diferència i repetició: Una ullada a La Razón-Comunidad Valenciana\nUna ullada a La Razón-Comunidad Valenciana\nDesconec si la plantilla de la secció Comunidad Valenciana del diari La Razón comptarà amb algun periodista o els bastarà amb un individu per tal de centralitzar les notes de premsa que arriben dels gabinets de les diferents Conselleries, així com de les Diputacions i dels Ajuntaments governats pel PP. Desconec si, en eixe cas, l'individu tindrà la condició de becari o serà el fill o nebot d'algú important del partit, amb una suculenta nòmina. Siga quin siga el cas, no tindrà massa treball, ja que com deia, les "notícies" venen ja prefabricades pels òrgans de propaganda del Consell, alimentats per un autèntic exèrcit de becaris en condicions de vertadera explotació. Siga quin siga el cas, el que de segur se li exigirà al nostre protagonista és que siga profundament devot de la fe catòlica, la única vertadera.\nEl que no acabe d'entendre és per què La Razón no és capaç d'estirar-se una miqueta i dedicar part dels fons que garanteixen la seua fidelitat a la dictadura de partit únic per tal de pagar un maquetador que s'encarregue del tractament de les imatges en l'edició digital, doncs alguna que altra vegada es produeixen situacions vertaderament còmiques. Tot i que puga semblar mentida, fotografies on els protagonistes de la notícia no tenen cap són prou habituals.\nD'acord. Em direu que els lectors de la Razón, donada la seua mitjana d'edat, no estan fets per a fenomens tan moderns com Internet, però... com és possible que els opinion makers del diari tinguen fotografies com aquesta per a encapçalar la seua columna?\nCom diria Xavi Castillo... "Això és de veres!". És el cas d'Enrique Miguel Rodríguez, columnista habitual del diari, com podeu comprovar ací. A mi, sincerament, no m'importa gens ni miqueta el que puga dir aquest home, la única cosa que em té intrigada és: 1) on estava quan li van fer la fotografia? i 2) és la millor que té per a il·lustrar la seua columna?\nUna altra cosa que em causa curiositat en la secció valenciana de La Razón és el suplement "L'Escola". Alimentat, com no podia ser d'una altra manera, per les notes de premsa cuinades a la Conselleria d'Educació, com bé demostren els seus actuals titulars: "Los alumnos de Secundaria y FP podrán obtener el certificado de Nivel Básico de Idiomas con una prueba homologada" o "Educación premia proyectos innovadores que favorecen la creatividad en las aulas", em fa preguntar-me cada dia: però... per què Educació? Per què lloar la tasca de la Conselleria, juntament amb Benestar Social -també present en el suplement-, més discutida? Serà precisament per això, per tal d'apuntalar la figura d'un dels Consellers més poc estimats de tots els temps? És el més lògic. I, de segur, tal i com estipulen les sagrades escriptures, seran ben recompensats per tant "noble" tasca...\nPublicat per aurora a 16:52\nEs de suposar que ja t'has comprat el llibre i veig que ho has fet en la traducció castellana. Si eres catalanoparlant no ho has encertat: la traducció catalana és molt més millor.\n12 de desembre de 2009 a les 20:47\nSr. Galiana, de quin llibre estem parlant?\n13 de desembre de 2009 a les 13:03\nBo, he vist un lloc on posa: estic llegint...El nombre de la rosa, d'Umberto Eco.\n(Ja em perdonaràs, però he tingut més curiositat per altres coses que pels teus escrits i més encara m'ha encuriosit açò de posar què estàs llegint)\nP.S. Perquè em dius Sr. Galiana? pensava que en Internet no es gastaven eixes formalitats.\n13 de desembre de 2009 a les 15:51\nD'acord, d'acord, res de formalitats. En realitat era per no dirigir-me a tu dient "R." (Ramon, Robert, Rafel?) Són tantes les possibilitats que... bé, encara continue sense saber com adreçar-me a tu. Millor Galiana a seques?\nEn tot cas, vaja, pensava que la columna de la dreta no interessava ningú. Supose que perquè mai ningú m'havia fet cap comentari al marge dels escrits. De totes maneres, ara que ja sé de quin llibre estem parlant, et diré que realment l'estic llegint per compromís. Me'l va deixar una persona amb la que he de quedar bé, així que no tinc més remei, hehe. I sent sincera, se m'està fent una miqueta indigest, així que em llegiré aquesta edició i després... au, cacau! Però és bo saber que la traducció catalana és molt millor. Tampoc és el més habitual, malhauradament.\nBenvingut a este humil blog!\n13 de desembre de 2009 a les 16:34


En defensa de la nostra escola - Mail Obert - VilaWeb\nNo conec Jaume Sastre, però li vull mostrar el meu suport després d'haver complit ahir tres setmanes de vaga de fam. I vull pensar que no ho faig només en nom meu, sinó també en nom dels moltíssims valencians que comparteixen la lluita per una escola pública, de qualitat i en la nostra llengua.\nAl País Valencià hem viscut com a les Illes la frustració de veure com les mobilitzacions de milers de persones xocaven contra el mur de la prepotència i la imposició. Hem viscut la indignació de veure com els qui ens governen menyspreaven les tancades de desenes de centres educatius. Hem viscut la ràbia de comprovar com a milers de xiquets i xiquetes els era negat el dret d'estudiar en valencià. Hem viscut la vergonya d'escoltar la demagògia dels qui es diuen defensors de la seua llengua mentre tracten d'esborrar-ne qualsevol signe de recuperació.\nDespús-ahir vam veure un acte unitari de Som Escola, Escola Valenciana i l'Assemblea de Docents. Espere que no siga l'últim, sinó el primer. Perquè ens cal comprendre que els problemes dels uns ens afecten als altres. Que quan ataquen l'escola pública a qualsevol lloc, ataquen el futur de tots plegats. Que si tanquen una línia en valencià a Benitaxtell o Benimaclet, l'endemà tindran més forces per a implantar el TIL a les Illes i atacar la immersió lingüística al Principat. Que quan tanquen RTVV, Ona Mallorca, Som Ràdio i Televisió de Mallorca o ataquen TV3 al País Valencià només és l'avantsala de l'atac a tots els mitjans de comunicació públics i en català.\nPodem veure com els nostres enemics ens uneixen encara més. Però jo no vull pensar en els altres. Vull pensar en les lluites que ens agermanen. Durant dècades gent d'arreu del país ho ha donat tot per aconseguir uns avenços que ens hem guanyat a pols. Uns avenços que, per exemple, van fer possible que generacions com la meua estudiàrem en la nostra llengua. Aquest és el mèrit de tants i tantes. I aquest és el meu modest agraïment.\nEsperem que l'acte unitari de Som Escola, Escola Valenciana i l'Assemblea de Docents no siga l'últim, sinó el primer. Perquè ens cal comprendre que els problemes dels uns ens afecten als altres.\nPodem veure com els nostres enemics ens uneixen encara més. Però jo no vull pensar en els altres. Vull pensar en les lluites que ens agermanen.


Les Bernardes inaugura una gran retrospectiva dedicada a Jaume Xifra | Bonart\nLes Bernardes inaugura una gran retrospectiva dedicada a Jaume Xifra\nLa Casa de Cultura Les Bernardes de Salt inaugurà el dia 14 de setembre (a 2/4 de 9 del vespre) una gran retrospectiva de l’artista saltenc Jaume Xifra (1934-2014), considerat un dels grans noms de la generació de l’art conceptual català juntament amb Muntadas, Miralda i Rabascall. Xifra va emigrar a principis dels anys seixanta a París, on va morir. Aquesta mostra, que es realitza coorganitzada amb l’Ajuntament de Salt, donarà el tret de sortida a l’antiga església del convent que s’ha reformat aquest estiu per ser un nou espai expositiu. La mostra ha estat comissariada per Pilar Parcerisas i es podrà visitar fins el 7 de desembre.\nJaume Xifra és “un dels artistes més singulars que ha donat Catalunya en maridatge amb la cultura francesa en la cruïlla dels anys 60 i 70 del segle XX”, segons destaca la seva comissària Pilar Parcerisas, que considera que l’artista saltenc va ser “un creador nat, un ‘inventor’ de gran habilitat, homo faber, homo ludens i homo tecnologicus. Un puntal d’’Els artistes catalans de París’ i un pilar de l’art català”. De la figura de Xifra, la comissària també en destaca la seva personalitat: “Crític amb la societat de consum i amb les estructures del poder i les dictadures, antimilitarista i pacifista, qüestiona la figura de l’artista com a geni i demana la participació activa de l’espectador” que visiti la mostra.\nEl director de Les Bernardes, Robert Fàbregas, es va mostrar molt entusiasmat amb aquesta exposició tenint en compte l’origen de l’artista i “perquè es dóna a l’antiga església del convent noves possibilitats”. L’any 2015, els hereus de Jaume Xifra van cedir a l’Ajuntament de Salt els drets de la seva obra. “Les Bernardes i l’Ajuntament reivindiquen el llegat i l’obra artística d’un saltenc que mereixia una retrospectiva com aquesta i més a Salt, on va néixer abans de marxar de jove a París i destacar com a gran artista”, destaca Fàbregas que agraeix el suport de la família de Xifra.\nL’exposició dedicada a Jaume Xifra ocuparà totes les sales de Les Bernardes i es podrà visitar fins el 7 de desembre.\nEtiquetes: Jaume Xifra · Les Bernardes · Pilar Parcerisas · Robert Fàbregas


Opinió – Pàgina 4 – Pime al dia\nEL PORTAL INFORMATIU DE LES PERSONES AUTÒNOMES I EMPRESÀRIES\nODS i RSC\nOpinió - Page 4\nEn aquesta secció trobaràs articles d’opinió de personalitats rellevants dins de l’àmbit de l’economia i l’empresa així com l'opinió dels òrgans de govern de PIMEC.\nL’ombra de la Covid és allargada: inflació i salaris\n15 de gener de 2022 10 de febrer de 2022\nL’ombra de la Covid-19 és allargada i els efectes sobre l’activitat econòmica i l’entorn laboral no deixen de tenir noves ramificacions que\nQuo vadis, segona oportunitat\nEl novembre de 2019 escrivíem un article que vam titular “Un altre pas en la millora del procediment de la segona oportunitat”\nBenestar en el lloc de treball\n17 de desembre de 2021 17 de desembre de 2021\nL’ocupació, la feina, el desenvolupament d’una professió conforma una de les dimensions més importants de la vida de moltes persones. Malgrat que\nQuins dos anys que portem els autònoms!\n9 de desembre de 2021 10 de desembre de 2021\nSi hagués de resumir-ho en poques paraules aquestes serien: por, canvi, incertesa i decepció. Por al contagi, por de perdre clients, por\nLiderar sense violències, generar entorns segurs\n25 de novembre de 2021 7 de març de 2022\n“La violència cap a les dones és potser la més vergonyosa violació dels drets humans, i és potser la més generalitzada. No\nAnterior 1 2 3 4 5 6 … 13 Següent\nBusca per temes concrets\n4.0 Actualitat Català i empresa emergent Estratègia indústria laboral Lideratge Management Plantilla Treballadors professional revolució Sectors Territori\n© PIMEC 2021 - Avís legal


El comerç electrònic continua liderant la generació d'ocupació :: PortalEmp\nAnalitzant la sèrie històrica, Randstad destaca que la contractació amb motiu de la campanya d'estiu ha tingut una tendència de creixement constant, excepte un lleuger descens en 2012 del 5,9%. Des de llavors la xifra no ha deixat de créixer, registrant increments de dos dígits entre els anys 2014-2017, fins a superar el llindar dels 200.000 contractes en enguany 2019.\n“Els períodes de rebaixes han sigut tradicionalment positius per a l'ocupació, però en els últims anys encara més, ja que l'increment del comerç electrònic està generant creixements molt notables”, assenyala Luis Pérez, director de Relacions Institucionals de Randstad. ”La contractació en aquesta època suposa una gran oportunitat per als professionals. Actualment, els perfils més demandats són promotors, dependents i llocs amb perfil comercial, però també es demanden professionals amb competències digitals per a treballar en transport i logística, un nínxol de mercat que està creixent a ritmes de dos dígits, amb reptes per davant com el lliurament en l'última milla o la utilització de big data per a la previsió de rutes i demandes”.\nRandstad també ha tingut en compte la localització a l'hora d'analitza el comportament del mercat laboral en la campanya de rebaixes. Les previsions revelen que totes les regions incrementen el nombre de contractacions durant les rebaixes d'estiu d'enguany. Les comunitats que experimentaran un creixement més acusat seran Cantàbria (11,9%), la Comunitat de Madrid (11,7%) i Castella-la Manxa (10,9%). També registraran increments per damunt de la mitjana nacional (7,6%) les comunitats de Galícia (10,7%), Catalunya (10%), Aragó (9,2%) i la Regió de Múrcia (7,8%).\nEn termes absoluts, Andalusia és la regió on més contractes se signaran durant la campanya de rebaixes, amb 37.720 incorporacions. Li segueixen Catalunya (34.410), Comunitat Valenciana (25.380) i la Comunitat de Madrid (25.270). Randstad destaca que el 60% dels contractes que es realitzaran durant la campanya de rebaixes serà aquestes quatre comunitats autònomes. D'altra banda, Extremadura (3.420), Cantàbria (3.080), Navarra (2.690), i La Rioja (1.030) són les comunitats autònomes que registraran menys contractes.\nAquesta nova tendència de consum no solament repercuteix en els hàbits de compra, que influeix de manera directa en la dinamització del mercat laboral i modifica les necessitats de contractació, sinó que a més suposa una adaptació dels professionals a noves habilitats digitals, independentment del sector en el qual operen. La digitalització i robotització del mercat de treball estan arribant a totes les ocupacions, i cada vegada són més les companyies que necessiten de professionals amb coneixements digitals i formació especialitzada.\nEls perfils lligats a aquests sectors més requerits durant la campanya de rebaixes, com a empaquetadors, carretillers, mossos de magatzem, transportistes, comercials, professionals d'atenció al client i contact center, seran els més demandats durant aquests mesos, especialment valorats si compten amb competències digitals. Les empreses buscaran en aquests professionals capacitats i característiques entre les quals destaca l'experiència, per a una ràpida adaptació al lloc de treball.


Neolític - Museu de Solsona Diocesà i Comarcal\nEl neolític (5.000 aC – 2.800 aC) és el període en què es va començar a practicar l’agricultura, la ramaderia, la producció de ceràmica a mà i l’elaboració d’eines de pedra polida. Ara bé, continuaven pescant, caçant i recol·lectant. Aquests humans habitaven en coves i balmes, i també en petits poblats de cabanes a l’aire lliure.\nLes seves eines s’elaboraven amb pedra, fusta i os; en són un exemple les falçs, destrals, puntes de fletxa, ganivets i molins manuals. Es guarnien amb braçalets, collarets, arracades i penjolls fets de petxina, os, ullals de senglar, caragols o de diferents tipus de pedra. Comerciaven amb altres pobles intercanviant matèries primeres (sílex, cal·laïta, petxines…) i productes elaborats (ceràmica, ornaments…).\nEnterraven els seus difunts en caixes o cistes,sovint agrupades formant un cementiri o necròpolis. El cadàver es col·locava engalanat amb els seus ornaments personals i acompanyat d’eines i estris de la vida quotidiana (l’aixovar). A cada tomba s’hi feien enterraments successius d’un o dos individus a la vegada.\nDurant la visita al museu, la majoria de materials d’època neolítica que trobareu provenen de jaciments de tipus funeràri. En són alguns exemples la necròpolis del Llor (Castellar de la Ribera), les cistes del cementiri de Solsona (Solsona), d’Altaracs (Olius) o de Cal Rajolí (Llobera).


El temps a Palamós: Diumenge 11 d'abril: garbí, 21 ºC a l'interior de la comarca i més pluja a darreres hores del dia\nDiumenge 11 d'abril: garbí, 21 ºC a l'interior de la comarca i més pluja a darreres hores del dia\nEls regatistes que participaren a la Cutty Sark FKSS van gaudir del vent de garbí el passat diumenge 11 d'abril.\nTal com us vaig avançar en un anterior resum, el garbí va bufar amb ganes durant el passat diumenge 11 d'abril, la qual cosa va anar molt bé per a poder disputar la segona jornada de competició de la Cutty Sark FKSS.\nLa regata de surf d'estel i el vent de component sud s'aliaren per donar-nos un espectacle de primera divisió a la badia de Palamós. Els regatistes ens premiaren amb les seves maniobres vertiginoses i amb una autèntica munió de colors vistosos.\nL'aproximació d'un solc d'aire fred en altura va reforçar el garbí o llebeig durant tot el jorn i de manera persistent, malgrat les marcades fluctuacions d'intensitat que hi va haver segons el moment del dia.\nLa garbinada va assolir el seu màxim apogeu entre les 10:00h i les 14:00h, arribant a bufar a uns 20-25 km/h de mitjana, ratxa màxima 50 km/h al Passeig del Mar.\nD'altra banda, aquest vent de mar i l'aparició d'una capa extensa d'altocúmuls, ens assenyalava l'arribada d'una nova ploguda. La pluja que va caure el dia anterior no va trigar gaire a tornar.\nMalgrat les grans clarianes i el domini del sol que s'aprecià al migdia-primeres hores de la tarda, el cel va tornar a carregar-se de núvols gruixuts a la tarda-vespre i a la nit. L'arribada d'un solc d'aire fred amb l'isoterma de -21 a -22 ºC a 500 hPa, entre d'altres elements, va fer crèixer algunes nuvolades a l'interior de la demarcació gironina i es desplaçaren fins a la costa.\nA Palamós es van recollir 3,6 mm a La Fosca i 2,4 mm a l'àrea del Barri Vell i al Passeig del Mar. Cal remarcar que al nord de la nostra comarca hi va ploure altre cop de forma generosa.\nDades de precipitació recollida al Baix Empordà el passat diumenge 11 d'abril, segons Meteocat i Meteoclimatic:\nVerges 26,0 mm., Les Olives 23,2 mm., Sobrestany 13,7 mm., Torroella de Montgrí (meteoclimatic) 9,8 mm., La Tallada d'Empordà 9,0 mm., Estartit-Roca Maura 8,2 mm., Sant Feliu de Guíxols 5,9 mm., Calonge 5,4 mm., Castell d'Aro 5,1 mm., La Bisbal d'Empordà (meteoclimatic) 4,8 mm., Torroella de Montgrí 3,9 mm., Casavells-Centre 3,9 mm., La Bisbal d'Empordà 3,7 mm., Monells 3,5 mm., Palafrugell 3,2 mm., Palafrugell-Pi Verd 2,6 mm.\nEn un altre ordre de coses, la variabilitat primaveral també ens va portar un destacat ascens de la temperatura diürna respecte el dia abans.\nLa presència de l'isoterma de 6,2 ºC a 850 hPa, el temps assolellat del migdia-primeres hores de la tarda i el garbí que sol arribar reescalfat cap a l'interior de la comarca, van portar diversos registres de temperatura màxima superiors als 20 ºC. Destaquen els 21,4 ºC de Casavells-Nord, els 21,4 ºC de La Bisbal d'Empordà (meteoclimatic), els 20,5 ºC de La Bisbal d'Empordà (meteocat) o els 20,1 ºC de Monells.\nPrecisament, un dels exemples més remarcables d'aquest ascens del mercuri el trobem a Monells. En aquest nucli de població de l'interior del Baix Empordà assoliren una màxima 6,8 ºC més alta (dissabte 13,3 ºC i diumenge 20,1 ºC).\nMés dades meteorològiques del passat diumenge 11 d'abril del 2021 a Palamós., temperatura màxima 15,2 ºC (15,7 ºC a La Fosca i 15,8 ºC al Passeig del Mar), mínima 8,6 ºC (8,3 ºC a La Fosca i 8,4 ºC al Passeig del Mar).\nEstat del cel: al matí s'observaren de 4/8 a 7/8 Cu, Sc i St, boirina, a més de 0/8 a 3/8 Ac., a la tarda s'apreciaren 1/8 a 5/8 Ac i de 2/8 a 7/8 Cu, Sc i St., al vespre-nit cel cobert, pluja o plugim.\nVent: fins a les 09:00h s'aprecià vent del S, SSE i SSO, a 5-10 km/h de mitjana., a partir de llavors hi va haver vent de direcció S, SSE i SSO, a 10-15 km/h de mitjana., a partir de les 10:00h vàrem tenir vent del S, SSE i SE, a 20-25 km/h de mitjana., a partir de les 13:30h va aparèixer vent del S, SSO i SSE, a 15-20 km/h de mitjana., a partir de les 16:30h s'observà vent del S, SSE i SE, a 10-15 km/h de mitjana., a partir de les 18:30h s'aprecià vent del NNE, a 10 km/h de mitjana., a partir de les 21:00h va bufar vent del NNO, NO i O, a 15-20 km/h de mitjana.\nRatxa màxima de vent 44 km/h S (50 km/h al Passeig del Mar).\nEstat de la mar amb maror, mar de fons del SE i mar de vent del S, presència d'acumulacions de llepó en alguns racons de la costa. Sense dades de la boia del cap de Begur.\nPressió atmosfèrica màxima 1019 hPa, mínima 1012 hPa. Humitat relativa màxima 95 %, mínima 79 %. (Dades de meteoclimatic.com)\nImatge composada dels radars meteorològics a les 22:54h. Veiem precipitacions al damunt nostre.\nImatge composada dels radars meteorològics a les 23:12h. Veiem precipitacions al damunt nostre.\nEn un altre ordre de coses, si mirem detalladament la temperatura màxima assolida el passat diumenge 11 d'abril al Baix Empordà, es veu que va pujar amb més o menys empenta a totes les estacions meteorològiques, respecte el dia anterior.\nPer exemple, a Monells van assolir una màxima 6,8 ºC més alta, a La Bisbal d'Empordà va ascendir 6,7 ºC i a Castell d'Aro hi hagué una màxima 3,9 ºC superior.\nA Palamós la màxima ascendí 1,6 ºC en relació al dia abans.\nEls 21,4 ºC de La Bisbal d'Empordà (meteoclimatic) i de Casavells-Nord van ser la màxima més alta del dia, en canvi, els 15,2 ºC de Palamós foren la màxima més discreta.\nPer acabar el resum meteorològic, veiem que la temperatura mínima va baixar amb més o menys determinació a totes les localitats, en relació al dia precedent.\nPer exemple, a Torroella de Montgrí la mínima descendí 3,2 ºC, a La Tallada d'Empordà baixà 2,7 ºC i a Castell d'Aro va devallar 1,2 ºC.\nA Palamós hi va haver una mínima 3,7 ºC més baixa.\nEls 7,8 ºC enregistrats a Monells foren la mínima més baixa de la jornada, per contra, els 9,6 ºC de Sant Feliu de Guíxols es quedaren com a mínima més elevada. Dades de Meteoclimatic i Meteocat\nMàximes registrades el passat diumenge 11 d'abril al Baix Empordà, segons el Servei Meteorològic de Catalunya. Entre parèntesi us poso la temperatura mínima:\nLa Bisbal d'Empordà 20,5 ºC (8,1 ºC)., Monells 20,1 ºC (7,8 ºC)., La Tallada d'Empordà 19,9 ºC (8,5 ºC)., Torroella de Montgrí 19,4 ºC (8,6 ºC)., Castell d'Aro 17,8 ºC (8,5 ºC).\nMés imatges del passat diumenge 11 d'abril


Villa the Cherry De Kelders Sud-àfrica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a De Kelders\nDescompte a Villa the Cherry\nVeure tots els 24 allotjaments a De Kelders.\nDe Kelders, De Kelders, Sud-àfrica - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Villa the Cherry està situat idealment a Die Kelders; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Die Kelders. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, lloguer de cotxes, servei de bugaderia.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara piscina privada, aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Villa the Cherry no troba competidors en cap categoria.


Unes calces que permeten deixar d’utilitzar tampons i compreses\nCocoro ha creat roba interior reutilitzable per retenir la menstruació sense utilitzar compreses o tampons\nLes dones tenen la menstruació cada mes durant prop de 40 anys de la seva vida i, tot i que la meitat de la població mundial hi conviu, la manera de tractar les pèrdues no ha canviat gaire. Els productes més utilitzats actualment són la compresa i el tampó. Els dos articles es confeccionen amb plàstic i cel·lulosa i, per tant, igual que els bolquers, són molt contaminants per al medi ambient. Ara, quatre emprenedores catalanes volen revolucionar el sector de la higiene femenina amb les calces Cocoro, una solució sostenible que, a més, asseguren, augmenta la comoditat de les dones mentre tenen la regla.\nEva Polío, cofundadora de Cocoro, explica que “malgrat que la compresa representa un 80% del mercat d’higiene íntima femenina, moltes dones la troben incòmoda”. Les calces aconsegueixen que un dia amb la regla sigui com qualsevol altre: te les poses al matí i al vespre les llences a la roba bruta. Les empresàries assenyalen que cada cos és diferent i recomanen a les dones que sagnen molt complementar les calces amb algun altre mètode durant els primers dies del període. Clara Guasch, cofundadora de Cocoro, es refereix al teixit tècnic que absorbeix els fluids menstruals com “la fórmula màgica”, i evita donar més detalls de com està fabricat. Guasch diu que la roba interior està formada de tres capes: la interior -sempre de cotó perquè així ho recomanen els ginecòlegs-, la intermèdia -o tècnica- i l’exterior -que pot ser de cotó o licra, segons el model.\nLa reutilització és un punt a favor de les calces respecte a les compreses per a qui tingui prou sensibilitat ecològica. “Si podem reduir residus fàcilment, les persones es comprometran més amb el medi ambient”, assegura Polío. Les calces costen 30 euros i tenen una vida útil de 60 rentades, sempre que es facin a menys de 30 graus i sense suavitzant. Tampoc es poden planxar perquè la calor malmet el teixit tècnic. Les clientes que compleixin les recomanacions i només les utilitzin quan tinguin la regla podran fer-les servir durant dos anys. Superades les 60 rentades, la roba perdrà les propietats progressivament.\nCocoro és un projecte creat des de la cooperativa Femmefleur. Les emprenedores han treballat durant un any per fer realitat la seva idea, i afirmen que ho han fet a temps complet tot i tenir una altra feina: “Hem fet un esforç del 200%”. La iniciativa té un cost de 100.000 euros i s’ha finançat a través del fons d’inversió Gicoop, fons propis i un Verkami que “ha sigut un èxit”. En menys de 48 hores es va superar l’objectiu inicial del crowdfunding, 21.560 euros. Encara falten 26 dies per tancar la plataforma i de moment han recaptat més de 86.000 euros de 2.000 mecenes diferents. Si se supera la cota dels 90.000 euros, Cocoro s’ha compromès a vendre un nou model de calces.\nLes calces es fabriquen íntegrament a Barcelona. Polío és conscient que produir-les aquí encareix el preu, però permet reduir el CO2 emès a l’atmosfera, i afegeix que “és una pena que el tèxtil del nostre país s’estigui perdent”. Expliquen que els va costar trobar nom per les calces. Els agradava la sonoritat de Cocoro i, a més, té moltes lletres o, considerades un símbol de feminitat en algunes cultures.\nLa cooperativa Femmefleur s’interessa per projectes que tingui cura de l’entorn i una mirada femenina. Fa cinc anys van ser pioneres en la comercialització de la copa menstrual a Catalunya, un mètode polèmic perquè la CUP de Manresa va fer una crida perquè s’utilitzés en substitució dels altres. Les emprenedores confessen que el negoci de la copa és complicat, ja que, un cop comprada, la clienta ja no en necessita més. Tot i així, en aquest negoci facturen uns 100.000 euros l’any i encara tenen projectes: “La setmana que ve sortirà a la venda una copa diferent codissenyada per nosaltres”.


Diverses plantes invasores amenacen l'ecosistema del torrent de la Pedrosa a Palafrugell - El Gerió Digital\nDiverses plantes invasores amenacen l'ecosistema del torrent de la Pedrosa a Palafrugell\nEl consistori ha iniciat treballs per eliminar-les\nDijous, 21 d'octubre de 2021 11:00h\nL'Ajuntament de Palafrugell ha començat els treballs per controlar la població de diverses plantes invasores que amenacen l'ecosistema del torrent de la Pedrosa. Es tracta d'una zona que pertany a l'Espai d'Interès Natural Muntanyes de Begur i que, per tant, està protegit.\nEls treballs s'han centrat en la l'eliminació d'algunes plantes exòtiques invasores com la misèria i l'acant, molt utilitzades en jardineria i que es reprodueixen ràpidament. Una altra actuació ha estat el control de la població d'ailants, un arbre originari de Taiwan i la Xina i que té una gran capacitat de dispersió a través de les llavors i dels rebrots.\nAquestes actuacions es van iniciar el 2018 i han comptat amb un pressupost de 8.417,46 euros, dels quals 7.575,71 euros els ha aportat la Diputació de Girona. Durant aquest 2021, també s'han eliminat diferents exemplars de l'espècie invasora plomall de la Pampa, present en diferents espais urbans i periurbans del municipi. Des del consistori recorden que l'expansió d'espècies invasores és una greu amenaça per a la conservació dels ecosistemes i és considerada, per la Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN), com la segona causa de pèrdua de biodiversitat a escala global.\ntorrent de la Pedrosa


Avís legal | Algadins | Grup de Danses\nEl domini www.algadins.com està registrat a favor de l'Associació Algadins Grup de Danses, amb domicili a Carrer Lope de Vega 46, 46680 Algemesí (València), Espanya, amb CIF G98748940. Correu electrònic de contacte info@algadins.com.\n1. Propietat intel·lectual del web\nTots els drets de propietat intel·lectual del contingut d'aquesta pàgina web i el seu disseny gràfic són propietat exclusiva de l'Associació Algadins Grup de Danses (des d'ara Algadins i és a qui li correspon l'exercici exclusiu dels drets d'explotació d'aquests. Així, queda prohibida la seua reproducció, distribució, comunicació pública i modificació, total o parcial, sense prèvia autorització expressa de Algadins.\nDe la mateixa manera, tots els signes distintius, marques, noms comercials o signes de qualsevol classe continguts en aquesta pàgina web estan protegits per llei.\n2. Contingut del web\nAlgadins no es responsabilitza del mal ús que es realitze dels continguts de la seua pàgina web, sent responsabilitat exclusiva de la persona que accedeix a ells o els utilitza.\n3. Intercanvi o difusió d'informació\nAlgadins declina tota responsabilitat derivada de l'intercanvi d'informació entre usuaris a través de la seua pàgina web. Especialment no ens fem responsables de l'ús que els menors, puguen fer d'ella en cas que els continguts a què tinguen accés puguen ferir la seua sensibilitat.\nAlgadins es reserva el dret d'actualitzar, modificar o eliminar la informació continguda en la seua pàgina web, i la seua configuració o presentació, en qualsevol moment, sense previ avís i sense assumir cap tipus de responsabilitat per fer-ho.\nAlgadins no assumeix cap responsabilitat derivada de problemes tècnics o errades en els equips informàtics, que es produïsquen durant la connexió a Internet, o que puguen ser originats per terceres persones mitjançant intromissions il·legítimes fora del seu control.\nDes de Algadins no es garanteix l'absència de virus i altres elements que puguen causar danys en els sistemes informàtics, els documents electrònics o els fitxers d'usuari d'aquesta pàgina web o de pàgines web de tercers, i no es fa responsable dels danys i perjudicis que es puguen arribar a produir per aquests motius. De la mateixa manera, no es responsabilitza davant possibles danys i perjudicis que puga patir l'usuari com a conseqüència d'errors, defectes o omissions en la informació que facilita quan procedeix de terceres fonts. En qualsevol cas, Algadins posarà tot el seu esforç i mitjans proporcionals al seu abast per evitar qualsevol error, fallada o risc que pogués produir-se.\nLa nostra web utilitza cookies tècniques pròpies necessàries per al seu funcionament galetes analítiques. Vosté pot rebutjar o desactivar l'ús de les cookies a través de les opcions del seu navegador. Si continua navegant, considerem que accepta el seu ús.\nPer conéixer la informació completa de cookies així com per la seua configuració, el trobareu accedint a aquest enllaç relatiu a l'avís específic d'Ús de cookies.\nEn Algadins tractem la informació que ens faciliten les persones interessades per tal de gestionar l'enviament de la informació que ens sol·licitin i prestar-li els serveis que ens són encomanats.\nEn Algadins no elaborarem perfils comercials d'acord amb la informació sol·licitada sense el seu consentiment, per la qual cosa li informem que no es prenen decisions automatitzades.\nLes dades personals proporcionades es conservaran mentre es mantinga la relació entre Algadins i interessats.\nLa base legal per al tractament de les seues dades és la gestió i reposada de la informació sol·licitada per l'interessat, així com la prestació dels serveis sol·licitats per l'interessat.\nLa informació facilitada per Algadins i la prestació dels seus serveis a les persones interessades està basada en el consentiment sol·licitat prèviament i acceptat pels interessats i usuaris.\nLes dades dels usuaris es comunicaran únicament, prèvia informació i acceptació per a la prestació del servei, així com en cas de ser necessari a col·laboradors d'Algadins, a l'encarregat del tractament d'aquelles entitats amb les quals siga necessària la comunicació, amb la finalitat de complir amb la prestació del servei anteriorment esmentat o atendre la sol·licitud d'informació.\nLes dades personals que tractem en Algadins procedeixen de les seues sol·licituds i / o dels formularis facilitats pels interessats.\n8. Tractament de dades i Drets\nDe conformitat amb el que estableix la normativa vigent en Protecció de Dades de Caràcter Personal i segons el que regula el Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades, l'informem que les dades facilitades pels interessats seran incorporades a un fitxer sota la responsabilitat de l'Associació Algadins Grup de Danses (Algadins), amb domicili a Carrer Lope de Vega 46, 46680 Algemesí (València), Espanya, amb CIF G98748940, amb la finalitat de poder atendre, gestionar i donar seguiment a les seues consultes i peticions.\nPer això Algadins tractarà les seues dades de manera lícita, lleial, transparent, adequada, pertinent, limitada, exacta i actualitzada. És per això, que ens comprometem al tractament confidencial i a adoptar totes les mesures raonables perquè aquestes se suprimesquen o rectifiquen sense dilació quan siguen inexactes.\nD'acord amb els drets que li confereix la normativa vigent en protecció de dades de caràcter personal podrà exercir els drets d'accés, rectificació, limitació de tractament, supressió, portabilitat i oposició, dirigint la seua petició a l'adreça postal indicada més amunt o bé a través de correu electrònic info@algadins.com.\nAlgadins no cedirà o comunicarà a tercers les dades rebudes sense consentiment exprés de l'interessat, excepte en el cas que la comunicació siga necessària per a prestar-li el servei que el destinatari ens haja sol·licitat, i en aquells casos legalment previstos.


Josep Ma. Casasús, Director del Màster en Direcció de Comunicació, rep La Creu de Sant Jordi 2011\nEl passat 27 d'abril al Saló de Sant Jordi es va fer entrega les Creus\nde Sant Jordi 2011. un dels màxims reconeixements que pot rebre una\npersona o una entitat per part de la Generalitat de Catalunya\nUn dels distingits ha estat el professor i periodista Josep\ni Guri, per la seva trajectòria als mitjans de comunicació i\nla seva prestigiosa activitat acadèmica. Pioner en la recerca, divulgació i\nprojecció del periodisme al nostre país, el professor Casasús\nté una extensa obra assagística i ha estat fundador i president\nde la Societat Catalana de Comunicació i de la Sociedad Española\nde Periodística, entitats des de les quals ha treballat intensament\nper la cultura catalana.\nJosep Maria Casasús i Guri (Barcelona, 1944), és doctor en Ciències\nde la Informació per la UAB, periodista i assagista, membre numerari\nde l'Institut d'Estudis Catalans, catedràtic de Periodisme i degà de\nla Facultat de Comunicació de la Universitat Pompeu Fabra.\nVa obtenir el premi extraordinari de doctorat per la seva tesi sobre el periodisme\nde Josep Pla, la primera que es va defensar sobre aquest erudit. Com a articulista\nha obtingut els premis Gaziel, Avui i Joan Mañé i Flaquer. En\nel camp de l'assaig ha estat guardonat amb els premis Xarxa, Josep Vallverdú i\nCarles Rahola. És l'investigador català sobre comunicació i\nperiodisme que ha publicat més llibres i articles sobre aquestes matèries.\nAmb la seva primera obra, Ideología y análisis de medios de comunicación\n(1972), va introduir a Espanya els mètodes estructuralistes d'anàlisi\nhemerogràfica dels mitjans de comunicació.


Aramburu i Cabré, bany de masses\nDiumenge, 23/04/2017 | Actualitzat el 24/04/2017 a les 16:05 CEST\nEstrenar-se per Sant Jordi i fer-ho per la porta gran. Fernando Aramburu no havia participat mai en aquesta festa amb els seus llibres, i molt possiblement si ho hagués fet no hauria tingut les cues de lectors a què es va enfrontar aquest diumenge. V ser el rei de la jornada. La seva novel·la, Patria, fa vuit mesos que és al capdamunt de les llistes dels més venuts, encara que això podria haver jugat en contra seu, pel que fa a les vendes, però no ha sigut així. El cert és que al llarg de tot el dia molts dels seus lectors es van quedar sense firma senzillament perquè l’autor s’havia de traslladar a una nova parada i amb una cua encara més llarga. «Patria m’ha donat molts lectors, això ho constato. M’ha fet tan conegut que em comencen a reconèixer pel carrer, cosa que no m’havia passat» mai, assegura en el trajecte de parada a parada.\nPreocupat per la tardança en la seva cita amb els lectors (la multitud no el deixa avançar), l’escriptor no acusa el possible atabalament en aquesta capbussada en les multituds que li ha deparat un llibre que li arriba ja madur, als 57 anys i amb nou novel·les darrere seu. «Estic convençut que si això m’hagués passat als 22 anys no ho hauria pogut gestionar». Sap que encara haurà de dedicar molt espai mental a aquesta novel·la que li ha donat una visibilitat insòlita fins aquest moment. «Però me n’acabaré desprenent, això ho sé, i el millor perquè això passi és escriure una altra novel·la després d’aquesta».\nESGOTAT / Jaume Cabré sol fugir de les multituds, però per una vegada, i sense que serveixi de precedent, s’ha prestat a firmar només durant una hora el seu últim llibre, els relats Quan arriba la penombra. O això es pensava, perquè al final la situació s’ha desbordat, com tantes coses aquest dia, i ha acabat atenent els seus lectors durant una hora i mitja. «¿Que com estic? Estic molt cansat, però content. Sé que hi ha hagut gent que s’ha esperat hores i, encara que el contacte per Sant Jordi necessàriament acaba sent minimalista, el cert és que s’agraeix». Tan esgotat es mostra que ni tan sols recordava que avui es jugava el Madrid-Barça.\nCÀLID / Entre els lectors de David Trueba, n’hi ha molts que s’acosten a l’autor per a explicar-li les seves arrels a la Tierra de campos, una de les zones més despoblades de Castella i Lleó i títol de la seva nova novel·la. Trueba fa les seves dedicatòries a consciència amb una preciosa cal·ligrafia i una disposició de lletra molt estudiada. Càlid, pregunta amb interès a cada un i la gent li explica la seva vida: que si va conquistar el seu marit italià, Gianluca, amb les seves novel·les; que si el llibre és per a la meva mare que va néixer precisament allà. «Això és part del petit orgull de la gent que s’estima aquesta terra però que es va veure obligada a traslladar-se a la gran ciutat, i m’agrada que sigui així perquè d’això és precisament del que va la meva novel·la».\nMOLEST / Diversos mosqueters de la literatura de pelatge molt diferent es disputen una taula una mica petita per acollir-los a tots. Entre aquests, Enrique Vila-Matas i Javier Cercas firmen mantenint els colzes a prop del cos perquè si no entren al terreny de l’altre. A Vila-Matas li porten novel·les antigues i també, és clar, Mac y su contratiempo, el seu nou treball. Malgrat les satisfaccions que li donen els seus fidels lectors, el molesta haver-se de prestar a aquesta exposició, en la qual sempiternament no es fan distincions entre llibres no literaris impulsats per l’única voluntat de vendre i els que sí que tenen valor literari. «L’altre dia vaig participar amb l’escriptor nigerià-nord-americà Teju Cole en un diàleg de Sant Jordi i em molesta que, sent un escriptor excel·lent, tingui tan pocs lectors». És a dir, que la bona literatura té poc o res a veure amb les vendes.\nEXULTANT / Una mica més tard, Cercas esclata de satisfacció pel que li ha reportat el dia i la seva novel·la El monarca de las sombras. «Sant Jordi és un dia meravellós i soc capaç de barallar-me amb qui digui el contrari. M’agrada perquè han sigut els ciutadans els que l’han fet gran. No hi ha res comparable al món». No obstant, l’emoció no li impedeix veure la contra del dia, el fet que s’estableixi una competició i el dia se saldi amb un palmarès. Tant vens tant vals. «Això em sembla malament: s’equivoca aquell que pregunti qui ha guanyat per Sant Jordi».\nTemes: Fernando Aramburu Jaume Cabré Escriptors Soraya Sáenz de Santamaría Sant Jordi Llibres


Articles - Pàgina 3 - Jordi Seguer\nRojigualda, 39 anys després\n«El resultat de la votació del pressupost de 2019 estava cantat des que avui a primera hora del matí i quan encara era fosc el Govern Socialista ha decidit penjar la bandera espanyola en un dels pals de la plaça de la Vila després de no fer-ho durant 39 anys. ...\nLa promesa que Parets tindrà estudis universitaris ha estat utilitzada durant la darrera dècada pel grup socialista del municipi sobretot cada cop que s’apropen els cicles electorals. El març de 2015, i amb concert de música inclòs, van ser capaços de col·locar la primera pedra de l’Institut Universitari de ...\n'Cap a una fiscalitat més justa'\nLes quotes de les escoles bressol municipals de Parets aplicaran criteris de tarifació social a partir del pròxim curs 2019-2020. Aquest és un primer pas per aconseguir que els paretans i les paretanes tinguin una fiscalitat molt més justa i que caldrà fer més extensiva a altres serveis que ...\nAmb la visita el passat diumenge a Can Riera, l’equip d’Ara Parets ERC vam posar el punt final a la campanya de proximitat a tots els barris de Parets que vam encetar el febrer de 2017. Han estat onze visites molt intenses per conèixer de la mà dels veïns ...\nSi vols una piscina descoberta, vota’ls de nou. Si vols un nou pavelló, un gran gimnàs municipal i un nou institut de secundària, vota’ls. Si vols pisos de protecció oficial i zones de jocs infantils ben cuidades, vota’ls. Certament, les primeres setmanes de Francesc Juzgado, el recanvi de ...\nContinuisme? No, gràcies.\nLluny del que molts puguin imaginar, l’arribada del nou alcalde Francesc Juzgado a l’Ajuntament de Parets no obre cap nou cicle polític. El recanvi de Sergi Mingote no representa en cap cas una renovació a les files socialistes, ja que el nou batlle s’ha mantingut en la primera línia ...


Què en saps de la DO Montsant? | Cupatges\n6 pinzellades per explicar-vos la DO Montsant\nRedacció | 19/04/2017 a les 07:21h\nSabies que a la DO Montsant s’hi elaboren majoritàriament vins negres?\nAquest fet s’explica perquè més del 90% de la producció de raïm en aquesta DO correspon a varietats negres. Entre aquestes, destaquen la garnatxa i la carinyena (o samsó), les varietats històriques del territori, les més ben adaptades a les seves condicions i les que transmeten millor la identitat d’aquesta DO.\nCom són la garnatxa i la carinyena de Montsant?\nAmb un perfil aromàtic molt sensual, la garnatxa negra produeix vins de gran complexitat i ben estructurats. Les notes florals i de fruita vermella i negra, i les aromes de confitura, balsàmics, especiats i cítrics són propis d’aquesta varietat.\nDe la carinyena se n’obtenen vins de pigmentació accentuada, aromàticament molt intensos, vins que transmeten sensacions que van de les notes florals, com les violetes, a les fruites negres, com la pruna. Els vins de carinyena tenen un grau moderat, gaudeixen d’una excel·lent acidesa i, en boca, es mostren lleugerament astringents i molt elegants.\nS’hi elaboren gaires vins blancs a la DO Montsant?\nI tant, n’hi ha força, però les produccions d’aquests vins són més limitades. Els blancs de Montsant s’elaboren majoritàriament amb les varietats garnatxa blanca i macabeu.\nEls vins de garnatxa blanca gaudeixen de bona acidesa i equilibri, ja siguin joves o envellits en bóta. Les aromes de fruites blanques i grogues es mostren des de la vessant més subtil a la més madura, i s’acompanyen d’un ventall de matisos on el sotabosc hi és present sovint. En boca, la sedositat i la frescor són trets força comuns en aquest tipus de vins.\nDe la macabeu se’n produeixen vins secs, frescos i equilibrats, vins que se solen consumir joves i que destaquen per aromes afruitades, sovint de fruita blanca. En molts casos, el macabeu es cupeja amb la garnatxa blanca.\nQuin interès té la DO Montsant?\nS’acostuma a dir que el que converteix un bon vi en un gran vi és la capacitat de transmetre d’on prové, la fidelitat al seu territori d’origen. A Montsant, aquesta fidelitat es copsa en vins que parlen de com un clima de contrastos, l’orografia accidentada, la variabilitat de sòls (argiles, granit, còdols, terrenys calcaris, llicorella...), les varietats de raïm i la mà de l’home són font de matisos.\nAquests factors incideixen en l’elaboració de vins singulars i amb identitat, vins que aporten diversitat i enriqueixen la DO i, alhora, la defineixen de manera global.\nQuines dimensions té la DO Montsant?\nLa DO Montsant compta amb unes 1900 hectàrees de vinya, repartides en 16 pobles, la major part a la comarca del Priorat. Aquestes vinyes són treballades per més de 700 viticultors i una seixantena de cellers. Al cap de l’any es produeix una mitjana de 8 milions de quilograms de raïm i 6 milions d’ampolles.\nOn es comercialitzen els vins de Montsant?\nA més de 40 països. De fet, l’exportació suposa al voltant del 40% de la comercialització de vins d’aquesta DO. La resta es consumeix al mercat interior, majoritàriament a Catalunya, on els darrers anys s’hi han venut la meitat de les ampolles.\nLa DO Montsant reuneix uns 200 professionals a Miami i Los Angeles


Frontera Experience - Human Relationships Experience\nFrontera Experience és un campus que reuneix adolescents i joves d’ambdós sexes i de diferents edats (des dels 14 en endavant) i amb diversitat de nivells, ja que han participat des de nois i noies de nivells mitjans fins a jugadors EBA i Leb així com jugadores LF1 i LF2.\nSom una experiència transnacional ja que han participat fins ara persones de nacionalitats diverses (Argentina, Islàndia, Dinamarca, Finlàndia, Suïssa, Portugal, així com de Catalunya i de la resta de l’Estat).\n¿PER QUÈ FUNCIONA?\nFem un treball individualitzat. 25 jugadors, 10 entrenadors de màxim nivell. L’activitat es desenvolupa en anglès i la seva composició ens permet treballar a partir d’una diversitat cultural, d’edat, de gènere i de nivell que enriqueix moltíssim la feina i l’oportunitat d’aprenentatge creuat a partir d’uns vincles molt profunds que s’estableixen des del primer moment.\nTenim tres escenaris on se centra l’activitat: treball en pista, treball en aula i treball en grups reduïts de tutoria de manera que busquem l’acompanyament emocional, la individualització, la consciència i la responsabilitat del propi procés. El jugador surt amb la part humana i la part tècnica molt més vinculades que abans de venir, i amb tasques per realitzar durant la temporada. En aquest vídeo pots veure alguns testimonis de passades edicions.\nOFERTA FRONTERA EXPERIENCE 2018. –Obrim inscripcions al gener de 2018–\nTorn 1, del 2 al 7 de juliol de 2018. Per a jugadors i jugadores a partir de 13 anys\nMetodologia Frontera. Treball individualitzat (25 jugadors per 10 entrenadors de màxim nivell esportiu i humà. Preparats per acompanyar en el procés mental / tècnic).\nIntegrem el treball de consciència corporal i emocional amb l’entrenament de la tècnica.\nA més, el nostre preparador físic Raul Cuenca, elabora test global, personalitza recomanacions i rutines de treball per potenciar aspectes, prevenir lesions. Donem consignes d’hàbits, nutrició i cura del cos.\nTorn 2 FRONTERA BOOST, del 9 al 14 de juliol de 2018. Per a jugadors a partir de 16 anys. Preferencia d’accés participants en anteriors edicions.\nTècnica-Tàctica Operativa. Procés d’aprenentatge integrat, a partir del domini tècnic de cada un, presa de decisions tàctiques. Aprendre i aplicar. Claus per augmentar efectivitat en el seu joc. Fonaments tàctics de 1×1, bloqueig directe, indirecte i pilota interior.\nTreball mental-emocional enfocat en temes relacionals, especialment en la comunicació. Desenvolupament de l’empatia, i de la intel·ligència sistèmica (entendre l’altre, ja sigui company, o entrenador. També saber veure l’emoció de l’equip per poder impactar i liderar al grup)\nDinàmiques de portar el grup, roleplays, teatre.\nVisita de jugadors professionals que participaran en el torneig 3×3 de l’últim dia!


La UAB, primera d'Espanya, 70 d'Europa i 146 del món en el rànquing THE - Universitat Autònoma de Barcelona - UAB Barcelona\nLa UAB, primera d'Espanya, 70 d'Europa i 146 del món en el rànquing THE\nLa Universitat Autònoma de Barcelona és la millor universitat d’Espanya segons el rànquing Times Higher Education World University Ranking 2015-2016, i n’ocupa la posició 146 a escala mundial. En impacte dels articles de recerca, la classificació situa la UAB en la posició 122.\nEl rànquing destaca l’impacte dels articles de recerca de la UAB, amb 83,8 punts, molt per sobre de la puntuació mitjana de les 800 universitats analitzades, que és de 47,3. En aquest aspecte el rànquing situa la UAB en la posició 122 mundial.\nPel que fa a la qualitat de la recerca, mesurada a partir del nombre d’articles publicats per investigador, el finançament adreçat a la recerca, i la reputació de la investigació, la UAB se situa en la posició 164, amb 40 punts. En quant a la qualitat docent, el rànquing avalua el nombre de doctorats, la reputació acadèmica, el pressupost institucional i la ràtio alumne/professor. En aquest aspecte la UAB obté 40,3 punts, i n’ocupa la posició 157 del món.\nPer avaluar la internacionalització, THE-WUR analitza el percentatge de personal acadèmic i d’estudiants internacionals, així com els articles de recerca signats en col·laboració amb investigadors d’altres països. La UAB ha obtingut 50,3 punts en internacionalització, gairebé 7 punts per sobre de la mitjana de totes les universitats del rànquing.\nLa millora de la UAB en tots els aspectes avaluats pel rànquing respecte l’edició anterior s’ha traduït en una escalada des de la posició en el tram 226-250 fins a la posició 146 mundial que ocupa enguany.\nEl TimesHigher Education World University Ranking és una de les classificacions mundials més prestigioses. Les dades bibliomètriques són recollides, analitzades i verificades pel proveïdor global de dades SCOPUS d'Elsevier.\nMés informació a la pàgina web de Times Higher Education:\nLa UAB, entre les 200 millors del món al rànquing The Times Higher Education\nL’edició d’enguany del Times Higher Education World University Ranking situa la UAB en la posició 157 mundial. La universitat millora la puntuació en internacionalització, finançament privat i citacions de la recerca, tot i que baixa 12 posicions respecte de l'any passat.


El quadern de camp i el dossier de de crèdit de síntesis en les colònies de volcans - Alba Serveis - Casas de Colonias en la Garrotxa - Campamentos de verano\nEls quaderns de camp de les nostres colònies són un material molt complet i rigorós que hem el·laborat des de l’Institut volcànic.\nQuan els alumnes visiten el Parc Natural de la zona Volcànica de la Garrotxa els hi facilitem un dossier de crèdit de síntesi -si és el que correspon al programa de colònies- o bé els entreguem el quadern de camp.\nEl quadern de camp consta de moltes il·lustracions, gràfics i explicacions que ens introdueixen en la fenomenologia volcànica i ens mostren el procés de formació dels volcans. A partir de l’exemple dels volcans que trobem propers a les cases de colònies de la Garrotxa, el quadern de camp ens va guiant i facilita la comprensió d’aquesta matèria.\nEls monitors i guies de l’Institut de Divulgació Volcànic i Geològic de la Garrotxa acompanyen als alumnes durant la seva estada de colònies explicant d’una manera profundament pedagògica tots aquests fenòmens que requereixen d’una comprensió clara sobre el ritme del temps geològic.\nVeniu a envoltar-vos de volcans!\nMés informació sobre colònies de volcans:\nCONEIX ELS CRÈDITS DE SÍNTESI\nVISITA L’INSTITUT VOLCÀNIC\nBy admin|2017-06-08T06:59:12+00:00gener 16th, 2017|General|0 Comments


Psicologia | Braços Oberts\nProblemes, errades, vicis\n“La ignorància en si és natural, no és problema real fins que no hi hagi interès a mantenir-la contra la veritat. L’amor a la ignorància és supèrbia fent fermentar la ignorància per transformar-la en obscurantisme i fanatisme. És l’essència de la maldat. Tanmateix no tota humilitat és bona: la humilitat acompanyada de ignorància viciosa, per dessídia, per ex., inutilitza la humilitat i la fa simple burla i paròdia hipòcrita” “En ser malfeiners, no actuen, sols parlen, i per tant no aprenen res. Com no aprenen res, no fan res que rutlli, com no fan res, són derrotats, com són derrotats i rebutgen l’autocrítica –perquè no volen treballar i el que volen és queixar-se’n i odiar- i no saben fer res, odien i de vegades miren de destruir i cauen en l’espiral violenta. Aquesta és la lògica infernal del subdesenvolupament nacional al qual tants nacionalismes de nacions oprimides hi ha, tristament, abonats. És un problema encara més endogen nostre que exogen”\n“Senyor bo, i què és l’home! perquè sembla simple, però mira de desenrotllar els seus llibres i els seus enganys, amb les seves fondàries i frivolitats, la seva bondat i la seva maldat, tot plegat, és un problema que ha de confondre el diable” (Robert Burns, 1759-1796, poeta nacional escocès).\n«En posar unes altres valors i en invertir-ne la importància, l’home s’erigeix en pseudo-creador, però amb una obra que només pot degenerar en caos.En el mateix sentit, Isaïes diu: «Són savis segons ells mateixos, segons el propi càlcul, estan dotats de discerniment» (Is. 5,21). En el món hebreu, la saviesa de l’home es manifesta en la manera de conduir sa vida i, sobretot, en la manera d’enfocar els problemes de la vida comunitària» (“Tu m’as fait prophète”, de Carl-A. Keller, 1920-2008, professor honorari de la Universitat de Lausana, Suïssa).\n“Noè, el just, es prepara pacientment per a la gran catàstrofe que s’aveïna, mentre que els pecadors, segons expressió dels Evangelis “en els dies abans del diluvi anaven menjant i bevent, i prenent muller i marit, fins al dia mateix en què Noè va entrar dins l’arca; no es van adonar de res fins que va venir el diluvi i se’ls endugué tots” (Mt. 24: 38-39; cf. Lc. 17:26). La religiositat de Noè no s’identifica amb un capteniment místic evasiu que espera una solució màgica de darrera hora, sinó, ben al contrari, amb una previsió detallada que faci possible de superar la inevitable tragèdia” (“Pobresa evangèlica i promoció humana”, 1966, de José M. González Ruiz, teòleg andalús).\n“Estic senzillament convençut d’un principi, i és aquest: per a la dona que per la seva educació no ha après el bé, Déu obre gairebé sempre dos senders que la fan tornar-hi; aquests senders són dolor i amor. Són difícils, les qui s’hi decideixen acaben amb els peus ensangonats i les mans estripades, però ensems deixen penjant de les argelagues del camí els endreços del vici, i arriben al lloc amb aquesta nuesa que no causa vergonya davant el Senyor” (“La Dame aux Camélias”, 1848, d’Alexandre Dumas fill, 1824-1895, novel·lista i dramaturg francès).\n“L’orgull engendra el tirà, el qual amuntega inútilment imprudències i excessos, que el duen a enfilar-se amunt del més alt pinacle i precipitar-se en un abisme de mals, del que no hi ha possibilitat d’eixir” (Sòcrates d’Atenes, 470 ó 469-399 a. de C., filòsof grec, creador de l’ètica).\nSÒCRATES preparant-se per a morir\n“-Sí, tu tenies la raó que te n’anaves al llit amb el cor ple d’orgull i l’estomac buit –diguí- Les persones orgulloses sempre es provoquen disgustos a si mateixes. Però si estàs avergonyit de la teva susceptibilitat, has de demanar-li perdó, quan torni” (“Wuthering Heights/Cims rúfols”, 1847, d’Emilie Brontë, 1818-1848, novel·lista britànica).\n“Però l’enemic actua sols per la voluntat i la tolerància de Déu, en la mesura en què ens és necessari. És evident que encara cal que la teva humilitat sia posada a prova, perquè és aviat per a arribar amb un zel impacient a l’entrada del cor, no fos que caiguessis en la cobdícia espiritual” (1ª part, 1 de “Relats sincers d’un pelegrí al seu pare espiritual”, ca. 1853-1861, llibre anònim rus publicat a Kazan el 1884, molt popular en la tradició contemplativa ortodoxa).\n“La major part dels problemes del món tenen la causa en gent que vol ser important” (Thomas Stearns Eliot, 1888-1965, escriptor i professor universitari britànic, nat als EE.UU, Premi Nobel de Literatura).\n“Cinc grans enemics de la pau ens habiten: l’avarícia, l’ambició, l’enveja, la ira i l’orgull. Si aquests enemics fossin desterrats, indefectiblement gaudiríem d’una pau perpètua” (Buda o Buddha, 563-483 a. C., filòsof indi fundador del budisme, una mena d’estoicisme religiós).\n“Quan s’humilia de bell nou, Déu, piadós, s’abaixa vers ell. Tu, doncs, sovint humilia’t tu mateix, perquè sies exalçat sempre per ell. Perquè ell coneix que tu i jo som fang, coneix la nostra fragilitat” (“Manual per al seu fill Guillem”, de Duoda, ca. 803-post 843, comtessa de Barcelona).\n“Una de les eines més grans de Satanàs és l’orgull: fer que un home o una dona centri tanta atenció en si mateix que es torni insensible al seu Creador o a les seves amistats. És causa de disgust, divorci, rebel·lia adolescent, endeutament familiar, i la majoria dels altres problemes amb què ens encarem” (Informe de Conferència, 4·1979, d’Ezra Taft Benson, 1899-1994, dirigent eclesiàstic nordamericà).\n“Experimentem la resolució de problemes com sojornar en zones de guerra, veiem les idees en competència com a enemics, i usem els problemes com a armes per a blasmar i derrotar les forces opositores. No és d’estranyar que no puguem arribar a solucions duradores reals!” (Margaret “Meg” J. Wheatley, autora nordamericana sobre conducta organitzacional, lideratge, canvis…).\n“Els grans esperits sempre han trobat oposició violenta de part de les mediocritats, les quals no poden copsar quan algú no se sotmet irreflexivament als prejudicis hereditaris ans fa un ús honest i valent de la seva intel·ligència” (Albert Einstein, 1879-1955, científic judeoalemany nacionalitzat nordamericà, Premi Nobel de Física del 1921).\n“Mostra’t afable i familiar envers aquell que t’ha injuriat; mostra’t suplicant i avergonyit envers aquell que has injuriat” (“Meditacions” 42, de Guigó I, 1083-1137, prior de l’Orde de la Cartoixa).\n“Ésser o no ésser, vet ací la qüestió. ¿És de més noble esperit patir les escomeses i els dards de la fortuna adversa o, al contrari, prendre les armes contra un mar d’adversitats i acabar per plantar-hi cara? Morir, dormir, res més” (“Hamlet”, de William Shakespeare, 1564-1616, el major dramaturg en llengua anglesa).\nW. SHAKESPEARE HENRY MILLER\n“Es una favada continuar pretenent que sota la nostra pell tothom som germans. La veritat és més com que sota la pell som tots caníbals, assassins, traïdors, mentiders, hipòcrites, covards” (Henry Miller, 1891-1980, novel·lista i pintor neoiorquès, d’ascendència germano-catòlica).\n“Si consideres que exposar els teus fills a la violència és un problema, a tot preu mantén-los lluny de la Bíblia” (Rev. Charles Henderson, 1939-1908, pastor baptista anglocanadenc).\n“El nivell pragmàtic-material és molt i massa característic dels catalans, però aquest nivell és només un segon nivell en els països avançats (protestants i jueu), on el raonament de primer nivell és espiritual, que és com l’acer o l’or dels raonaments. Els catalans manquen d’aquest primer nivell, prioritari i que en els països lliures i avançats elimina automàticament els raonaments dels segon nivell o els readapta. Per això Holanda, Islàndia o Finlàndia són països lliures, realment cultes i avançats, democràtics, etc., mentre Catalunya és una esclava plena d’immigrants sense integrar, sociates endollats, rastafaris anti-tot i un llarg etcètera. Perquè, si ens cenyim a allò pràctic-material i immediat, sense substrat espiritual, el que fan tota eixa colla és també molt pràctic i “material”. Catalunya, or-i-flama, té les barres de la passió pel benestar, per la bona vida, però la discòrdia civil, la repressió i l’espoli li ve tot seguit, perquè l’atreu fatalment. Perquè la riquesa segura és la fonamentada sobre Déu i no pas sobre el pragmantisme materialista, l’orgull i l’ambició”\n“El grup social es perfecciona quan els individus que el formen estan disposats a comprendre’s amb generositat mútua, però, alhora, estan amantis per oferir quelcom personal i inèdit per enriquir el patrimoni comú, que aporti solucions salvadores, sobretot, en moments de crisi. És clar que un home transit de relativisme i buit d’idees poc podrà oferir al grup social al qual pertany. Ara bé: un home obert a tot, sense criteri personal, serà un home buit d’idees” (“Prejudici antiprotestant i religiositat utilitària”, Jesús Amón, Professor de Psicometria i Psicologia matemàtica a la Universitat de Madrid).\n“Dubtar de tot, o, a creure-s’ho tot, són dues solucions igualment convenients, en tant que prescindeixen de la necessitat de reflexionar” (Jules Henri Poincaré, 1854–1912, matemàtic i filòsof de la ciència francès; i Jerry Pournelle, *1933, assagista, periodista i escriptor de ciència-ficció nordamericà).\nLa Psicologia i el gregarisme\n“La massa, la plebs en conjunt és massa mesquina i normalment no dóna per a més. “No doneu perles als porcs”. No hi ha remei, ho veiem cada dia: tot són faves comptades. La Bíblia es limita a dir-ho. El problema no és pas de Déu sinó de l’actitud dels homes” “Els psiquiatres diuen que hi ha molts problemes mentals entre el jovent i que serà el mal del s. XXI. És el resultat lògic de l’explotació psíquica dels mèdia i el marketing i de la confusió contra Déu i el simple bé i la simple bellesa o utilitat, conseqüències d’un materialisme i egoisme pudents, deliberadament fomentats a causa del consumisme i de l’avarícia”\n“El poder de les multituds és el gaudi del tímid. El valent d’esperit frueix del combat en solitud” (Mahatma Gandhi, 1869-1948, independentista i místic indi).\n“Qui coneix amb certesa la fita que persegueix\nté per estupidesa allò que tothom posseeix,\ni qui coneix el Misericordiós, no infringeix el seu manament\nni que li donassin tots els reialmes del món.\nEl corriol de la temor de Déu\ni la devoció és el millor camí,\ni qui se l’enfila és prudent i bon caminant,\nmentre que aquell qui se n’aparta\nno es deslliura de problemes,\nperquè no duu vida feliç qui no té corretja.\n¡Benaurades les gents qui s’adrecen cap a aquest corriol,\namb l’ànim joiós i mansa condició!\nLliures es veuen d’afany en llurs ànimes\ni gaudeixen allí de la glòria dels soldans\ni de la tranquil·litat dels pidolaires.\nCom volen viuen; moren com sospiren,\ni abasten, a la casa de l’eternitat,\nles seus més amples” (“Tawq al-hamâna/El collar de la coloma”, obra cimera de la literatura andalusí, Xàtiva, 1022, d’Abû Mwhâmmad ‘Alî ibn Ahmad ibn Sa’îd ibn Hazm al-Andalusí al-Zahirí, 994, Còrdova-1063, Huelva, poeta, historiador, jurisconsult, polígraf).\n“La nostra societat tolera la vida completa, l’amor tant a l’esperit com a la natura, sols en l’artista, però únicament perquè no el prenen seriosament, perquè el consideren una entreteniment irrellevant. L’home de pregona saviesa espiritual també és irrellevant per a aquesta societat, sia o no entretingut. Aquest fet no és talment només en temps recents, sinó que ve esdevenint-se des de fa segles, perquè durant segles la societat ha estat formada precisament per eixos éssers humans que estan tan enganyats per les convencions de les paraules i de les idees com per a creure’s que hi ha una opció real entre els grans opòsits de la vida: entre el plaer i el patiment; el bé i el mal, Déu i Satanàs, l’esperit i la natura” (“Açò és allò”, Alan W. Watts, 1915-1973, filòsof anglo-nordamericà).\nALAN W. WATTS F. DOSTOIEVSKI\n“El socialisme no és sols un problema laboral o de l’anomenat quart estat, sinó que és en primer lloc un problema d’ateisme, de la contemporània presentació de l’ateisme, el problema de la torre de Babel, bastida expressament al marge de Déu, no pas per atènyer el cel de la terra estant, sinó per abaixar el cel a la terra” (“Els germans Karamazov”, 1880, Fiòdor N. Dostoievski, 1821-1881, escriptor rus).\nProblemes i solucions Part 2..2.3 l’Espiritualitat (3 El Camí 01 – Problemes, errades, vicis) — SOU AQUÍ\nAquesta entrada va ser publicada a Estratègia i tàctica, Psicologia i etiquetada ESTRATEGIA, PSICOLOGIA, TACTICA el Abril 28, 2017 per Administrador.\nProblemes i solucions Part 2..2.2 l’Espiritualitat (2 El Camí 02 – Comprensió o incomprensió, ignorància)\nComprensió o incomprensió, ignorància\n“Aquells qui s’atansen al coneixement sense la pràctica, el que fan és usurpar-lo; encara que, ben mirat, en comptes de la veritat, n’usurpen una imatge. El coneixement en realitat sols el trobem als mots d’aquells qui viuen crucificats en llur vida i aspiren la vida des de dins la mort” (Centúries, 1:26 d’Isaac de Nínive o el Siríac, s. VII, impresa en traducció llatina el 1497 a Barcelona, als tallers de Jaume de Gumiel com a Liber abbatis Ysach de ordinatione anime).\n“La ignorància en si és natural, no és cap gran problema fins que no hi hagi interès a mantenir-la contra la veritat. L’amor a la ignorància és supèrbia fent fermentar la ignorància per transformar-la en obscurantisme i fanatisme. És l’essència de la maldat. Tanmateix no tota humilitat és bona: la humilitat acompanyada de ignorància viciosa, per dessídia, per ex., inutilitza la humiltat i la fa simple burla i paròdia hipòcrita” (Autocitació).\nDe la Injustícia i dolor\n“N’hi ha prou amb tan poc per a sentir dins l’ànima la simpatia del patiment! Un nin passa impedit, sostingut per dues crosses, la seva cara descolorida, els seus ulls sense brillantor. Dissortats els qui no arrepleguen dins llur ànima aquella tristor del viure i poden continuar-ne indiferents. I no és que calgui maleir la vida davant el patiment, al contrari, la dolor ha d’afirmar-nos com a aguerrits combatents diposats a vèncer-la. Però a quines altures espirituals no haurem de menester d’enlairar-nos per a no dubtar de tot, per a no maleir, per a no blasfemar, per a comprendre, en fi, encara que no sapiem pas explicar-ho, en què pugui escaure’s a l’harmonia de totes les coses creades aquella taca trista del patiment d’un infant” (Jacinto Benavente y Martínez, 1866-1954, dramaturg de Madrid).\n“Senyor lloat, Senyor amat, Senyor remembrat en les nostres cuites e en les nostres tribulacions!” (Ramon Llull, 1235-1315, català de Mallorca, místic i savi).\n“Com sempre, l’Església com a tal -els pastors i les institucions eclesials- han de ser dignes de la presència de Déu. Ara bé, sovint els pastors i les institucions eclesials es presenten en un context tan evasiu, que donen la impressió de menysprear i subvalorar tot el procés de promoció humana que es realitza fora del ghetto emmurallat de llurs temples silenciosos i afables monestirs” (“Pobresa evangèlica i promoció humana”, de José Maria González Ruiz, 1915-2005, gran teòleg andalús del Vaticà II).\nJ. M. GONZÁLEZ RUIZ JON SOBRINO\n“Una llum amb prou potència per desemmascarar la mentida és molt beneficiosa i ben necessària. I aquesta és la claror que ofereix el poble crucificat. Si davant d’el.l el primer món no veu la seva pròpia veritat, no sabem què ho podrà fer veure. Ellacuria ho expressava gràficament de diverses maneres. Deia, tot fent serir la metàfora de la medicina, que per conèixer la salut del primer món calia fer una coproanàlisi, és a dir, un examen d’excrements. Doncs bé, la realitat dels pobles crudificats és la que apareix en aquesta anàlisi. I des de la seva realitat hom coneix la d’aquells que ho produeixen.(…) La solució que ofereix avui el primer món és dolenta, fàcticament perquè és irreal, car no és universalitzable. I és dolenta èticament car és deshumanitzant per a tothom, per a ells i per al tercer món” (“Els pobles crucificats, actual servent sofrent de Jahvè”, Jon Sobrino, *1938, jesuïta basco-barceloní i teòleg de l’Alliberament a El Salvador).\n“Allò que fem és eternitzar els problemes. Si no ataques una infecció, al final se’t gangrenarà i serà pitjor. I, sincerament, crec que és el que està succeint. No tinc ganes de fer nosa a ningú, però estic convençut que, si els comptes no ixen és perquè no ho estem fent bé (o suficientment bé), perquè tenim prou premisses en fals, o millor dit, fils descabdellats i cartes que no lliguen”\n“Per a tot problema humà hi ha sempre una solució fàcil, clara, plausible i equivocada” (Henry-Louis Mencken, 1880-1956, escriptor i editor nordamericà).\n“Si seus en el camí, posa’t davant del que encara has de caminar i d’esquena al camí ja fet” (Proverbi Xinès).\n“Els anglesos senten un repugnància invencible contra el pensament i, sobretot, contra l’existència de problemes espirituals. Quan un anglès diu que en tal cosa hi ha “lack of sense of humor”, és que vol deslliurar-se de la incomoditat de pensar-hi. Fan fugir el perill del pensament profund amb la suggestió que demostres manca d’humor o de sentit de la proporció” (Hermann Alexander von Keyserling, 1880-1942 ó 1946, filòsof i científic alemany).\n“Els grans líders són -gairebé sempre- grans simplificadors, que poden tallar a través d’arguments, el debat i el dubte, i oferir una solució que tothom pugui entendre” (Colin Powell, *1937, màxim càrrec militar nordamericà).\n“Al meu parer la Providència dóna a cada persona i cada poble allò que ha de menester o allò que mereix (a la llarga). És un problema d’autocàstig dels pobles incrèduls i/o poc morals/ètics. Per això tot líder independentista triomfant centra el seu discurs no pas en l’odi contra els opressors sinó en la millora mental i espiritual del poble oprimit. L’horrible mesellisme, dessídia i manca de tremp del catalanam em semblaran sempre més denigrants que la gran majoria de barbaritats espanyolistes contra el nostre poble. La manca de reacció i de dignitat és allò més horrible, perquè tanca l’eixida a una solució, a la mateixa llibertat i a la mateixa qualitat humana de qui actua tan miserablement. Per això critic el meu propi poble, no pas per autoodi (ben al contrari)”\n“El problema del comunisme són els comunistes, de la mateixa manera que el problema del cristianisme són els cristians” (Henry-Louis Mencken).\n“Aquesta comprensió divina, i l’ensenyament cristià que s’hi basa, governa la nostra vida i es troba a la base de totes les nostres activitats pràctiques i científiques. Els homes de pretesa ciencia, per no examinar sinó pels signes exteriors eixa manera divina, el jutgen anacrònic i creuen que no pot tenir per a nosaltres cap sentit (…). Hi rau, majorment, la font de les més grosseres errades humanes. Les criatures del més baix esglaó de la comprensió de la vida entren en contacte amb les manifestacions d’un pla superior. Però en lloc d’esforçar-se per copsar-ne el sentit i abastar el pla on podrien meditar el problema més intel·ligentment, el tracten amb llur més baixa comprensió prèvia. I llur decisió agosarada és tant major com que no comprenen de què estan parlant” (Lev Nicolaievitx Tolstoi, 1828-1910, escriptor rus i pensador noviolent i moralista socialitzant).\n“Una vegada que ens adonem que la qüestió principal per la qual som ací és la de conèixer Déu, la major part dels problemes de la vida s’encaixen al lloc que els pertoca” (Dr. J. I. Packer, professor de Teologia històrica i sistemàtica del Regent College de Vancouver, Colúmbia britànica).\n“La mateixa paraula indica que no podem trobar Déu en igualtat de condicions, sinó solsament en termes de submissió i de gratitud” (“N.T. Words / Mots del Nou Testament”, 1974, de William Barclay, 1907-1978, autor escocès, presentador televisiu i ministre de l’Església d’Escòcia).\n“Malgrat que hi hagi discòrdia en el regne i la pàtria, vós sol resteu immutable” (“Manual per al seu fill Guillem”, de Duoda, ca. 803-post 843, comtessa de Barcelona).\n“Però els “no-problemàtics” pensen en veu baixeta que (Crist) era un exhaltat, avui diríem: un facciós. A més, en el fons de si mateixos, amb certa actitud de repulsa, creuen que aquestes fórmules “que pertorben l’ordre públic”…hauria d’acontentar amb dir-les en llatí. L’únic que falta, per a aquests curiosos cristians, és cristianitzar-los” (Raoul Follereau, 1903-1977, periodista, filàntrop i escriptor cristià francès).\nRAOUL FOLLEREAU CLIVE S. LEWIS\n“Un home no pot fer minvar la glòria de Déu en refusar coldre’l més del que un foll pugui apagar el sol per escriure el mot “foscor” en les parets de la seva cel·la” (“The Problem of Pain”, de C. S. Lewis, 1898-1963).\nPROBLEMES I SOLUCIONS PART 2.2.2\nProblemes i solucions Part 2..2.2 l’Espiritualitat (2 El Camí 01 – Dolor, aprenentatge\nProblemes i solucions Part 2..2.2 l’Espiritualitat (2 El Camí 02 – Comprensió o incomprensió, ignorància) — SOU AQUÍ\nAquesta entrada va ser publicada a Estratègia i tàctica, Psicologia i etiquetada ESTRATEGIA, PSICOLOGIA, TACTICA el Abril 14, 2017 per Administrador.


Amb el temps es liberalitzarà el mercat de cites bibliogràfiques | blok de bid\nEls escenaris de possible ús de les dades de cites requereixen tenir dades completes. Això és, dades amb la cobertura de tots els treballs, un període de temps de cites actuals i històriques, i qualitat correcta de les revistes i llibres. La creació, difusió i explotació de les dades de cites ha de ser global.\nActualment hi ha dos serveis de gran qualitat, de pagament, ben establerts, que proporcionen dades de citació: Web of Science, de Thomson Reuters, i Scopus, d'Elsevier, i dos serveis automatitzats, gratuïts, relativament nous: Google Scholar Microsoft Academic Search, que realitzen menys control de qualitat, i són percebuts pels usuaris com que ofereixen resultats menys fiables. També hi ha altres iniciatives globals com ara CrossRef, l'empresa que tramita els DOIs, impulsada pels editors, i Orcid, que només està començant, recolzada també per institucions i editors. Tots dos projectes ajuden en la millora de la coherència i precisió de les dades de citació dels altres serveis i els permeten reduir costos.\nEls autors d'aquest informe entrevistaren a diversos editors (no Thomson ni Elsevier, és clar), els quals es van mostrar favorables a poder usar aquest tipus d'informació en general, i no estaven interessats a comercialitzar le seves dades de cites, per la qual cosa estarien disposats a donar-les gratis.\nEl creixement de l'accés obert (OA) també ofereix bones perspectives de tenir cada vegada més dades de cites gratuïtament. No obstant això les cites per sí mateixes no tenen gaire valor; aquest l'adquireixen quan una organització recopila les de moltes revistes de molts editors, i les classifica per temes, països, etc.\nL'informe no preveu canvis propers en la situació actual ni és determinant sobre la necessitat de dur a terme cap acció urgent, però suggereix anar reconduint la situació cap a un futur d'accés lliure als serveis de cites.\nIdentifica situacions i fets que són inhibidors d'eventuals canvis:\n- El mercat del subministrament de cites al Regne Unit està funcionant bé, encara que sigui de pagament (WoS i Scopus).\n- Satisfacció general, encara que no total, amb els sistemes actuals.\n- Difícil extracció i interpretació de les cites que figuren en els articles.\n- Alt cost d'establir un possible nou sistema de cites que necessàriament hauria de ser a gran escala.\n- Problemàtic accés, recopilació i indexació de les cites històriques.\n- Aquest sistema de cites hauria de funcionar a nivell global, i el Regne Unit representa només una petita part del total.\nSegons els inhibidors anteriors, i tenint en compte la general valoració positiva del sistema actual, juntament amb l'argument que l'accés obert a les dades de cites encara és relativament petit, l'equip de l'estudi conclou que seria difícil justificar una intervenció radical [per part del govern britànic ] imposada al mercat de les dades de cites. L'equip opina que és millor anar fomentant l'obertura de les dades de cites a través de l'obertura de les pròpies publicacions, i realitzar intervencions limitades que recolzin aquest objectiu.\nCom millorar el sistema actual?\nEls autors fan unes recomanacions al JISC:\n- Continuar donant suport al OA. Ha de participar activament amb les parts interessades i seguir monitoritzant la situació de les dades de citació, actuant en conseqüència.\n- Animar a les parts interessades (editors i proveïdors de serveis de dades de cites) perquè avancin cap a una sintaxi normalitzada per a les bibliografies, així com desenvolupar un model de metadades perquè els autors l'apliquin en els seus manuscrits. Això ajudaria a millorar l'eficàcia dels serveis de dades de cites, reduint la complexitat del procés.\n- Més que el simple suport, comprometre's amb Orcid.\n- Finançar una comissió que estudiï les millors pràctiques en l'ús d'indicadors de citació per avaluar institucions, departaments i persones. Això reduiria la preocupació de molts per prendre les decisions adequades basades en les cites.\n- Treballar amb els organismes representatius d'editors per desenvolupar i promulgar un flux de treball àgil de dades citació, digital, ajudant a posar-lo en pràctica. Es tracta de que la informació sobre cites funcioni de forma més eficient i per tant més econòmica.


Dancing with the Clown: Una trajectòria clàssica\nEn essència, la segona visita de Neko Case a Barcelona, la nit passada a l'Apolo, no va ser molt diferent de la primera, fa cosa de mig any al Parc del Fòrum i en el marc del Primavera Sound 2013. La nord-americana va emmarcar temes del seu nou disc -"The Worse Things Get, The Harder I Fight, The Harder I Fight, The More I Love You" (2013), encara inèdit durant aquella primera presa de contacte-, en un repertori centrat a repassar una trajectòria que a aquestes alçades ja hauria de considerar-se clàssica. Amb el savoir faire de qui no té res més a declarar que dianes com "This Tornado Loves You", "People Got a Lotta Nerve", "Maybe Sparrow" o "Hold On, Hold On". I amb una banda d'acompanyament capaç de redefinir qualsevol repertori -a destacar la presència de Kelly Hogan als cors-.\nLa gran diferència entre ambdós passis, per tant, residia en l'entorn. No és el mateix poder degustar tal delicatessen en una sala de concerts que haver-ho de fer enmig de les marees humanes del Fòrum i a plena llum del dia. Llàstima que no tothom ho entengui així. Si Case va donar-se un bany de multituds al Primavera, ahir l'aforament no arribava ni de bon tros a la mitja entrada. I sí, podem tornar a buscar mil i una explicacions: la crisi, la mandra del diumenge al vespre, la proximitat del Nadal o la caiguda d'un meteorit al costat de casa. Però la més realista a hores d'ara és que en aquest país ens agraden molt la festa i els festivals, i molt poc la música. Cap problema. Ahir érem pocs, però molt ben avinguts. I el més important: tots anàvem a escoltar música i no a parlar. I va ser un autèntic gustàs.\nPrèviament havia trencat el gel Joana Serrat amb una altra demostració de força escènica i repertori solvent. Una veu dolça de tons càlids, una sòlida banda d'acompanyament i un munt de taules acumulades, primer als carrers de Dublín i posteriorment en escenaris d'arreu de Catalunya. Alternant novetats amb temes del seu primer disc oficial, "The Relief Sessions" (2012), la vigatana va reivindicar-se com un dels valors a l'alça del folk i el so Americana a casa nostra. El seu segon disc s'està coent sota la producció de l'exArcade Fire Howard Bilerman. I ahir es va posar els caps de cartell a la butxaca -la pròpia Hogan va lloar les seves virtuts des de l'escenari i via Twitter-. Però el millor encara ha d'arribar, no en tinguin cap dubte.\nEtiquetes de comentaris: Apolo, Joana Serrat, Kelly Hogan, Neko Case


Els serveis relacionats amb béns immobles quan aquests arrelin al territori.\nAixí, s'inclouen aquí els serveis d'intervenció dels Notaris en les transaccions immobiliàries, els d'exploració de mines o les prospeccions geofísiques.\nLa Comissió Europea va publicar l'octubre de 2015 en la seva pàgina web el document «Notes explicatives sobre les regles de localització de les prestacions de serveis vinculats a béns immobles a efectes del IVA». Encara que aquestes Notes no són jurídicament vinculants, constitueixen un instrument d'orientació sobre l'aplicació pràctica de les previsions contingudes als articles citats del Reglament d'Execució (UE) 282/2011 del Consell, de 15 de març aplicable a partir de l'1 de gener de 2017, sense necessitat de transposició a la norma interna.\nAquestes Notes explicatives recullen tant observacions de tipus general com específic en relació amb els serveis vinculats als béns immobles.De manera succinta, podem destacar les següents:\nUna àrea determinada de l'escorça terrestre, ja sigui a la seva superfície o al seu subsol, en la que pot fundar-se la propietat i la possessió;\nQualsevol edifici o construcció fixat a terra, o ancorat en ell, sobre o per sota del nivell del mar, que no pugui desmantellar-se o traslladar-se amb facilitat;\nQualsevol element que hagi estat instal·lat i formi part integrant d'un edifici o d'una construcció i sense el qual aquests no puguin considerar-se complets, com, per exemple, portes, finestres, teulades, escales i ascensors;\nQualsevol element, equip o màquina instal·lat de forma permanent en un edifici o en una construcció, que no pugui traslladar-se sense destruir o modificar l'esmentat edifici o construcció.\nEls serveis vinculats a béns immobles contemplats a l'article 47 de la Directiva 2006/112/CE, inclouran únicament aquells serveis que tinguin una vinculació prou directa amb els béns en qüestió.\nQuan derivin d'un bé immoble i l'esmentat bé sigui un element constitutiu dels serveis i sigui bàsic i essencial per als mateixos.\nQuan es deixin en relació amb un bé immoble o es destinin a ell i tinguin per objecte la modificació física o jurídica de l'esmentat bé.\nQuan es posi a disposició d'un client maquinària o equipament per executar obres en un bé immoble, l'esmentada operació només es considerarà una prestació de serveis vinculada a béns immobles en cas que el prestador assumeixi la responsabilitat de l'execució de les obres en qüestió.\nEls transports de passatgers i els transports de béns el destinatari dels quals no sigui un empresari o professional (diferents dels de l'article 72 de la Llei del IVA), per la part de trajecte realitzat al territori.\nL'accés a manifestacions culturals, artístiques, esportives, científiques, educatives, recreatives o similars, com les fires i exposicions i els serveis accessoris al mateix, sempre que el seu destinatari sigui un empresari o professional actuant com tal i les esmentades manifestacions tinguin lloc efectivament a l'esmentat territori.\nDins d'aquests serveis s'inclouen totes les prestacions que concedeixin el dret d'accés a canvi d'un preu (entrada, pagament, abonament o abonament de temporada o cotització periòdica).No inclou la utilització d'instal·lacions tals com els gimnasos (article 32 del Reglament d'execució 282/2011 del Consell).\nEls serveis culturals, artístics o esportius, fires i exposicions, diferents de l'accés als mateixos, deixats a empresaris o professionals, es localitzaran o no en el TAI, a falta d'una regla especial, de conformitat amb la regla general establerta a l'article 69.Uno.1º.LIVA (Consulta DGT V1273-11).\nEls serveis prestats per una entitat dedicada a l'organització d'esdeveniments i congressos a altres empresaris o professionals participants en un congrés, als quals cobra una entrada pel seu accés, es localitzen al territori d'aplicació de l'Impost en la mesura que el congrés tingui lloc efectivament en el mateix.\nTal com veurem en el punt 7è d'aquest apartat, igualment, també en el cas en el qual el destinatari sigui un particular i no tingui la condició d'empresari o professional el servei s'ha de localitzar al territori d'aplicació de l'Impost sempre que el congrés tingui lloc en l'esmentat àmbit espacial (consulta DGT V0010-16).\nEls deixats per via electrònica, de telecomunicacions i de radiodifusió i televisió, quan el destinatari no sigui un empresari o professional actuant com a tal, sempre que aquest es trobi establert o tingui la seva residència o domicili habitual al territori d'aplicació de l'Impost, en els següents casos:\nQuan es presentin els següents requisits:\nQue siguin efectuats per un empresari o professional que actuï com a tal d'establert únicament en un altre Estat membre per tenir en el mateix la seu de la seva activitat econòmica, el seu únic establiment permanent en la Comunitat o el lloc del seu domicili permanent o residència habitual;y\nQue s'hagi superat el límit previst a l'article 73 de la LIVA o s'hagi exercitat l'opció de tributació en destinació prevista en l'esmentat article.\nQue siguin efectuats per un empresari o professional que actuï com a tal de diferent dels esmentats en el primer guió de la lletra a) anterior.\nEls que consisteixin en la transmissió enviada inicialment i rebuda en destinació per mitjà d'equips de processament, inclosa la compressió numèrica i l'arxivament de dades, i enterament transmesa, transportada i rebuda per cable, ràdio, sistema òptic o altres mitjans electrònics i, entre d'altres, els següents:\nEl subministrament de programes i la seva actualització.\nA aquests efectes, el fet que el prestador d'un servei i el seu destinatari es comuniquin per correu electrònic no implicarà, per si mateix, que el servei tingui la consideració de servei deixat per via electrònica.\nEls deixats a bord d'un vaixell, d'un avió o d'un tren, en el curs de la part d'un transport de passatgers realitzat en la Comunitat el lloc d'inici del qual es trobi al territori d'aplicació de l'impost.\nQuan es tracti d'un transport d'anada i tornada, el trajecte de tornada es considerarà com un transport diferent.\nEls restants serveis de restauració i càtering quan es deixin materialment al territori d'aplicació de l'impost.\nPart d'un transport de passatgers realitzat en la Comunitat:la part d'un transport de passatgers que, sense fer escala en un país o territori tercer, discorri entre els llocs d'inici i d'arribada situats en la Comunitat.\nLloc d'inici:el primer lloc previst per a l'embarcament de passatgers en la Comunitat, fins i tot després de l'última escala anés de la Comunitat.\nServeis de restauració i càtering:el subministrament d'aliments o de begudes, o d'ambdós, per a consum humà, sempre que vagin acompanyats de serveis auxiliars suficients per permetre el seu consum immediat, de manera que l'esmentat subministrament sigui únicament un dels elements d'un conjunt en el qual predominin els serveis.Per tant, no es consideren serveis de restaurant i càtering el subministrament d'aliments o de begudes sense prestació de cap tipus de servei auxiliar.\nEls de mediació en nom i per compte d'altri, el destinatari del qual no sigui empresari o professional i sempre que les operacions respecte de les quals s'interintervingui s'entenguin realitzades al territori d'aplicació.\nAquesta regla especial, per tant, s'aplica només als serveis deixats a particulars, en el cas que el destinatari sigui empresari o professional s'aplica la regla general de tributació en destinació.\nUn empresari espanyol mitjana en la venda de certs articles tèxtils que es troben a la Xina.Els articles no surten de la Xina.L'operació de mediació tampoc no s'entén realitzada al territori d'aplicació del IVA espanyol.\nEls serveis de mediació realitzats per un representant comercial establert a Espanya a empreses italianes sense establiment permanent a Espanya, en relació amb lliuraments des d'aquest país amb destinació a territoris tercers, no es consideren prestats en territori espanyol, ja que el seu destinatari és un empresari o professional no establert al territori d'aplicació de l'Impost.\nEls següents serveis quan el seu destinatari no sigui empresari o professional i es deixin materialment en el TAI:\nAquesta regla especial, s'aplica únicament als serveis deixats a particulars, en el cas que el destinatari sigui empresari o professional, s'aplica la regla general de tributació en destinació, a excepció de l'accés a manifestacions culturals, artístiques, esportives, científiques, educatives, recreatives o similars, a les quals ens hem referit anteriorment en el punt 3.\nUn empresari alemany presta serveis de reparació d'ordinadors a un particular espanyol.Els ordinadors estan instal·lats a Espanya i el servei es presta efectivament en el TAI.Per tant, aquest servei es gravarà a Espanya.\nUn empresari espanyol envia a Alemanya maquinària per reparar que després serà reexpedida a Espanya.L'operació estarà subjecta al IVA espanyol per aplicació de la regla general.\nEls prestats per via electrònica, de telecomunicacions, de radiodifusió i de televisió, quan es presentin els següents requisits:\nque el destinatari no sigui un empresari o professional actuant com a tal i es trobi establert o tingui la seva residència o domicili habitual en un altre Estat membre;\nque siguin efectuats per un empresari o professional que actuï com a tal d'establert únicament al territori d'aplicació de l'Impost per tenir en el mateix la seu de la seva activitat econòmica, el seu únic establiment permanent en la Comunitat o el lloc del seu domicili permanent o residència habitual;y\nEl previst anteriorment serà d'aplicació a les prestacions de serveis efectuades durant l'any en curs fins que s'hagi superat el límit quantitatiu indicat anteriorment.\nEls empresaris o professionals podran optar per no aplicar el disposat en aquest número, encara que no hagin superat el límit previst en el article 73 de la LIVA.L'opció comprendrà, com a mínim, dos anys naturals, sent necessari reiterar l'opció, una vegada transcorreguts els dos anys perquè aquesta no s'entengui revocada.\nEls que tinguin per objecte la transmissió, emissió i recepció de senyals, textos, imatges i sons o informació de qualsevol naturalesa, per fil, ràdio, mitjans òptics o altres mitjans electromagnètics, incloent la cessió o concessió d'un dret a l'ús de mitjans per a tal transmissió, emissió o recepció i, igualment, la provisió d'accés a xarxes informàtiques.\nAquells serveis consistents en el subministrament de continguts d'àudio i audiovisuals, tals com els programes de ràdio o de televisió subministrats al públic a través de les xarxes de comunicacions per un prestador de serveis de comunicació, que actuï sota la seva pròpia responsabilitat editorial, per ser escoltats o vistos simultàniament seguint un horari de programació.\nEls d'arrendament a curt termini quan aquests es posin efectivament en possessió del destinatari a l'esmentat territori.\nEls d'arrendament a llarg termini quan el destinatari no tingui la condició d'empresari o professional actuant com a tal sempre que estigui establert o tingui el seu domicili o residència habitual en el TAI.No obstant això, quan es tracti d'arrendament d'embarcacions d'esbarjo s'entendran deixats en el TAI quan aquests es posin efectivament en possessió del destinatari en el mateix sempre que el servei sigui realment prestat per un empresari o professional des de la seu de la seva activitat econòmica o un establiment permanent situat a l'esmentat territori.\nQuan l'arrendament d'un mateix mitjà de transport es realitzi a través de contractes consecutius entre les mateixes parts s'atendrà a la durada global, incloent el contracte i les seves pròrrogues.\nEls contractes d'arrendament a curt termini que per causes de força major superin la durada contractual no veuran alterat el seu període de durada a efectes de determinar el seu règim tributari.\nEls serveis que s'indiquen a continuació, quan no s'entenguin realitzats en la Comunitat, Illes Canàries, Ceuta o Melilla, però la seva utilització o explotació efectives es realitzin a l'esmentat territori:\nEls serveis següents el destinatari dels quals sigui un empresari o professional:\nEls d'assessorament, auditoria, enginyeria, gabinet d'estudis, advocacia, consultors, experts comptables o fiscals i altres de similars, a excepció dels compresos en el número 1r de l'apartat Uno de l'article 70 d'aquesta Llei.\nEls d'assegurança, reassegurança i capitalització, així com els serveis financers, citats respectivament per l'article 20, apartat Uno, números 16è i 18è, d'aquesta Llei, inclosos els que no estiguin exempts, a excepció del lloguer de caixes de seguretat.\nEls arrendaments de béns mobles corporals, a excepció dels quals tinguin per objecte qualsevol mitjà de transport i els contenidors.\nLa provisió d'accés a les xarxes de gas natural situades al territori de la Comunitat o a qualsevol xarxa connectada a les esmentades xarxes, a la xarxa d'electricitat, de calefacció o de refrigeració i el transport o distribució a través de les esmentades xarxes, així com la prestació d'altres serveis directament relacionats amb qualssevol dels serveis compresos en aquesta lletra.\nLes obligacions de no prestar, totalment o parcialment, qualsevol dels serveis enunciats en aquest número.\nEls de mediació en nom i per compte d'altri el destinatari dels quals sigui un empresari o professional actuant com a tal.\nEls serveis de transport intracomunitari de béns que s'iniciïn al territori d'aplicació de l'impost i el destinatari dels quals no sigui un empresari o professional.\nTransport intracomunitari de béns: el transport de béns els llocs d'inici i d'arribada del qual estiguin situats als territoris de dos Estats membres diferents.\nLloc d'inici: el lloc on comenci efectivament el transport dels béns, sense tenir en compte els trajectes efectuats per arribar al lloc en què es trobin els béns.\nLloc d'arribada:el lloc on s'acabi efectivament el transport dels béns.\nEl trasllat d'aquesta mercaderia es farà:\nUn particular francès adquireix per Internet uns mobles a una empresa espanyola la seu de la qual és a València, l'empresa es fa càrrec del transport que realitzarà per carretera.Aquests transports tributaran pel IVA espanyol en iniciar-se en el TAI i ser el destinatari un particular.


L'empresa PricewaterhouseCoopers treballa per seprar els actius lícits dels il·lícits\nANA Andorra la Vella 26/03/2015 22:01\n651x433 El cap de Govern en funcions, Gilbert Saboya, arribant a la roda de premsa. / M.T. El cap de Govern en funcions, Gilbert Saboya, arribant a la roda de premsa. / M.T.\nEl cap de Govern en funcions, Gilbert Saboya, ha comparegut en roda de premsa aquest dijous al vespre per informar del contingut del projecte de llei que es vol aprovar la setmana vinent per decidir el futur de Banca Privada d'Andorra (BPA). Saboya ha explicat que ja fa dos setmanes que l'empresa PricewaterhouseCoopers treballa per separar la part del negoci lícit dels actius il·lícits, amb l'objectiu de crear un banc bo i un de dolent. El banc bo passarà a ser gestionat per la nova Agència de Reestructuració i Resolució d'Entitats Bancàries, que serà qui decidirà la millor sortida entre una represa de l'activitat, la venda total o parcial, o –com a últim recurs– la liquidació. Saboya ha explicat aquest full de ruta el dia en què els administradors del banc han presentat davant la Batllia l'obertura d'un procediment d'arranjament judicial, tal com fixa la llei quan una empresa porta 8 dies amb dificultats de pagaments, tot i que exposen al batlle que hi ha possibilitats de redreçar la situació i per això li demanen la continuïtat de l'activitat del banc.\nEl cap de Govern en funcions i portaveu, Gilbert Saboya, ha donat aquest dijous més detalls sobre el contingut de la llei de mesures urgents per facilitar la reestructuració i resolució d'entitats financeres, després de lliurar-la a les forces polítiques amb representació al Consell General per tal que en facin les seves valoracions amb la intenció d'aprovar-la la setmana vinent. El marc legal té com a objectiu sortir de l'escenari de liquidació judicial –que actualment és l'única eina per donar sortida a BPA– i permetre noves sortides com són la represa de l'activitat, la venda total o parcial o, en el darrer supòsit, la liquidació. Saboya ha assegurat que la decisió no està encara presa, ja que dependrà de si es porta a terme un procés de reestructuració satisfactori que pugui generar confiança i pugui mantenir el valor de l'entitat per tal que es puguin rebre ofertes de compra. Així, ha assegurat que malgrat els "rumors i les intencionalitats difoses" de moment "no hi ha una solució tancada, però tampoc hi ha una oferta suficientment sòlida que mereixi ser comentada".\nSaboya ha indicat que el procés passa per separar els actius lícits dels il·lícits i ha deixat clar que en el cas de BPA no es tracta d'actius tòxics, a diferència d'altres crisis bancàries provocades per una situació de manca de liquiditat. Aquest procés de segmentació el porta a terme l'empresa PricewaterhouseCoopers, que hi treballa des de fa dues setmanes, i derivarà en la creació d'un banc bo i un de dolent.\nEl banc bo, que és el que ha de donar confiança als mercats internacionals per tal que desbloquegin els comptes, passarà a ser gestionat per la futura Agència de Reestructuració i Resolució d'Entitats Bancàries (ARREB) que la llei permetrà crear. L'entitat, que Saboya considera la "peça clau" de tot el procés, ha d'estar liderada per "persones extremadament qualificades" i comptarà amb un consell d'administració elegit pels diferents estaments implicats, entre els quals el Govern i l'INAF. Aquest nou organisme serà l'encarregat de decidir la millor sortida per a l'entitat. El cap de Govern en funcions no ha concretat els terminis de cada pas, i s'ha limitat a dir que cal donar "temps al temps" per preservar al màxim el valor de l'entitat.\nSaboya també ha volgut destacar que l'èxit del procés es vol garantir pel fet que tant la llei com la creació del banc bo estarà regit sota els paràmetres d'homologació internacional. És per aquest motiu que la legislació es basa en la directiva europea 2014/59, que Andorra hagués hagut d'adoptar igualment l'any vinent en el marc de l'Acord Monetari.\nProcediment d'arranjament judicial\nD'altra banda, els administradors del banc han presentat aquest dijous a la Batllia un escrit per sol·licitar l'obertura d'un procediment d'arranjament judicial, que segons la Llei concursal han de fer totes les empreses amb dificultats en la seva activitat que s'allarguin durant un període de 8 dies. Això obre la porta a què un batlle pugui examinar la situació de l'empresa, però no obstant, els administradors han exposat que hi ha diverses possibilitats de redreçar la situació del banc, gràcies al marc legal que s'està preparant. Per tant, demanen la continuïtat de l'activitat de l'entitat i el manteniment de l'explotació dels seus negocis.