els empedrats, la nit de la xulla, les paelles, el concurs d'allioli fins a arribar als tancaments de bous embolats i altres actes taurins així com concerts d'artistes com Fangoria o Los Secretos, la ciutat ofereix actes per a tots els gustos i edats.\nAquest dimecres ja s'ha començat a repartir el programa de festes i a muntar-se els cadafals dins del recinte taurí. Enguany destaca, com a novetat, la Fira Gastronòmica així com el 40 aniversari de la Comissió de Penyes. Tant l'Ajuntament, a través de la regidoria de Festes, com la Comissió de Penyes han preparat un programa ampli d'actes que a continuació us resumim:\nUn dels atractius d'aquestes festes i que segur atrauran molts veïns de localitats de tota Castelló són les grans cites musicals de les festes. Fangoria serà l'estrela convidada, el 30 d'agost en la plaça Llaurador i el dissabte set de setembre serà el torn dels secrets, tots dos amb accés gratuït.\nLa nova cita gastronòmica d'aquestes festes\nLa novetat gastronòmica de les festes serà sens dubte La Fira gastronòmica que tindrà lloc en l'avinguda de la Murà. Es tracta d'un nou esdeveniment que pretén unir les antigues fondes de la tapa i el vi: “És un concepte més gastronòmic i el fem en aquesta ubicació perquè estiga en ple centre”; ha explicat a elperiodic.com el regidor de festes, Diego Armando Vila.\nL'horari, de 12.00 a 1.00 h entre setmana i de 9.00 a 1.00 els caps de setmana.\n40 aniversari de la Comissió de Penyes\nEnguany es commemora a més el l 40é aniversari de la Comissió de Penyes i, amb elles, de la popularització de les festes patronals. “Hem volgut presentar el tradicional llibret en una de les comissions fundadores, en el casal Morapio, per a donar-los protagonisme”, ha explicat el regidor de Festes.\nI, encara que durant les festes no es farà cap acte específic per a celebrar l'aniversari, sí que es farà a principis d'octubre en el tradicional acte que organitzen les penyes per a entregar premis relacionats amb les festes.\nEls actes taurins tampoc faltaran en aquestes festes. En total s'exhibiran huit bous salvatges. Hauran també embolats a partir de les 23.00 i entrades de bous i vaquetes.\nDescàrrega el programa de festes\nEl programa de festes de la Mare de Déu de Gràcia, que començarà a repartir-se en mà entre el dimecres i el dijous a la Casa de la Festa i ja està disponible, també en l'app Vila-real. Ací pots veure els actes per dies en unes setmanes plenes d'activitat.\n“Conjuguem la tradició d'un gran poble i els actes més grans d'una xicoteta ciutat. Tenim moltes coses de poble que ens uneixen en la tradició”, explica Diego Armando Vila, qui convida a veïns de Vila-real i d'altres pobles a sumar-se a la festes de la Mare de Déu de Gràcia.\nLa metxa s'encén aquest divendres amb la Crida de la Festa a les 20.30 hores. David Garcia, president de la Comissió de Penyes, serà l'encarregat d'inaugurar aquesta cita tan especial en la Fira Gastronòmica.


Cultiu dels Rosers en tests - FÒRUM.ad\nRoser en test (Foto Istock.com)\nPerquè el cultiu de rosers en tests sigui un èxit, és necessari triar una varietat que ja estigui en estat adulta i que en el seu creixement no arribi a aconseguir una grandària molt gran, per la qual cosa sempre és bo optar per rosers nans o miniatures.\nPerquè el creixement sigui òptim, els tests han de col·locar-se a ple sol i regar sempre sobre la terra i no les fulles, ja que sinó, pot fomentar-se l’aparició de fongs.\nEls rosers en tests, han de rebre el fertilitzant correcte, i és important aplicar-ho a la meitat de la primavera i quan comença l’estiu, quinzenalment. Sempre recorda treure les flors marcides, doncs això ajudarà a l’aparició de flors noves.\nCada hivern és necessari podar les seves branques i els experts recomanen treure el roser del test cada dos o tres anys amb la finalitat de renovar la terra. S’ha de retirar almenys dues terceres parts de la terra i tallar la mateixa proporció d’arrels.\nEls rosers poden contreure diferents malalties provocades pels fongs, com la taca negra o la floridura blanca. Examina les fulles regularment per a verificar que no en presenten signes.\nCom més profund sigui el test, molt millor. Has de calcular aproximadament 30-40 centímetres de profunditat per als rosers miniatures, 40-50 centímetres per als híbrids i 50-60 centímetres per als rosers anglesos i els trepadors.\nNotícia Anterior: Inestabilitat amb precipitacions febles\nSegüent Notícia: Els ornaments en la decoració de la llar


Àlex Granell: «No som l'equip que érem abans» - Diari de Girona\nÀlex Granell: «No som l'equip que érem abans»\nEl capità destaca el bon moment del Girona per afrontar la final del play-off, on no hi veu cap favorit\ncarles rosell 17.08.2020 | 13:43\nÀlex Granell · Girona FC\nÀlex Granell, capità del Girona, ha aplaudit avui el bon moment que viu l'equip, a les portes de disputar l'eliminatòria final del play-off d'ascens a la Primera Divisió. Ha destacat que al vestidor no hi ha cap "excès d'eufòria", al mateix temps que subratllava el canvi que els jugadors han ofert al llarg de les últimes setmanes: "No som l'equip que érem abans".\n"No veig un excès d'eufòria ni d'alegria. Al contrari. Veig la gent molt madura i centrada. El que vam aconseguir a Almeria és vital, però només el primer pas. Ara ens queda la setmana més decisiva", ha dit Granell, qui ha recordat que malgrat no haver guanyat encara l'Elx aquesta temporada "no som l'equip que érem" i que tant ell com els seus companys estan en el "millor moment" del curs. "Tàcticament som molt sòlids i estem molt ben preparats pel cos tècnic. Això ens convida a l'optimisme. Tenim el talent dels futbolistes i ha tornat el sacrifici que ens caracteritzava".\nA banda de celebrar el rendiment d'homes com Gerard Gumbau, el seu company al mig del camp, i també d'Asier Riesgo, Ignasi Miquel, Samu Sáiz o Borja García, ha destacat sobretot l'aportació de Cristhian Stuani. "Ja no pels gols, que al cap i a la fi és el més important i difícil, sinó pel que ens està ensenyant fa anys. La seva persona, la perseverança i el compromís. És un mirall per a tots, ens anima a competir. El millor referent possible".\nHa destacat l'Elx, un rival també "en un bon moment" i amb "fam" per aconseguir l'ascens, i ha defugit de favoritismes. "És la final del play-off i ens enfrontem el cinquè contra el sisè, tot pot passar".


Ex libris. La universia de Pla - Palafrugell Plus\nDivendres, 23.04.21 a les 19.00 h, inauguració al pati de la Biblioteca Municipal de Palafrugell. Places limitades, cal inscripció prèvia a la biblioteca: 972304809 / biblioteca@palafrugell.cat\nEx libris, la Universia de Pla. Obres de Josep M. Alarcón.\nDel 23 d’abril al 30 de maig a la Biblioteca de Palafrugell i a la Fundació Josep Pla. Del 23 d’abril al 30 de juny al Teatre Municipal de Palafrugell.


[SOLVED] Libre Office no s'obre a Ubuntu 12.10\nThread: Libre Office no s'obre a Ubuntu 12.10\nLibre Office no s'obre a Ubuntu 12.10\nAvui he intentat obrir un fitxer PDF amb el writer de Libre Office. He pogut treballar amb ell sense problemes. El cas es que ara intento tornar a accedir a d'altres aplicacions de Libre Office i totes fan el mateix. Apareix la pantalla d'inici amb la barra i abans de comen�ar a moure's la barra, es tanca i no arranca. Em passa amb totes igual i no ser que fer.\nRe: Libre Office no s'obre a Ubuntu 12.10\nProva d'obrir una terminal i iniciar LibreOffice entrant el nom directament i prement "intro", a veure si d�na algun missatge d'error:\nEfectivament dona un error.\nUNO Exception: InvalidRegistryException: file:///usr/lib/libreoffice/program/../share/extensions/pdfimport/components.rdb: duplicate <implementation name="com.sun.star.comp.documents.HybridPDFImport" >\nterminate called after throwing an instance of 'com::sun::star::uno:eploymentException'\nMirant aquest error ha sortit aix�:\nAqu� suggereixen esborrar el directori:\nde la teva carpeta d'inici. Jo m�s que esborrar-la li canviaria el nom a .config/libreoffice/3/usr/extensions.vell i si despr�s que el sistema recrea aquesta carpeta no es veuen m�s conseq��ncies l'acabaria esborrant. Potser si tens extensions instal�lades s'hagin de tornar a instal�lar.\nSolucionat!!! Efectivament era el que m'has dit. Despr�s de fer aix� tots el menus sortien en angl�s pero amb un simple;\ntot ha tornat al seu lloc.


La lluita contra la precarietat laboral, principal reivindicació de les manifestacions del Primer de Maig\nEls sindicats majoritaris convoquen manifestacions a Barcelona, Girona, Tarragona, Tortosa i Tàrrega\nRedacció 01/05/2015 - 08.53 Actualitzat 01/05/2015 - 21.21\nMilers de persones han participat a la manifestació del Primer de Maig convocada a Barcelona pels principals sindicats catalans. Els organitzadors han xifrat en 56.000 els assistents a la manifestació, una xifra que la Guàrdia Urbana ha rebaixat a unes 10.000. La manifestació ha començat poc abans del migdia a la Plaça Catalunya i ha servit per denunciar la precarietat laboral i reivindicar salaris dignes.\nAmb el lema "Precarietat és explotació. Treball, salaris dignes i més protecció social", la manifestació ha recorregut la Via Laietana fins arribar a la plaça de la Catedral, on s'ha llegit un manifest unitari elaborat per celebrar el Dia del Treball.\nLa marxa ha estat encapçalada pels secretaris generals de Comissions Obreres, Joan Carles Gallego, i d'UGT, Josep Maria Álvarez.\nTampoc hi han faltat alguns líders polítics, com els alcaldables per Barcelona del PSC, Jaume Collboni, el d'ERC, Alfred Bosch, acompanyat pel líder del partit, Oriol Junqueras, i la cap de llista de Barcelona en Comú, Ada Colau, a més del líder ICV, Joan Herrera.\nAquest any participen en la manifestació central de Barcelona les presidentes de l'ANC, Carme Forcadell, i d'Òmnium Cultural, Muriel Casals.\nTambé s'han fet altres manifestacions a Tortosa, Girona, Tarragona i la de Ponent no es fa a Lleida, sinó a Tàrrega, en solidaritat amb els treballadors de l'antiga factoria Indox.\nConvocatòries de la CGT i l'USOC\nEn dues convocatòries alternatives, els sindicats CGT i USOC també s'han manifestat pel centre de Barcelona. A la marxa convocada per la CGT, s'ha fet una cerimònia en record dels 43 estudiants mexicans desapareguts el setembre de l'any passat a l'estat de Guerrero.\nLa convocada per l'USOC, uns 300 treballadors i delegats sindicals s'han manifestat sota el lema "Per la regeneració democràtica, del treball i la justícia social".\nEls sindicats reclamen la fi de la política de retallades\nA Madrid també s'han manifestat milers de persones, convocades per CCOO i UGT. Els sindicats han reclamat la fi de la política de retallades socials. El lema de la manifestació central a Madrid ha estat "Així no sortim de la crisi. Les persones són primer. Acabem amb les retallades".\nLes dos centrals sindicals majoritàries, CCOO i UGT, han demanat el reforçament de la negociació col·lectiva i la posada en marxa d'una renda mínima per als col·lectius més vulnerables. També han defensat les llibertats públiques i el dret a la vaga i han denunciat la "regressió econòmica i social que viu Espanya" amb les polítiques d'austeritat i els seus "devastadors" efectes sobre l'ocupació, la cohesió social i la qualitat de vida dels treballadors.\n125 anys de mobilització\nAquest 2015 fa 125 anys que es va fer la primera manifestació del Primer de Maig a Barcelona i, és el primer cop des que va començar la crisi que l'economia dóna símptomes de millora. Els sindicats reclamen aquest any la derogació de la reforma laboral i acusen el govern espanyol de vantar-se d'una recuperació econòmica que no és real en tots els àmbits.\nEls líders de Comissions Obreres i de la UGT a Catalunya, en declaracions aquest matí a Catalunya Ràdio, asseguren que les dades macroeconòmiques del govern espanyol no es tradueixen en millores per als ciutadans.\nPer això, el focus de la protesta d'aquest Primer de Maig és la denúncia de les polítiques d'austeritat i els seus efectes en els àmbits laborals, socials i en la qualitat de vida dels treballadors.\nEls sindicats avisen que "la crisi continua instal·lada en la gent"\n1 de maig a Catalunya\nEls líders sindicalistes es manifesten a Madrid per l'1 de maig\nJustícia social, menys repressió i regeneració, en les marxes alternatives de l'1 de Maig\nManifestacions a Tàrrega i Girona\nLa gent que es manifesta aquest 1 de maig\nManifestacions 1 de maig internacionals\n125 anys de la primera manifestació de l'1 de maig a Barcelona\nPrimer de maig preelectoral amb els candidats al carrer\n1 de Maig del 2015: clam contra la precarietat


Gat's: PÀGINA D'INICI\nTEATRE DE CINE\nCom a grup de teatre d'aficionats vam nèixer a la BIBLIOTECA VILA de GRÀCIA ja que al constituir-nos en club "alternatiu de teatre" vam començar a preparar petits muntatges per oferir-los en les cloendes de curs o bé per Nadal.\nCLUB DE LECTURA I TEATRE\nDesprés d’uns quants anys a la Biblioteca Vila de Gràcia com a “Club de lectura i teatre” i uns pocs menys a la Biblioteca Caterina Albert, en el moment en què es va remodelar aquesta activitat , l’Associació de Veïns i Amics del Passeig Sant Joan ens va oferir el seu local per reunir-nos i seguir amb aquesta activitat, que ha fet pròpia.\nMarta Abelló Barriuso 25 de febrer de 2019 a les 7:30\nDe moment jo mateixa faig un comentari: penso q aquest blog pot ser un arxiu interessant per no perdre el rastre de tot el que estem fent. aquestes 2 activitats són molt enriquidores i penso que hem d'ester molt orgullosos de mantenir-les en peu tant de temps.\nCrec q es podria alimentar amb tot allò q anem buscant per preparar les obres que llegim i q anirem a veure.\nSi que suposa un esforç, però en sabem d'això i la mostra la tenim en tot allò q hem recollit i q aquí apareix. Bé, no tot, però pràcticament tot!\nMarta Abelló Barriuso\nAssidus i Adictes al Teatre


Grup Freixenet incorpora a Gabriela Rivieccio com a Directora de Marketing – Grupo Freixenet\nRivieccio compta amb més de 20 anys d’experiència en els sectors de la comunicació, màrqueting i la transformació digital\nAmb aquesta incorporació, el grup vitivinícola reforça la seva estructura directiva en l’àrea de màrqueting\nGrup Freixenet ha nomenat Gabriela Rivieccio com a nova directora de Marketing, amb l’objectiu de reforçar la seva estructura directiva en les àrees de màrqueting i transformació digital.\nAmb la incorporació de Rivieccio, Grup Freixenet enforteix l’estratègia de marketing de la companyia que inclou les prestigioses marques Freixenet, Segura Viudas, René Barbier, Monólogo, entre d’altres.\nLlicenciada en Administració i Direcció d’Empreses i Negocis Internacionals per la Universitat Panamericana (Ciutat de Mèxic), Rivieccio compta també amb un MBA per la Thunderbird School of Global Management, un grau en Integrated Skills per la Universitat de Harvard i dos postgraus en digital per ISDI i INESDI.\nAixí mateix, la nova incorporació de Grup Freixenet té més de 20 anys d’experiència en grans empreses del sector del gran consum, en què ha liderat estratègies de negocis i marketing a nivell local i global, en segments com l’alimentació, farmacèutic i turisme.\nGabriela Rivieccio ha apuntat que comença aquesta nova etapa amb molta il·lusió. “Dirigir el marketing d’una companyia que té com a objectiu elevar la celebració dels petits i grans moments de la vida és molt il·lusionant. Crec que puc aportar valor al negoci i reforçar, encara més, la satisfacció del consumidor “.\nPer la seva banda, Pedro Ferrer, vicepresident i conseller delegat de Freixenet, ha volgut emfatitzar que “Gabriela compta amb moltíssima experiència i té una provada capacitat de liderar equips. Confiem que la seva arribada ens ajudarà a seguir apuntalant l’àrea de marketing del Grup “.


Xilxes ofereix un ampli programa d'activitats esportives per a l'estiu\nL'Ajuntament de Xilxes ha donat a conèixer l'ampli programa esportiu que ofereix durant els mesos d'estiu amb la voluntat d'oferir activitats d'oci saludable a veïns i visitants.\nLa Regidoria d'Esports ha impulsat aquesta programació que es desenvolupa en el nucli marítim i que aquest any inclou sessions de mindfulness i patinatge com a principals novetats per atendre les demandes dels usuaris. A més, també manté el kangoo jump després del bon acolliment que va tenir aquesta activitat el passat any acostant-se als 200 participants.\nAquagym, pilates, batuka infantil, step i zumba són unes altres de les propostes que tenen lloc a la Plaça l'Armada i la platja de Les Cases, a les quals se sumen les activitats de bike, aquafitness i cursos de natació en la piscina municipal.\nLes incripcions ja estan obertes, de manera que les persones interessades poden apuntar-se i consultar tarifes i horaris en l'Oficina de Turisme.\nAixí mateix, esports com a atletisme, tennis, padel o mountain bike són també els protagonistes del Campus Multiesport, servei dirigit a xiquets i xiquetes d'entre 7 i 14 anys que busca ajudar a la conciliació laboral i familiar durant el mes de juliol.


query_builder 12 setembre 2013 12:35\nBenestar Social i Família lliura la Medalla Centenària a Anna Castells i Amadeu Benedicto\nAnna Castells i Amadeu Benedicto rebran la Medalla Centenària de Benestar Social i Família aquest divendres. La directora dels Serveis Territorials del Departament a Barcelona, Carme Canela, els lliurarà la medalla a la residència Asil Hospital de la Garriga. A l’acte també hi assistiran l’alcaldessa de la Garriga, Meritxell Budó, la direcció i el personal del centre així com familiars i amics dels homenatjats.\nAnna Castells i Altarriba va néixer el 13 de setembre de 1913 a Capellades. De jove va anar a viure amb el seu oncle, que era mossèn. L’any 43 es va casar i va viure durant 20 anys a la Balmesiana, residència sacerdotal de Barcelona, on el seu marit treballava de conserge. La senyora Castells va treballar diversos anys de parvulista a l’Escola Virtèlia de Barcelona. Quan va enviduar va traslladar-se a Vic, on vivia el seu fill gran. Més endavant, va instal·lar-se a casa d’un altre fill seu a la Garriga. Ella i el seu marit van tenir 5 fills, actualment també té 8 néts i 3 besnéts.\nAmadeu Benedicto i Mas va néixer el 6 d’agost de 1908 a Barcelona. També ha viscut a Mollet, Banyoles i, des de fa 57 anys, a la Garriga. El senyor Benedicto és químic i va treballar de curtidor en una fàbrica de pells. De jove li agradava molt jugar a futbol. Ha tingut 3 fills, 6 néts i 12 besnéts. Actualment viu amb la seva dona Lola a l’Asil Hospital de la Garriga.\n12:30|Medalla Centenària.Asil Hospital de la Garriga (c. Llerona, 2)|La Garriga (Vallès Oriental)\nLa directora dels Serveis Territorials de Benestar Social i Família a Barcelona, Carme Canela, lliurarà la medalla centenària a la senyora Anna Castells i al senyor Amadeu Benedicto.


Avui, començarem amb una bona notícia: totes les persones podem incrementar la nostra intel·ligència durant toda la nostra vida. Diferents investigacions neurocientífiques han demostrat que el nostre cervell és plàstic, i que pot canviar la seva estructura, al llarg de la vida, en funció de les experiències. I també en funció de com l'entrenem, amb els nostres pensaments, la nostra conducta, etc.\nI parlarem primer de la intel·ligència emocional. Diferents investigadors han treballat el concepte de la intel·ligència emocional. No obstant això, és a partir de 1995, quan es va popularitzar aquest terme, gràcies a la publicació del famós llibre “La Intel·ligència emocional. Per què pot importar més que el quocient intel·lectual?, escrit pel psicòleg nord-americà Daniel Goleman.\nSegons Goleman la intel·ligència emocional és: “La capacitat humana per reconèixer sentiments en un mateix i en uns altres, sent hàbil per gestionar-los adequadament”. Per aquest famós psicòleg, la intel·ligència emocional té dues dimensions:\n1. Intel·ligència emocional intrapersonal que inclou les capacitats d'auto-consciencia, autorregulació , auto-motivació i autoestima.\n2. Intel·ligència emocional interpersonal que inclou les capacitats d'empatia, foment de l'expressió emocional, assertivitat i resolució de conflictes.\nEl nivell de domini d'aquestes habilitats és decisiu en el progrés de la persona, per créixer personal, social i professionalment. Tots sabem que la vida en família, constitueix la nostra primera escola per a l'aprenentatge emocional. I no només a través del que com a pares i mares diem als nostres fills, sinó també a través dels models que vam mostrar a l'hora de manejar els nostres propis sentiments com a adults en les nostres relacions familiars.\nEl coaching i la intel·ligència emocional, tenen una finalitat comuna, que és millorar els objectius, els resultats que ens proposem (en l'àmbit que sigui), i fer-los créixer contínuament. No importa el què, sinó el com i el per a què fem les coses o actuem d'una manera o un altre.\nI tots dos conceptes estan molt interrelacionats. En aquest sentit, un procés de coaching, genera auto-coneixement i auto-motivació per a la persona que viu el procés, i que són claus perquè pugui dur a terme els diferents passos que li conduiran a la consecució del seu objectiu. D'altra banda, un procés de coaching sempre contribueix a la millora de les nostres habilitats socio-emocionals, independentment que l'objectiu del procés sigui concretament la millora d'alguna d'aquestes habilitats o no.\nComencem per un petit pas, amb o sense l'ajuda d'un professional, per millorar la gestió de les emocions: identificar (posar-los nom) les nostres emocions en el moment que sorgeixen i identificar les emocions dels altres sense jutjar. Ens coneixerem millor nosaltres mateixos i als altres, i comprovarem de quina forma contribueix a millorar la nostra intel·ligència emocional, i per tant, les nostres relacions interpersonals. Recordem que si canviem nosaltres primer, canvien les nostres relacions i el nostre entorn.\nSi t'ha agradat l'article, deixa el teu comentari o comparteix l'article.\nSi ho prefereixes, pots subsciure't gratuïtament al bloc de Kaizen Singular o seguir-me a Twitter: @kaizensingular\nKaizen: 4 passos per a la millora constant