octubre de 2014 – En Plenes Facultats\nEts aquí: Inici1 / 20142 / octubre\nAquest mes d’octubre ja van començar les classes d’EPF al campus Mundet de la Universitat de Barcelona.\nEls dimecres de 13:30 a 15:30h seran les classes teòriques, un total de 44h, de l’EPF a la Universitat de Barcelona. Estudiants de diferents graus (Educació Social, Pedagogia, Treball Social,…) s’han inscrit enguany per esdevenir agents de salut i poder després desenvolupar aquesta tasca en tres possibles projectes com a pràctiques de l’EPF :\nTallers i dinàmiques en la mateixa universitat.\nIntervencions de Reducció de Riscos en l’oci nocturn col.laborant en els projectes Energy Control i Somnit de Creu Roja Joventut.\nDinamitzant la web per joves laclara.info de l’Agència de Salut Pública de Catalunya\nLes classes s’iniciaran el proper 6 de novembre. Formalitza la teva inscripció a epf@fsyc.org\nLa formació teòrica està dividida en tres blocs amb un total de 12 hores:\nPresentació dels diferents programes que formen part de la formació com agents de salut.\nDrogues: Prevenció i reducció de riscos en l’ús de drogues.\nSexualitats saludables: viure la sexualitat en positiu.\nMàrqueting Social: Que cal saber per elaborar una acció preventiva\nLa formació pràctica està dividida entre tres programes diferents, amb la finalitat de poder tenir una visió més variada de les tasques d’agent de salut i té un total de 28 hores:\nPrograma En Plenes Facultats (8 hores):\nTreball grupal: ideació i preparació d’acció preventiva\nDesenvolupament d’acció preventiva a la Universitat amb la temàtica escollida per treballar.\nAssociació Antisida Lleida (8 hores):\nDesenvolupament d’acció preventiva a la Universitat, adreçada a informar sobre el diferents aspectes de la prevenció del VIH i la Sida.\nPlataforma Nits Q Lleida (12 hores):\nRealització d’acció preventiva nocturna en locals i intervenció al carrer amb joves, adreçada a sensibilitzar sobre els riscos del consum d’alcohol i promoure la convivència entre el descans dels veïnal i l’oci nocturn.\nA més de la formació teòrica i les accions pràctiques, per tal d’assolir les hores de col·laboració amb el programa de manera satisfactòria, cal fer una part de recerca i elaborar un diari reflexiu.\nRecerca individual (5 hores):\nElaboració i recerca de contingut preventiu per les xarxes socials del programa (prevenció 2.0).\nLa recollida del contingut es farà mitjançant un grup del google drive o per correu.\nDiari Reflexiu (5 hores):\nL’elaboració d’un diari reflexiu, ens ajuda a prendre consciencia dels nous aprenentatges assolits, del nostre rol dintre del programa i dels aspectes positius i a millorar del mateix.


Termes i condicions | Centre de dia | eAvis\nTermes i condicionseAvis2018-11-19T10:39:13+01:00\nTots els drets de propietat intel·lectual del contingut d’aquesta pàgina web, el seu disseny gràfic i els seus codis font, són titularitat exclusiva d’eAvis.\nPer tant queda prohibida la seva reproducció, distribució, comunicació pública i transformació, total o parcial, sense l’autorització expressa d’eAvis. Igualment, tots els noms comercials, marques o signes diferents de qualsevol classe continguts en aquest web site estan protegits per llei.\nEn eAvis no ens responsabilitzem del mal ús que es realitzi dels continguts de la nostra pàgina web, sent exclusiva responsabilitat de la persona que accedeix a ells o els utilitza.\nTampoc assumim cap responsabilitat per la informació continguda a les pàgines web de tercers a les quals es pugui accedir per enllaços o cercadors des de la pàgina web www.eavis.cat\neAvis declina tota responsabilitat que es derivi de l’intercanvi d’informació entre usuaris a través de la seva pàgina web.\nEspecialment no ens fem responsables de l’ús que els menors puguin fer de la mateixa en cas que els continguts al fet que s’accedeixi puguin ferir la sensibilitat dels mateixos. (veure política de privacitat)\neAvis es reserva el dret a actualitzar, modificar o eliminar la informació continguda al seu web site, i la configuració o presentació del mateix, a qualsevol moment, sense previ avís, i sense assumir responsabilitat alguna per això.\nEn eAvis no assumim cap responsabilitat que es pugui derivar de problemes tècnics o fallades en els equips informàtics, no imputables a la nostra Societat, que es produeixin durant la connexió a la xarxa d’Internet, així com de danys que poguessin ser causats per terceres persones mitjançant intromissions il·legítimes fos del control de eAvis.\nEn compliment de l’establert en la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, eAvis, informa als seus clients que quants dades personals li facilitin seran inclosos en un fitxer automatitzat de dades de caràcter personal, creat i mantingut sota la responsabilitat de eAvis.\nLa finalitat d’aquest fitxer és enviar ofertes comercials en el futur sobre productes i serveis que puguin resultar d’interès als nostres clients.\neAvis garanteix la seguretat i confidencialitat de les dades facilitades. D’aquesta manera, es compromet al compliment de la seva obligació de secret de les dades de caràcter personal i del seu deure guardar-los i adoptar totes les mesures necessàries per evitar la seva alteració, pèrdua, tractament o ús no autoritzat. Per tant, tota la informació sobre els nostres clients no serà utilitzada amb propòsits comercials ni serà cedida a tercers.\nEls clients de eAvis podran a tot moment exercitar els drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició, comunicant-ho per escrit a la nostra adreça de correu electrònic: info@eavis.cat\n8. Dades identificatives i de contacte\nAdreça:Bertran, 65, 08023-Barcelona\n9. Plataforma de resolució de conflictes


Nou estudi: Experts descobreixen les hores que viu el coronavirus a la nostra pell\nImatge d'arxiu d'una dona rentant-se les mans amb gel desinfectant | UNSPLASH\nRedacció 08/10/2020 21:17h\nLa troballa s'ha produït a la Universitat de Medicina de la Prefectura de Kyoto, al Japó. Allà uns científics japonesos han descobert que la SARS-CoV-2, el nou coronavirus que provoca la malaltia de la Covid-19, pot sobreviure fins a 9 hores a la pell humana. Això són cinc vegades més que el virus de la grip.\nEl descobriment reforça la importància de rentar-se freqüentment les mans perquè en les investigacions dutes a terme a Kyoto tant el coronavirus com el virus de la grip van morir després de rentar-se les mans.\nLa investigació ha estat publicada per la revista científica Clinical Infectious Diseases, amb una conclusió: el coronavirus es pot transmetre més fàcilment a través del contacte amb la pell perquè està actiu més temps que altres virus, com per exemple, el de la grip. Segons els resultats, el virus de la grip només està en actiu dues hores a la pell humana.\nAquest nou descobriment ha estat possible després d'un estudi realitzat amb pell humana obtinguda en autòpsies. L'objectiu era comprovar quant temps podia estar viu el nou virus a la pell humana, després que els científics advertissin a l'inici de la pandèmia que pot sobreviure diverses hores en diferents superfícies.\nLes evidències científiques han demostrat fins ara que el nou coronavirus segueix actiu fins a quatre hores al coure, 24 hores al cartró i 3 dies al plàstic o l'acer. Però descobrir quant temps segueix actiu a la pell era molt important per conèixer més sobre la transmissió del coronavirus i les regles de prevenció.\nLa conclusió que el coronavirus segueix actiu fins a nou hores a la pell humana significa que la nostra pell té més risc de transmissió que altres superfícies com l'acer, el cartó o el plàstic. I confirma, a més, que portar les mans a la boca, al nas o als ulls segueix sent una de les principals formes de contagi. Les mostres de l'experiment es van prendre uns dies després de la defunció perquè segons els autors inclòs 24 hores després de la mort la pell segueix conservant gran part de les seves funcions. D'aquesta manera, es van validar les mostres de pell per l'experiment.\n9,04 hores a la pell humana\nDesprés de les proves, es va constatar que el coronavirus havia sobreviscut a la nostra pell humana durant 9,04 hores, en comparació amb les 1,82 hores que va seguir actiu el virus de la grip. En barrejar-los amb mocs per imitar l'alliberació de partícules virals en tossir o esternudar, el coronavirus va resistir més temps: 11 hores.\nPerò també es va demostrar una altra cosa interessant. Tant el coronavirus com el virus de la grip es van inactivar a la pell 15 segons després d'utilitzar desinfectant de mans amb alcohol al 80%. La qual cosa demostra que un desinfectant amb aquesta proporció d'alcohol etílic aconsegueix neutralitzar el virus de manera ràpida i eficaç.\nL'estudi recull que «la supervivència de nou hores del SARS-CoV-2 a la pell humana pot augmentar el risc de transmissió per contacte en comparació a la influència A, accelerant així la pandèmia. La higiene adequada de les mans és important per prevenir la propagació d'infeccions per Covid-19».


Les comunitats autònomes tenen a la ma la regulació de l'oferta dels habitatges privats (p2p) - horecalleida.es\nLes comunitats autònomes tenen a la ma la regulació de l’oferta dels habitatges privats (p2p)\nLa Confederación Española de Hoteles, en ha fet arribar un informe del Despatx d’Advocats Tourism & Law, on ens parlen de la naturalesa jurídica dels “marketplaces” (pàgines webs que comercialitzen oferta d’habitatges privats p2p).\nCom observareu, en el desenvolupament del mateix, es conclou que les que tenen ànim de lucre que cobren comissió no són simplement unes pàgines d’intercanvi entre particulars, com vénen pretenent demostrar que són, sinó autèntiques pàgines web de viatges on-line, anomenades otes. Per això, han de tenir les mateixes condicions legals que qualsevol agència de viatge i ser responsables del que anuncien, de les transaccions que fan, de la veracitat del que s’està oferint, del compliment de la normativa de protecció de dades, de la normativa dels drets dels consumidors.\nPer tant, si les comunitats autònomes decideixen que un determinat tipus d’habitatges no s’ajusten a la legalitat i no se’ls dóna llicència, o no compleixen tots els requisits exigits per la normativa, les plataformes no tindran possibilitat legalment de publicitar.\nÉs per això, pel que si la normativa autonòmica exigís que els habitatges que compleixen uns requisits es donin d’alta, deixaria fora del mercat a molts milers d’habitatges que no estarien disposades a legalitzar i seria oportú que la legislació autonòmica inclogués la prohibició a les webs de publicitar oferta il · legal amb els seus consegüents sancions en cas d’incompliment.\nInforme Tourism&law – La naturalesa turística dels marketplaces


Ribó anuncia la continuïtat en 2022 de la campanya del Bons al Comerç de València – Cronica Comunitat Valenciana\nRibó anuncia la continuïtat en 2022 de la campanya del Bons al Comerç de València\nLa recuperació econòmica de la València post-pandèmia han estat “dos eixos clau” en el Debat de l’estat de la ciutat, “que han marcat l’any i que també serà la prioritat per al vinent”, tal com ha subratllar l’alcalde de València, Joan Ribó, qui ha defés “una gestió dels diners públics responsable, amb criteris d’eficàcia i eficiència, però fonamentalment centrada a millorar el benestar i les condicions de vida de tots els veïns i veïnes de València, dels nostres barris i pobles”. L’alcalde ha subratllat que “hem enfortit la xarxa de servicis públics municipals i hem fet un esforç perquè les pimes i empreses reberen les seues ajudes”. En este sentit, ha anunciat la continuïtat en 2022 de la campanya Bons al Comerç, que este mes d’octubre ha injectat 1,7 milions d’euros al xicotet comerç. També ha destacat “la lluita contra la desocupació”, amb un percentatge de descens de l’atur en la ciutat en setembre i octubre superior a la mitjana autonòmica i nacional. “Este és el camí de la recuperació i ara el que hem de fer és continuar treballant perquè ningú quede enrere”, ha afirmat.\nDurant la seua intervenció, l’alcalde ha posat de relleu la realització dels actes fallers durant els primers dies de setembre. “Les Falles, que van ser la primera gran festa espanyola que es va clausurar per efecte del coronavirus, han estat també la primera gran festa que s’ha tornat a realitzar en unes condicions properes a la normalitat”, ha indicat. Allò “demostra el bon treball realitzat pel col·lectiu faller i palesa el seu comportament exemplar i el seu respecte a les normes sanitàries”. A açò s’ha d’afegir el 9 d’Octubre, “un altre indicador que, pas a pas, la vida dels valencians torna a les seues cites habituals amb mínimes mesures de prevenció en els aforaments i en l’ús de la mascareta”.\nAl llarg de la seua intervenció, Ribó ha exposat “els esforços d’esta corporació municipal per reactivar l’economia i deixar enrere, com més prompte millor, les terribles ferides que ha deixat la pandèmia en la societat valenciana”. La màxima autoritat municipal s’ha referit, en primer lloc, a l’Acord Marc per a la Recuperació i la Reconstrucció de la ciutat de València en el Context del Post Covid-19: més del 90 % dels acords estan realitzats o en curs de realització i s’han incorporat al voltant de 76 milions d’euros al pressupost per fer front a la crisi. També l’alcalde ha posat en valor els plans d’ajuda PIMES i autònoms que s’han impulsat des de l’Ajuntament com ara el programa Resistir, conjuntament amb la Generalitat i la Diputació, amb un import total de 28’8 milions d’euros del quals s’ha abonat ja 28’6 milions i que han arribat a 10.802 persones.\n“Una de les preocupacions fonamentals de l’Ajuntament és la lluita contra la desocupació”, ha insistit l’alcalde, qui ha recordat el descens de l’atur en la ciutat en setembre —200 persones— i en octubre —300—, malgrat tractar-se de dos mesos lligats al creixement de la desocupació per l’estacionalització del turisme. “València ha invertit esta tendència i ha superat este obstacle i s’ha produït un increment de contractacions realitzades d’un 4’7% durant el mes d’octubre”, ha explicat.\nDe gener a agost, ha afirmat Ribó, el turisme ha crescut un 33,2 % respecte a 2020. Entre les actuacions desenvolupades per a la seua promoció, el regidor ha destacat la candidatura a los Gay Games en 2026 o l’Any Berlanga, i ha apuntat les millores en el Palau de Congressos i Fira València, “aparadors de l’economia i el turisme de la Comunitat Valenciana”.\nGestió econòmica eficient\nQuant als “grans números de l’economia municipal”, Joan Ribó ha parlat dels impostos, l’endeutament, el pagament a proveïdors i l’execució d’inversions. En qüestió d’impostos, Ribó ha afirmat que “es parla molt i amb freqüència es critica la situació a València com si fora una de les ciutats amb major pressió fiscal, però segons el Rànquing Tributari dels Municipis Espanyols 2020 de l’Ajuntament de Madrid, València és la capital de província número 22 en el valor de l’impost de l’IBI per habitatge per habitatge de tamany i qualitat comparable, molt per davall de Barcelona i Madrid, i al costat de Sevilla”.\nSobre el deute municipal, l’alcalde ha recordat que ha passat dels 784’6 milions d’euros de l’any 2015 a 297 milions al desembre de 2020; i a més, al setembre de 2018, l’Ajuntament va aconseguir avançar en quatre anys l’eixida del Pla d’Ajust imposat pel Ministeri d’Hisenda en 2012. Un altre dels paràmetres a què s’ha referit Ribó, que afecta directament autònoms i empreses que treballen amb l’Ajuntament és el temps que es tarda a pagar als proveïdors, que ha passat de 57 dies en 2014 a 24’2 dies en 2020; “i enguany, fins a setembre, la mitjana és de 23 dies”. Finalment, l’alcalde ha parlat de l’execució de les inversions. Ja en el debat de l’any passat, l’alcalde va posar en valor que la inversió municipal havia sigut més d’un 50% superior entre 2015 i 2019 que entre 2011 i 2015. I fins i tot en 2020, malgrat ser l’any de la pandèmia, el nivell d’inversió municipal executada es va situar en 83’4 milions d’euros (la mitjana del quadrienni anterior va ser de 80 milions d’euros).\nEl màxim responsable de la ciutat ha posat de relleu que “hem fet un esforç molt gran per a fer front a la crisi provocada per la COVID19, que ens manté en un nivell baix de deute i ens ha permés pagar puntualment als proveïdors municipals i afrontar el pagament de la part que ens pertoca de les inversions provinents d’Europa dels fons Next Generation que esperem siguen substancioses. Això se’n diu gestió eficient”. Sobre l’execució d’inversions, en 2020, “malgrat ser un any on vam estar de març a desembre amb la pandèmia, va tenir un nivell d’inversió municipal executada de 83’4 milions d’euros”.\nPressupostos participatius en 2022: bianuals i per districtes\nL’alcalde ha dedicat també un espai a les mesures d’agilitació i modernització de l’administració. Ha assenyalat l’augment d’un 762% en la tramitació de contractes públics en 2020 respecte a 2014; i l’increment del 7% la plantilla municipal (que ha passat de 4.070 efectius en 2016 als 5.033 actuals), increment especialment important en Serveis Socials. I així mateix, la plantilla de la Policia Local de València, que aconseguirà arribar a la xifra més alta d’efectius des de fa més de 15 anys amb la pròxima incorporació de 234 agents: 1.700 efectius.\nEn el seu repàs a la gestió administrativa, l’alcalde ha assenyalat la tramitació d’instàncies electròniques, que ha multiplicant per 65 els registres generats només fa 5 anys i tramitat més de 151.000 instàncies, “la qual cosa suposa un increment de més del 80% respecte a l’any anterior”. Així mateix, s’ha renovat després de 20 anys de la web municipal i s’han millorat les prestacions del Geoportal. L’alcalde ha posat en valor la Seu Electrònica que ha estalviat 11 milions d’euros a la ciutadania de València durant el primer semestre.\nRibó ha anunciat la pròxima posada en marxa del Registre d’Activitats i Obres, que permetrà la digitalització i agilitació de tot el procés de gestió d’expedients. L’alcalde de València ha reiterat “el compromís de l’Ajuntament de València amb els veïns i veïnes perquè col·laboren i participen en la gestió municipal. Per això, ha avançat que els pressupostos participatius tornaran en 2022, tindran caràcter bianual i els districtes seran l’àrea de referència per als projectes d’inversió”.


Lectures recomanades per a cicle mitjà. Sant Jordi 2016 (3) – La invitació a la lectura\n18 Abril 2016 by jcentell\nLectures recomanades per a cicle mitjà. Sant Jordi 2016 (3)\nEn aquest tercer lliurament us presentem les recomanacions per als alumnes de cicle mitjà.\nMar Benegas. Nandibú\nCom adormir a un lleó i altres cròniques verídiques explica uns moments en la vida de l’Anna, una nena molt inquieta i molt intel·ligent que vol ser periodista. Té una germana petita, la Sol, una àvia, periodista també, que li regala una gravadora, un avi misteriós, i un pare i una mare. Fins aquí tot sembla normal. Però, de sobte, comencen a succeir coses estranyíssimes a casa seva: l’Anna ho grava tot i en fa unes cròniques fabuloses. Així descobrirem com s’adorm un lleó, el vol que pot tenir una faldilla o fins on arriba una casa voladora…\nKatharina von der Gathen i Anke Kuhl. Takatuka\nM’agrada perquè es directe i les autores no defugen cap pregunta, per complicada que pugui semblar.\nJimmy Liao. Bárbara Fiore Editora\nUn acord entre amigues, secret, privat i sagrat, porta a una nena a recórrer un llarg camí que mai abans havia recorregut en soledat. Una absència que es fa present a cada pas, a cada alenada d’aire, en el moviment de les branques, a classe de matemàtiques, en una última abraçada on es troba a faltar a algú.\nJimmy Liao s’aboca sobre la protagonista d’Un dia més amb tu aquest sentiment de soledat incerta que provoca l’absència. Aquesta solitud que ens fa més forts i valents, que ens obliga a enfrontar-nos a les pors del temps en el qual no ens sentíem mai sols, en un camí d’aprenentatge i dolor, d’entesa i infinit amor.\nNick, el grumet: la volta al món amb el capità Cook\nMichael J. Rosen. Símbol.\nEn Nick és un grumet que forma part de la primera expedició del capità Cook amb el vaixell Endeavour. Va descrivint en el seu diari totes les peripècies del viatge i les dificultats amb que es van trobant. Un llibre de coneixements on podem saber en què van consistir aquelles descobertes de noves espècies marines i civilitzacions .\nContes per a nens que s’adormen de seguida\nPinto & Chinto. Kalandraka\nDiuen els autors:\nEls contes per abans d’anar a dormir han de ser curts, i no com aquell conte tan llarg que quan l’acabes d’explicar ja és l’hora que el nen hagi d’anar a l’escola. O aquell conte llarg que feia que els nens es quedessin adormits cap a la meitat i després havien de somniar-ne el final. És clar que el conte més llarg que nosaltres coneixem és tan llarg que quan l’acabes d’explicar el nen ja és adult.\nAquests 28 relats destaquen per la seva brevetat i agudesa narrativa, els girs literaris i el sentit de l’humor. Són històries basades en el nonsense que aposten per l’originalitat i la picada a l’ullet intel·ligent. Des de la senzillesa, sorprenen els lectors amb canvis inesperats i amb uns finals que dibuixen somriures, tot oferint-nos una lectura gratificant, que sacseja la creativitat i ens convida a la reflexió.\nGermano Zullo. Libros del zorro rojo\nDos multimilionaris, veïns i rivals, competeixen per construir l’edifici més gran i més luxós. La supèrbia i l’arrogància els porta a una carrera impossible i embogida… aquest vertigen els fa oblidar el sentit comú.\nAnouk Ricard. Blackie Books\nLa colla d’amics de l’Ana i la Froga és impertinent, mordaç, divertida amb totes les forces … i incombustible. En aquest volum tornen a la càrrega per demostrar-nos que qui té un amic, té un tresor (encara que aquests amics siguin un autèntic desastre). En aquesta aventura, en Bubú es retrobarà amb els seus estimats amics després d’unes vacances un tant sui generis (i qui sap si acabarà penedit d’aquest retrobament …); un magnífic pícnic es convertirà en tota una odissea pel bosc, i una prometedora visita a la fira acabarà, com no, d’una manera calamitosa.\nClaude Dubois. Lóguez\nL’artista Claude K. Dubois intenta fer comprensibles als nens les traumàtiques vivències de la guerra i la fugida d’un realitat quer malauradament viuen moltes persones, prenent com a exemple la sort del petit Akim.\nCom una catàstrofe de la naturalesa, la guerra arriba a la senzilla vida del noi. L’Akim es queda enmig d’un paisatge de desolació fins que algú el porta de la mà i és arrossegat pels que fugen.\nXimo Abadía. Takatuka\nUn nen arriba a casa amb un peix dins d’una bossa plena d’aigua que li acaba de tocar a la fira. Se’n va a dormir aviat per estar tranquil·lament amb el seu peix. L’endemà, el desperta l’esquella d’una vaca solcant el cel. Descobreix amb sorpresa que tot ha començat a surar: els bombers corren pel cel buscant incendis des d’allà dalt, el carter empaita la seva bicicleta que ha enfilat el vol… Tot sura! Fins i tot, ell mateix…\nAquesta entrada s'ha publicat en Presentació i etiquetada amb cicle mitjà, lectures recomanades., sant jordi 2016. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n← Lectures recomanades per al cicle inicial. Sant Jordi 2016 (2)\nLectures recomanades per al cicle superior. Sant Jordi 2016 (i 4) →


El període franquista a la ciutat protagonitza el número 62 de la veterana revista Festa d’Elx – Ayuntamiento de Elche\nEl període franquista a la ciutat protagonitza el número 62 de la veterana revista Festa d’Elx\nEls historiadors Miguel Ors, Juan Martínez Leal i Francisco Sastre signen tres articles monogràfics que constitueixen el primer estudi exhaustiu que es realitza sobre aquesta època al municipi, en una edició dedicada a la memòria de l’exvicepresident del Misteri Santiago Ule, que va faltar el passat mes d’agost\nLa revista municipal Festa d’Elx arriba enguany al número 62, amb el qual suma ja 79 anys d’existència, tot un rècord en la història de les publicacions il·licitanes. L’alcalde, Carlos González, la regidora de Cultura, Marga Antón, el director de la publicació, el periodista Gaspar Macià, i la fotògrafa i filla predilecta d’Elx, María Ángeles Sánchez, han mostrat al migdia l’edició 2021 de la publicació, que serà presentada aquesta vesprada en un acte institucional, a les 18.00 hores, al Saló de Plens del Consistori il·licità.\n“El número 62 de la revista Festa d’Elx és un autèntic tresor literari per les temàtiques, les signatures, la qualitat i l’interés dels articles i, indubtablement, per les seues fotografies”, ha recalcat González, que ha agraït al Consell de Redacció, als autors i a Sánchez la seua “participació i la implicació en una revista que té gran rellevància”. També a Gaspar Macià: “En 2018 li encarreguem la missió de recuperar la revista que altres havien abandonat; de recuperar-la amb qualitat, amb serietat, amb rigor i amb interés social i científic. I crec que, estimat Gaspar, ho has aconseguit en cada número amb escreix”. Antón, que s’ha sumat als agraïments, ha assenyalat que la revista és “una obra d’art que revaloritza la nostra història, tant de la ciutat com del Misteri”.\nEn aquesta ocasió, la portada està il·lustrada per una imatge de l’Araceli, obra de la fotògrafa i periodista il·licitana María Ángeles Sánchez, probablement la persona que més ha contribuït a difondre el Misteri i Elx a l’àmbit nacional i internacional. Les seues fotos es completen amb un text en el qual ella mateixa explica per què se sent profeta a la seua terra, màximament després del seu nomenament en 2020 com a filla predilecta d’Elx, ja que va ser la primera dona a obtindre aquest reconeixement. “És la periodista més brillant que ha donat la nostra ciutat”, ha assegurat el regidor, que ha lloat “la bellesa, la singularitat i la càrrega simbòlica” de la instantània que il·lustra la portada, obra de Sánchez.\n“És un privilegi que Gaspar m’encarregara fa dos anys la portada”, ha expressat la fotògrafa, que ha valorat la publicació com a “espectacular i que arriba a l’ànima, perquè diu molt de nosaltres mateixos, els il·licitans, i ens descobreix molt de nosaltres mateixos”. Sánchez ha enaltit el vincle estret, compartit i agraït que té amb la seua ciutat, i que la seua intervenció en el número 62 de la Festa d’Elx és “un honor i una alegria, perquè m’ha fet revisar per a escriure el text tota la relació amb una localitat de la qual vaig marxar en 1970, però de la qual no he eixit mai. Per tant, quan torne, ho faig d’una manera relativa, perquè sempre he estat ací”.\nTal com ha explicat Macià –que ha reiterat que la revista és “fruit d’un treball en equip”–, el franquisme a Elx, des del final de la guerra civil (1939) fins a les primeres eleccions municipals democràtiques (1979), ocupa bona part del nou número de ‘Festa d’Elx’. Són tres articles, escrits pels historiadors Miguel Ors Montenegro, Juan Martínez Leal i Francisco Moreno Sastre, que constitueixen el primer estudi exhaustiu que es realitza sobre aquesta etapa històrica a la ciutat, “encertat i oportú, de gran interés”, ha subratllat l’alcalde, màximament en aquests moments que “existeix un debat nacional sobre la Memòria Històrica”. Els textos estan acompanyats per una àmplia selecció fotogràfica, amb nombroses imatges inèdites, procedents de col·leccionistes i de familiars de protagonistes de les instantànies, així com de la Memòria Digital d’Elx de la Càtedra Pedro Ibarra de la UMHE.\nCompleta aquesta primera part, dedicada a la ciutat, un article de l’historiador i professor Javier Brotons sobre les nombroses pintures i dibuixos que va realitzar el pintor anglés Hercules Brabazon durant la seua visita a Elx a finals del segle XIX. I un altre de Mercedes Tendero, responsable d’excavacions de l’Alcúdia, que posa en valor el rellevant paper de la dona il·licitana en l’Antiguitat.\nLa segona part de la revista, dedicada a La Festa, s’obri amb un article del tècnic de la Conselleria de Cultura, Luis Pablo Martínez, que recorda les gestions i les vicissituds de la proclamació del Misteri com a Patrimoni Immaterial Universal, fa 20 anys. Carmina Verdú, responsable de l’Arxiu Municipal, descobreix la notícia més antiga coneguda fins ara de la confraria de la Mare de Déu d’Elx sota l’advocació de l’Assumpció, de 1482.\nJoan Castaño, arxiver del Misteri, fa un recorregut sobre l’artesania popular al voltant de La Festa, com eixes magranes en miniatura que tants il·licitans han penjat a casa o han regalat. Carlos Castillo, historiador de la música, viatja al segle XVIII per a parlar del mestre de capella Francisco Zacarías Juan, autor de les llibretes que els apòstols van portar durant les presentacions durant més d’un segle. Alberto Barranco, director de l’Orquestra Clàssica d’Espanya, treu a la llum la relació del compositor i del director d’orquestra madrileny Conrado del Campo amb el Misteri, amb la Verge i amb Elx, als quals va dedicar diverses composicions en els anys 40 del passat segle.\nL’alcalde, Carlos González, l’edil de Cultura, Marga Antón, el director de la publicació, Gaspar Macià, i la fotògrafa i filla predilecta d’Elx, María Ángeles Sánchez, mostren l’edició 2021, que serà presentada aquesta vesprada en un acte institucional, a les 18.00 hores, al Saló de Plens del Consistori il·licità\nLa publicació, que es presentarà aquesta vesprada al Saló de Plens a les 18.00 hores, i que inclourà la conferència ‘40 anys de franquisme a Elx’ a càrrec del professor i director de la Càtedra Pedro Ibarra, Miguel Ors, consta de 216 pàgines i s’han imprés 350 exemplars, que a més de vendre’s a les llibreries locals per 15 euros, es distribuiran a les universitats, les biblioteques, els arxius, els centres de cultura i personalitats de tota Espanya.\nAquest número està dedicat a la memòria del funcionari municipal i exvicepresident del Misteri Satiago Ule, que va faltar l’agost passat. “Un home i un amic estimat, respectat i valorat en el món de la cultura il·licitana i a qui tots trobem a faltar”, ha afegit González. “Aquest és el primer reconeixement, però no serà l’últim, perquè la ciutat li ho deu”.\nUn altre any més, el Consell de Redacció de ‘Festa d’Elx’ ha comptat amb la inestimable col·laboració de les càtedres institucionals de la UMHE, concretament, les de Pedro Ibarra, Misteri d’Elx i Gudie Lawaetz de Cinematografia i Documental.


el meu blog: de novembre 2010\nAquí veiem alguns dels meus quadres. Utilitzo indistintament l'oli, l’aquarel·la i també la pintura acrílica; son mitjans diferents, tècniques diferents per obtenir diferents resultats.\nEn quant al tema, no pinto mai grans paisatges, no és una cosa que mai m’hagi plantejat ni faci conscientment, però m’agrada més acostar-me al tema, m’atreu més pintar un raconet, un petit detall, o un fragment, però que ens dona la idea del tot.\nPublicat per RAWXA a 23:16 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: LA PINTURA\nEls colors primaris en pintura son el groc, el vermell i el blau. Si barregem els tres colors a parts iguals, surt el negre.\nGroc + vermell + blau = negre\nPerò si els barregem de 2 en dos, surten els colors secundaris\nGroc + vermell = taronja\nEl taronja és el complementari del blau ( el tercer color que falta a la mescla)\nGroc + blau = verd\nEl verd és el complementari del vermell\nBlau + vermell = lila\nEl lila és el complementari del groc\nEl problema de la majoria de pintors principiants, és que el seus quadres son grisos; per què? Doncs senzillament, perquè barregen colors complementaris.\nSi barregem blanc i negre, també obtindrem un gris; això vil dir que si afegim blanc, o negre a qualsevol color, també l’estem agrisant.\nCom s’han de fer doncs les barreges? Senzillament, seguint l’ordre de l’arc de Sant Martí. Per exemple, si pintem una taronja, doncs el color general és el taronja, però la part lluminosa l’hem d’aclarir amb groc, que és el color que hi ha al costat del taronja en l’Arc de Sant Martí; en quan a la part més fosca de la taronja, hi hem de barrejar vermell; i si encara hi ha una part més fosca, llavors hi hem d’afegir blau.\nÉs després d'haver fet això, que podrem aclarir les parts més clares amb blanc, i enfosquir les parts més fosques amb negre.\nPublicat per RAWXA a 13:05 1 comentari:\nD’entrada penso que ningú pot ensenyar a ningú a pintar, això és innat; hom sent la necessitat de pintar o no, i cadascú té el seu propi estil.\nEl que sí que es pot ensenyar, son les diverses tècniques, que una persona completament autodidàcta, trigaria molts anys en descobrir.\nPintar bodegons del natural és la millor manera d’aprendre aquestes tècniques, tenir els objectes a prop i poder-los tocar, et permet saber com són les seves formes, també hom pot anar canviant la composició fins a trobar la que més li agradi; en un bodegó es pot controlar tot, el temps, el fons, l’enquadrament, la il·luminació...\nAl principi, és millor que la il·luminació sigui lateral-frontal, ja sigui de la llum natural que entra per una finestra, o d’un altre font, perquè aquesta llum dona volum als objectes, hi ha zones de llum i d’ombra, els objectes tenen parts que brillen, projecten ombres, i tot això ajuda a donar volum.\nTambé hi ha tècniques per donar profunditat a un quadre, la més important es la perspectiva, però també n’hi ha d’altres, com per exemple incloure un primer terme, o col·locar els objectes en diferents plans successius. El tamany dels objectes també ajuda ; si pintem els objectes de primer terme una mica més grans, i els del darrere més petits, el quadre tindrà més profunditat; i la utilització del color: sabem que els color càlids avancen i els colors freds allunyen; també a primer terme, els colors i els contrastos son més intensos, i van perdent intensitat i força a mesura que s’allunyen, es van refredant i guanyen atmosfera, vol dir que es barregen una mica els uns amb els altres, això ho podem constatar observant qualsevol paisatge al natural. Però compte amb el blanc. Un color es veu clar o fosc, respecte als colors que hi ha al seu voltant. El color blanc sempre l’hem de barrejar amb una mica dels altres colors si pintem objectes blancs, ja que el blanc pur l’hem de reservar únicament per les petites zones de màxima lluminositat, si ja l’hem utilitzat abans, ja no tenim res que pugui ser més lluminós. I finalment l’sfumatto, utilitzat ja per Miquel Àngel, es tracta de desdibuixar les parts més llunyanes del quadre.\nNo cal utilitzar molts colors per pintar un quadre, amb uns 9 0 10 n’hi ha ben be prou, i a vegades de sobres; el que cal és que el quadre tingui harmonia cromàtica, i per això hem d’anar fent variacions i creant diferents matisos amb els colors que tenim a la paleta.\nEn quan a la composició, cal col·locar els objectes de manera agradable a la vista. Hi ha molts tractats de composició, esquemes en formes triangular, ovalats, en diagonal, en forma de L, de rectangle, buscant la secció aurea..., clàssiques, simètriques, asimètriques...,\nDe totes formes, tot això son crosses per començar a caminar, que després cal oblidar, i cadascú ha de seguir el seu camí; no hi ha cap fórmula per a poder fer una obra d’art, si fos així, res seria art, o tots seriem uns artistes.\nPublicat per RAWXA a 19:39 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: EL BODEGÓ\nFa molts anys que el Casal de la Gent Gran de Matadepera està portant a terme un nombre d’activitats adreçades a habitants del nostre municipi, més grans de 60 anys, la major part d’aquestes activitats funcionen gràcies al voluntariat de moltes persones.\nNoms com Francesc Gregori, Joan Malgosa, Anna Maria Cabeza, Araceli Miralles, Llibert Badal, Josep Lluís Mena, Joan Orriols, Joan Moreno...(la llista és molt llarga), porten a terme les diverses activitats com Power Point, Blogs, Word, Internet, Decoració Nadalenca Caminades, Ninos de Peluix, Parelles lingüístiques, Photoshop, Català, Cant Coral, Con funciona el Mòbil i la Càmera Digital, Patronatge, Calaix de Sastre, Jardineria i Horticultura Domèstica, Espai Lúdic i Exercici físic, Dietètica, Cuina, Tapissos, Caminades, Sortides a la Natura, Jocs de Taula, Informàtica... per dir-ne algunes.\nRecomano que visiteu el seu blog http://gentgran-casal.blogspot.com/ i també recomano que us apunteu a algun dels cursos, si encara no ho heu fet mai. Els cursos acostumen a durar com el curs escolar, cada any se’n afegeixen de nous, i puc assegurar que encara que es portin a terme de manera gratuïta i voluntària, per part del professorat son d’un rigor i un compromís extraordinaris; comencen puntualment, no fallen mai, l’atenció es personalitzada i a final de curs s’ha portat a terme el programa preparat. Si han transmès o no els coneixements, això ja depèn de la disposició i treball de l’alumnat, però val la pena aprofitar-ho, per un mateix i perquè la compensació més gran d’un mestre és veure el progrés dels seus alumnes. Personalment sóc una persona negada per les màquines, per necessitat vaig haver d’ aprendre a conduir, i no diguem en quan a l’informàtica; però cada any he anat fent un dels cursos del Casal, Manualitats, Informàtica Bàsica, Internet, Power Point, Word, Photoshop, i Blogs fins ara, tot el que sé fer amb l’ordinador ho he après allà, us ho recomano, poder continuar aprenent al llarg de la vida és fantàstic!, i amb aquestes coneixements podeu disfrutar moltíssim!\nTot el meu agraïment pel professorat.\nPublicat per RAWXA a 21:51 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: EL VOLUNTARIAT\nA VEGADES EM PREGUNTO...\nA vegades em pregunto què passa a Matadepera. És un lloc privilegiat en molts aspectes, pel seu entorn, per la seva qualitat de vida, i també perquè hi ha molta activitat cultural, concerts, teatre, conferències, cursos... i la major part de les activitats son gratuïtes, cosa que ja els agradaria a les poblacions veïnes; però així i tot la majoria de vegades l’assistència als actes és mínima.\nÉs que es programen massa activitats?\nÉs que la programació no interessa?\nÉs que la gent no s’entera d’aquestes activitats?\nCom a punts d’informació tenim la web de l’ajuntament de Matadepera on a part de trobar-hi la informació, deixant el nostre correu electrònic, ens l’envien per e-mail. També és a la Gazeta i a moltes botigues del poble hi ha fulls informatius.\nEl passat dimecres dia 9, per exemple, hi va haver al Casal de Cultura, la presentació del llibre “Records”, unes notes autobiogràfiques de Pere Aldavert escrites a Matadepera, presentat per Carola Duran Tort; la biògrafa de Pere Aldavert, que ha dedicat la seva tesi doctoral a l’estudi de la revista La Renaixença, fundada per Pere Aldavert i Àngel Guimerà; i presentat també per Josep M. Domingo, l’editor del llibre. No és pot dir que el tema no fos interessant per Matadepera; doncs només una persona va assistir a l’acte. Una llàstima!\nPublicat per RAWXA a 1:41 Cap comentari:\nAmb els escriptors passa el contrari, ells donen vida als seus personatges. Moltes vegades es pregunta a un escriptor amb quin dels personatges de la seva novel·la s’identifica, o quin personatge representa l’autor; i sempre que s’ els fa aquesta pregunta, jo sempre he sentit respondre el mateix als escriptors; es cert que s’inventen situacions i personatges, però no es parteix mai de res, i tots els personatges tots, son l’escriptor, o sigui que l’autor s’identifica amb tots els seus personatges; perquè el ser humà es molt complicat, no es 100% bo ni 100% dolent, ni blanc ni negre, tenim tota una gama de matisos, i actuem segons les situacions en que ens anem trobant. Per fer un personatge que sigui viu, hi has de posar els teus propis sentiments.\nI què passa amb el lector, amb l’espectador? Ah, doncs que primerament som una part imprescindible del procés. Un escriptor sent la necessitat d’escriure, d’expressar el que porta a dins, d’explicar els seus pensaments, les seves emocions, els seus records, per deixar-ne constància; és capaç d’ inventar-se històries d’altres llocs, d’altres temps i d’altres persones, però que podrien ocórrer perfectament ara i aquí; com un pintor sent la necessitat de pintar o un músic de composar, i transportar-nos a altres indrets; ens podem imaginar un mon sense lectors?\nI en segona part, els lectors som uns privilegiats perquè llegir un llibre en certa manera es fer un viatge; un viatge fantàstic, a través de l’espai, a través del temps, i el millor de tot, a l’interior de les persones.\nPublicat per RAWXA a 20:18 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: LA LECTURA\nLa proposta del Club de Lectura aquesta vegada ha estat Conill amb Sajolida; Premi Ciutat de Palma Llorenç Villalonga de Novel·la 2009, de Joan Comasòlives.\nComasòlivas, nascut a Matadepera, 1966, fill del darrer pagès, coneix molt bé el món rural on va néixer, una època que ja s’ha acabat, i a la que ell ens hi transporta de forma magistral.\nEl relat té lloc a Viladececs, població bàsicament agrícola, i la seva ciutat veïna de Terradell, en plena evol·lució industrial dedicada al tèxtil.\nA Viladececs el clima és dur, a vegades fa molt de fred i mata les oliveres, plou poc o plou massa, hi ha calamarsades, la terra és magra i costa moltes hores de treball perquè produeixi; a més, s’ha de vigilar als nou vinguts, perquè els roben tot el que poden.\nAl llarg de la novel·la coneixem els personatges, pel seus noms i pels seus mal noms, cal Granotes, el Borni, el Malparit, mossèn Xurriaques, ca l’Escorre-cigales, cal Ximo... i també la forma natural de parlar dels seus personatges, els seus refranys i frases fetes.\nConeixem també la vegetació autòctona, les herbes, les plantes, els arbres fruiteres, amb les seves variants dins de cada espècie; assistirem amb tot luxe de detalls a una matança del porc, veurem com és treballa a la vinya, en un pou de calç; coneixerem totes les eines del camp i la seva utilització. Viurem també el moment de la canalització de l’aigua i el descobriment de la meravella que és que ragi d’una aixeta penjada a la paret.\nComasòlives ha vist com anava desapareixent la vinya, i com s’anaven edificant els terrenys, resultat de la guerra civil espanyola i de la especulació urbanística. i ho ha volgut explicar. Com arxiver podia haver escrit un extens tractat, però ha preferit fer-ho d’una forma més amena\nLa novel·la és un retrat de l’època; ha tingut molt bona acollida i s’ha hagut de reeditar. Ens en alegrem moltíssim!\nCONILL AMB SAJOLIDA, LA RECEPTA\nLa recepta del conill amb sajolida, senzilla, gustosa i rotunda, unió del mas i del bosc, que a la novel·la el pas del temps havia anat destruint; no sabem d’on ni com, però, gràcies a la recerca de Joan Comasòlives, aquí la tenim.\nTemps: 3 hores ben bones\nUn conill ben maco espelletat\n1ceba de Figueres mitjana\n6cullerades de tomàquet trinxar\n3 o 4 branquillons de sajolida\nBrou (col, patata, pastanaga, potes pedrers i altres menuts de gallina, un os d’espinada, un os del genoll de vedella, un braó de xai)\nAbans que res (pot ser el dia abans), prepareu un brou fent bullir els ingredients expressats, i altres que us abelleixin, però que no quedi gaire fort (p ex no hi poseu xoriço) ni gaire salat.\nTalleu el conill a trossos no gaire petits, que amb 3 o 4 feu plat. Salpebreu el conill i enrossiu-lo amb oli verge d’oliva en una cassola de terrissa o de ferro de mitja alçada. No el tapeu encara que esquitxi una mica, perquè, si no, us quedarà rebullit. Un cop ros, enretireu-lo de la cassola i reserveu-lo. Quan comenci a ser ros, afegiu-hi la ceba i, un cop rossa aquesta, mitja dotzena de cullerades de tomàquet trinxat. Si voleu, poseu-hi un xic de sucre per a corregir l’acidesa del tomàquet, però no gaire. Afegiu-hi la sajolida.. Un cop acabat el sofregit, incorporeu-hi el conill, tireu-hi un raig generós de conyac i que faci la xup-xup uns minuts. Cobriu el conill amb el brou i deixeu-lo a foc baix. Al cap d’una hora, tireu-hi un parell de pastanagues tallades a rodanxes i deixeu-lo coure encara un altra hora i mitja, afegiu brou si cal, fins que veieu que la carn se separa tota sola dels ossos, senyal que ja es pot servir. Bon profit.\nJoan Comasòlivas i Font, 18.11. 2010\nPublicat per RAWXA a 21:19 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: CONILL AMB SAJOLIDA\nLes primeres fàbriques eren als pobles i ciutats; la seva font d’energia era el carbó, però això era car, i aviat es varen desplaçar a la vora dels rius per aprofitar també l’energia de l’aigua; i així es varen formar les colònies industrials.\nUna colònia industrial era una petita població amb totes les instal·lacions, la fàbrica o lloc de treball, cases dels obrers, escola, església, botigues i altres dependències necessàries. En aquest lloc l’obrer se sentia protegit, tenia feina, vivenda, escola... cosa que també afavoria trobar una mà d'obra més estable, menys problemàtica, i a més baix preu.\nLes relacions entre l'amo i l'obrer es podien interpretar tant des d'un punt de vista paternalista com de control ideològic. Tot estava fet en la mesura necessària pel fabricant; a l’escola s’ensenyava fins als 10 anys; per treballar a la fàbrica no calia saber més; però s’ensenyaven els oficis necessaris per la colònia.\nI és en aquest ambient petit, protegit, però a la vegada tancat i opressiu que Sílvia Alcàntara ens situa la seva novel·la Olor de Colònia; ambient que ella coneix molt bé, ja que va viure, estudiar i treballar a la Colònia Vidal de Puig Reig durant 20 anys.\nAl Club de Lectura Matadepera hem tingut el goig, després de llegir la novel·la, de compartir una tertúlia amb l’autora, i també de visitar la Colònia Vidal, escenari de la novel·la.\nPublicat per RAWXA a 14:16 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: OLOR DE COLÒNIA\nCONILL DE LA PADRINA ESPERANÇA\nSempre li hem dit la padrina Esperança, era l’àvia del meu marit. A casa seva no va entrar mai una bombona de butà, tota la vida va cuinar amb un fogonet de carbó que ella treia de la llar de foc, i amb cassoles de fang. Feia un conill deliciós, i a la vegada molt senzill; si el proveu de fer, ja m’ho direu.\nConill, alls, julivert, sal, pebre negre i oli.\nEs posa tot en fred, el conill, net i tallat a trossos, els alls pelats, uns quants brots de julivert, amb oli, sal i pebre negre, dins la cassola. Es tapa i es posa al fogó més petit, amb el foc al mínim fins que sigui cuit. De tan en tan s’hi fa una remenadeta. Ha de quedar ofegat, res ha de fer-se ros.\nCom a variant, a vegades, al final de la cocció, hi afegeixo una mica de farigola i bolets, i ho deixo amb el mateix foc fins que els bolets estiguin cuits.\nPublicat per RAWXA a 9:10 3 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: CONILL DE LA PADRINA ESPERANÇA\nVa, som-hi que ja es l’hora, diu l’Empar, i sense més, surt disparada amb el seu caminar de gasela, mentre nosaltres intentem seguir el seu pas; però de mica en mica ens anem quedant endarrere. Va, afanyeu-vos que es per avui! I nosaltres fem un esforç. Arribem al pavelló, i amb aquella energia que porta ens diu “agafeu la barra negra, les peses, la goma, anem a la barra...” i quan ja estem exhaustes, ens diu: “a terra! Que ja ho estàveu esperant”, com si anéssim a fer una bona migdiada, però no, el que fem es començar una tanda d’abdominals que ens acaba de rematar, i ella ens anima amb un “va, que ens encongim!” Altres vegades es fa un bon tip de riure quan veu que no la podem seguir en els exercicis i ja no podem més; encara diu “va, que ja és l’últim d’aquests”. Bé, això és el dia a dia al gimnàs, vull dir quan no s’acosten vacances o dies de festa, llavors és molt pitjor, perquè hem de cremar per endavant la coca que se suposa que menjarem per Sant Joan o els torrons de Nadal; però això no serveix de gaire perquè quan han passat les festes, ens hem passar amb el menjar i estem desentrenats, doncs apa, tornem-hi que no ha estat res, el que s’ha de fer per estar àgil! Però a pesar de tot, ella sempre acaba dient-nos “ho heu fet mooolt bé! Els divendres tenim una petita compensació, abans de plegar ens posa música suau, fem una mica de relaxació i això és una sensació molt agradable després de l’esforç; però ella no ha parat des de les 8h del matí i està com una rosa; a vegades pensem si és d’un altre planeta, però no, és part important de la seva vida, caminar, fer gimnàs, anar a la muntanya... L’Empar és la monitora més canyera que hem tingut mai, però també ha estat molt més que això, sempre franca, sempre positiva i disposada a fer-nos costat sempre que calgui, com una companya, com una amiga o com una germana, sempre té un moment per dir “com et va” Com han anat les vacances? Com et trobes? Què t’ha dit el metge? Heu sentit les notícies? Bon cap de setmana!\nI ara ens deixa, millor dit, el que deixa és la seva feina com a monitora, cosa molt natural; a la vida passem contínuament per diverses etapes i ara per ella en comença un altre, com passa al pavelló, quan arriba el divendres i ens porta una mica de relax, ara el relax li toca a ella. Deixa el llistó molt alt, i tots tenim la consciència de que hem aprofitat el temps al màxim, Què farem a partir d’ara? No ho sabem; segur que trobarem molt a faltar l’Empar monitora, però no a l’Empar amiga, perquè això no ha canviat.\nPublicat per RAWXA a 20:54 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: EMPAR AMIGA


Carmelites Descalços Província Ibèrica - Notícies - 1r. aniversari de la coronació de sant Josep\n1r. aniversari de la coronació de sant Josep\nFa aproximadament un any que el bisbe de Còrdova, monsenyor Demetrio Fernández, va coronar la imatge de sant Josep de les carmelites descalces de 'Santa Ana', en el marc de l'Any Jubilar Josefí.\nPer a celebrar aquest primer aniversari de la coronació, a les carmelites se celebra un tridu, de l'1 al 3 de maig, a les 19.30 hores, predicat pel P. Francisco Víctor López Fernández, carmelita de la nostra comunitat de Còrdova.\nPatró de l'Església Universal\nLa coronació es va fer, precisament, en el marc de l'Any Jubilar proclamat pel Sant Pare, fins al 8 de desembre de 2021, amb la carta apostòlica Patris corde (Amb cor de pare), en la qual el pontífex va recordar el 150è aniversari de la declaració de sant Josep com a Patró de l'Església Universal.\nAquesta imatge de sant Josep i el Nen, és una preciosa talla d'autor anònim, del primer terç del segle XVII. Tots dos van ser coronats amb un joc de corones fetes per a l'ocasió per Orfebres Gradit, de Lucena. Així mateix, san Josep llueix una nova vara de lliris blancs obra del mateix taller.\nLes coronacions gairebé sempre ha distingit a imatges de la Mare de Déu, però ara arriba a sants tan universals com sant Josep.


Certificació Escola Multilingüe – Multilinweb\nPàgina inicial/Certificació Escola Multilingüe\nCertificació Escola Multilingüecfabregas2022-06-28T14:04:41+00:00\nEs defineix com la Certificació atorgada a aquelles escoles adscrites a la Fundació Escola Cristiana que demostrin l’aplicació d’iniciatives multilingües diverses en el marc d’un projecte lingüístic estructurat i coherent, de manera que produeixin els resultats positius esperats.\nLa Certificació Escola Multilingüe (CEM) neix amb vocació de contribuir a sistematitzar, motivar, promoure, comunicar, valoritzar, fer visibles i qualificar les iniciatives multilingües de cada escola.\nLa CEM donarà dret a l’escola a exposar-la a l’exterior del centre, així com a totes les publicacions i comunicacions del centre en qualsevol suport.\nLa CEM és una certificació pròpia i exclusiva de la Fundació Escola Cristiana de Catalunya per a les seves escoles adscrites, i per tal de poder esdevenir garantia d’innovació, qualitat i seguiment d’un projecte multilingüe, s’ha de caracteritzar pel rigor i la flexibilitat. Per això volem facilitar-vos en aquesta introducció diverses informacions importants.\nInspirant-se en el Model d’Excel.lència EFQM, la CEM us proposa avaluar allò que facilita el vostre projecte multilingüe, i els resultats que obteniu. En les pàgines següents trobareu una explicació més detallada, però en termes generals, considerem que hi ha tres criteris que faciliten el projecte: el lideratge (decidir què es vol fer i com se li donarà suport), els recursos (tot el potencial personal i material) i els processos (totes les activitats). I finalment hi ha uns resultats que s’espera obtenir i que cal poder mesurar.\nCada un d’aquests criteris compta amb diversos subcriteris que permetran valorar el grau d’assoliment del projecte. Us hem especificat alguns subcriteris, però no és una llista tancada ni exclusiva. Segur que descobrireu subcriteris propis de la vostra escola que haureu d’afegir perquè formen part del vostre projecte i mereixen ser valorats.\nCada criteri té una puntuació màxima: lideratge (150), recursos (150), processos (300) i resultats (400).\nLa suma de la puntuació màxima dels criteris és de 1000 punts (600 dels agents facilitadors + 400 dels resultats), que correspondrien al nivell d’excel.lència màxima d’un projecte multilingüe en una escola. Però pot haver-hi diferents graus d’excel.lència en la implementació d’un projecte. Per això hem determinat que es pot obtenir la Certificació d’Escola Multilingüe amb un mínim de 600 punts, en les condicions següents:\ncal obtenir un mínim de 300 punts en els agents facilitadors (lideratge + recursos + processos) i un mínim de 200 punts en els resultats.\nen cada un dels agents facilitadors no es pot obtenir menys d’1/3 de la puntuació màxima (per tant, 50 punts en lideratge, 50 punts en recursos i 100 punts en processos).\nEls subcriteris s’especifiquen amb expressions com ara “cal aportar dades”, “cal aportar proves” o “cal demostrar”. Dades, proves i demostracions s’haurien de concretar en una memòria que ha de ser descriptiva, i no exhaustiva, perquè la certificació pretén ser una eina versàtil i potent, no una càrrega burocràtica. La memòria pot incloure declaracions de la direcció o dels responsables del subcriteri, així com fitxes descriptives, material audiovisual, etc. Aquesta memòria serà lliurada al consultor assignat a l’escola.\nA més, el consultor concertarà amb l’escola una visita –com a mínim- per entrevistar-se amb les persones de la comunitat educativa que consideri adients per valorar el projecte i presenciar les activitats que es puguin dur a terme en aquells moments i que siguin més indicades per a la valoració adequada del projecte.\nUn cop realitzada l’avaluació de les dades obtingudes a partir de la memòria i la visita, el consultor proporcionarà a l’escola un breu informe on s’especificarà l’obtenció de la CEM, si és el cas, o bé els aspectes més fluixos que han afectat la puntuació impedint l’assoliment de la CEM, amb suggeriments per a millorar-los.\nSi s’ha aconseguit la CEM, serà lliurada en format que permeti ser exposada en l’exterior del centre, i en format informàtic perquè pugui ser inserida en qualsevol element de comunicació de l’escola.\nLa CEM té una validesa de dos anys, passats els quals cal renovar la Certificació.\nLes escoles compteu amb el suport del Departament Projecte Escola Multilingüe en forma d’assessorament telefònic i per correu electrònic durant tot el procés.\nLlistat Escoles CEM


La fi del paisatge tradicional (c.1850-2017) | CDH\nLa fi del paisatge tradicional (c.1850-2017)\nLa fotografia, introduïda a finals del segle XIX, ens proporciona, per primera vegada en la història, un testimoni excepcional dels processos de transformació del paisatge. Les imatges fotogràfiques de la primera meitat del segle XX -tan aèries com preses des de la superfície- ens permeten veure un paisatge en que els usos agraris a la plana al·luvial del Congost es combinaven amb les noves infraestructures viaries i noves edificacions.\nTot i que hi havia precedents de regulacions des de l’època moderna, a partir de mitjan segle XIX el municipi garriguenc va començar a intervenir de forma sistemàtica en la forma de construir els edificis i de bastir la fesomia de la població: l’any 1851, l’Ajuntament va aprovar unes ordinacions compostes per 45 articles sobre diversos aspectes del govern local, que n’incloïen alguns específicament destinats a regular l’edificació. Les ordinacions van ser seguides per un plànol geomètric del terme (Plano geométrico del término jurisdiccional de la Garriga, dividido en 21 secciones, con la subdivisión de todas sus propiedades y clases de cultivo a escala 1:2500), acabat per l’agrimensor Ignasi Caballol de Mataró l’any 1853. Aquests documents pretenien planificar el creixement de la Garriga, i, resoldre l’encaix entre la dinàmica urbanística i la preservació de les àrees agrícoles.\nPanoràmica del Regadiu de les Roques l'any 2017 amb conreus a la dreta i erms a l'esquerra\nEl plànol de 1853 ja incloïa la carretera de Ribes. Iniciada l’any 1846, la carretera va formar part del conjunt d’iniciatives que contribuïren a la modernització dels termes per on passava. Modernització també volia dir, però, prioritzar la circulació d’homes i mercaderies per davant dels requeriments dels espais rurals tradicionals. Així, la nova carretera va seguir un traçat rectilini que passava per sobre dels camps de conreu i els horts. La diferència amb el camí ral medieval i modern entre Barcelona i Vic, que discorria pel límit dels horts a una cota on l’aigua per regar no podia arribar, era evident: per molt “ral”, és a dir, “reial”, que fos, el camí tradicional ocupava un lloc subordinat en el disseny de l’espai rural de la Garriga. En canvi, la nova carretera de Ribes, passant per sobre mateix dels horts, fou la primera plasmació en el territori garriguenc d’una lògica aliena a la pagesia i favorable, en canvi, a la generació i moviment de capital. La mateixa lògica va anar reduint els espais agrícoles garriguencs a la seva mínima expressió durant els següents 150 anys.\nLa carretera de Ribes, construïda sobre el regadiu del Rec Monar,\nl'any 1853. Compari's el traçat rectilini amb la "carretera antigua"\nd'origen medieval discorrent per l'exterior de les parcel·les.\nA finals de la dècada de 1960, s’escrivia que a la Garriga “la actividad específica agrícola tiene poco peso (...) Los productos agrícolas abastecen solamente al pueblo y el sector, en general, sufre un proceso regresivo”. En el cas de la plana al·luvial, es van conservar una mica més temps els trets paisatgístics que havia tingut almenys des de mitjan segle XVIII: una plana de conreu en què s’alternaven el secà, concentrat a la banda est més propera a la carretera de la Garriga a Granollers, i el regadiu, que constituïa la major part de l’espai agrícola. Les parcel·les de regadiu formaven part de l’espai irrigat del Rec Monar, una infraestructura hidràulica d’origen medieval; o bé s’integraven en l’espai irrigat de les Roques d’en Nualart, creat a la segona meitat del segle XVIII i situat en l’extrem nordoest de la plana. Unes poques cases, recs principals i secundaris, coberts pels pagesos i les eines, camins estrets que permetien l’accés a les diferents propietats, basses, etc., tot plegat constituïa un paisatge verdejant que responia a la lògica de la circulació de l’aigua conduïda per gravetat des dels recs fins a les parcel·les. Aquesta circulació, combinada amb la dinàmica de les propietats, havia generat històricament un parcel·lari orgànic, ben diferent del més cartesià disseny que caracteritza els camps de secà, i altament productiu.\nEl paisatge, doncs, es va mantenir en alguns llocs més temps, fins al darrer quart del segle XX. Es tracta de zones que, a principis de la mateixa centúria, havien combinat les patates i l’horta tradicionals amb l’extensió dels farratges irrigats adreçats a l’alimentació del bestiar de les vaqueries garriguenques, una activitat que va caracteritzar una part substancial del sector primari garriguenc d’aleshores. Tanmateix, després de la dècada de 1970, aquests llocs també van acabar sucumbint.\nParc urbà al capdavall de l'antic Regadiu de les Roques, destruït a finals del segle XX.


Schwarzwaldgasthof Hotel Schlossmühle Glottertal Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTalstraße 22, Glottertal, Glottertal, Alemanya - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Schwarzwaldgasthof Hotel Schlossmühle\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Glottertal, no busqui més enllà de Schwarzwaldgasthof Hotel Schlossmühle. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Glottertal. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal.lacions per a minusvàl.lids, restaurant, premsa, servei de bugaderia, ascensor.\nL'ambient de Schwarzwaldgasthof Hotel Schlossmühle es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa, telèfon són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Glottertal, el Schwarzwaldgasthof Hotel Schlossmühle és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


El nou dipòsit municipal de vehicles de Manacor ja s’ha posat en funcionament – Rellevant.cat\nLa nova instal·lació està videovigilada i té una capacitat per a cinquanta vehicles.\nEl nou dipòsit municipal de vehicles de Manacor ja s’ha posat en funcionament. La nova instal·lació s’ubica en uns terrenys municipals devora l’EcoParc i s’ha habilitat en dos mesos, després que va sortir a licitació el passat mes de novembre. Es tracta d’uns terrenys situats a la carretera que uneix Manacor i Felanitx. La zona d’aparcaments amb vial té una superfície de 1.119 metres quadrats, mentre que la zona del circuit amb vial té una superfície de 1.446 metres quadrats. La superfície total de la parcel·la és de 2.565 metres quadrats, amb una zona pavimentada de 1.515 metres quadrats. El recinte tancat es controla amb vuit càmeres de videovigilància amb gravador IP. Les obres han tengut un cost de 150.675 euros.\nEl nou dipòsit municipal té una capacitat per a 50 vehicles a la zona d’aparcaments, més els que es puguin acollir temporalment a la zona del circuit, i donarà sortida a les necessitats actuals del municipi. Amb aquesta nova instal·lació es permetrà buidar la planta de l’aparcament subterrani de la plaça de Sant Jaume que es feia servir els darrers anys per als vehicles custodiats. Així, el petit dipòsit de les dependències de la Policia Local es destinarà als vehicles retirats de la via pública per un breu termini (cotxes mal aparcats o retirats per la grua), mentre que el nou dipòsit es destinarà als vehicles abandonats o custodiats per les autoritats judicials i que fan preveure una llarga estada. “Amb aquesta nova instal·lació posam ordre al problema dels cotxes abandonats”, ha dit el batle de Manacor, Miquel Oliver. “Tenim molta demanda i poc espai, i per això ara els cotxes estaven al carrer. Els vehicles molestaven i fins i tot eren un perill, però ara s’aniran retirant i per això podrem garantir un millor ús de l’espai públic”, ha afegit Oliver durant la presentació als mitjans de comunicació del nou recinte.\nLa Policia Local de Manacor té localitzats una cinquantena de vehicles a tot el terme de Manacor, ha explicat l’Inspector en Cap de la Policia Local, Manel Prieto. La posada en marxa del nou dipòsit coincideix, a més amb la nova Ordenança municipal de retirada de vehicles, aprovada el passat mes de setembre i que per primera vegada regula aquesta problemàtica al municipi. Prieto ha explicat que “l’actuació que ha començat a fer la Policia de manera més urgent ha estat retirar del carrer aquells vehicles que podien suposar un perill i traslladar-los a les noves instal·lacions municipals”.\nL’Ordenança de vehicles abandonats es va aprovar el passat mes de setembre i amb aquesta norma, l’equip de govern pretén donar solució a una problemàtica que s’ha anat incrementant en els darrers anys i que proporciona un marc jurídic per a què l’Ajuntament de Manacor pugui realitzar les actuacions corresponents quant a localització, denúncia, procediment per a la retirada i entrega al centre de tractament i descontaminació corresponent, tenint en compte que la institució municipal ha assumit el tractament residual dels vehicles.\nL’Ordenança prohibeix l’abandonament de vehicles a la via pública o qualsevol espai de titularitat municipal. Es considera que un vehicle està abandonat quan hagin transcorregut més de dos mesos després que el vehicle va ser immobilitzat o retirat de la via pública i dipositat per l’Ajuntament i el\nseu titular no ha formulat al·legacions; quan romangui estacionat per un període superior a un mes al mateix lloc i presenti desperfectes que facin impossible el seu desplaçament pels seus propis mitjans o li faltin les plaques de matrícula; quan figuri en situació de baixa temporal o definitiva a la base de dades de la DGT. Igualment, també es considera un vehicle com a residu sòlid urbà quan pel seu estat pugui suposar un perill. En els dos darrers supòsits, es procedirà a la retirada immediata del vehicle i serà traslladat al dipòsit municipal de vehicles. En la resta de casos, es dóna un termini de quinze dies al propietari perquè retiri el vehicle voluntàriament.\nLes taxes corresponents al trasllat i permanència al dipòsit corresponen al titular del vehicle, segons l’Ordenança fiscal en vigor.\nPel que fa al procediment per a la retirada, quan es detecta un vehicle abandonat s’aixeca una Acta d’Infracció, que va acompanyada d’un reportatge fotogràfic il·lustratiu del seu estat. Transcorregut el termini d’un mes sense que el titular l’hagi retirat voluntàriament, es procedirà al seu trasllat al Centre Autoritzat de Tractament, per a la seva posterior destrucció i descontaminació.\nL’Ordenança preveu també un règim de sancions. Totes les infraccions previstes en la norma tenen consideració de greus, pel que són sancionades amb multes de 750 euros (per a motocicletes i ciclomotors), de 1.000 euros (per a turismes i vehicles de pes màxim autoritzat inferior a 3.500 kg), i 1.500 euros (per a vehicles de pes màxim autoritzat superior a 3.500 kg).\nCrits de Germania (o no?)\nAnàlisi del rellotge esportiu Garmin Forerunner 745\n5 de gener de 2021 Magdalena Ordinas Serveis Deixa un comentari


El port de Palamós inicia la temporada de creuers amb 1.600 passatgers - Ports de la Generalitat\nEl port de Palamós inicia la temporada de creuers amb 1.600 passatgers\nEl creuer Marella Explorer 2 aposta per Palamós en la seva ruta inaugural i porta 1.600 passatgers, majoritàriament britànics\nPalamós preveu rebre 9 línies de creuer, 54.000 passatgers i 46 escales, amb un increment del 18% en passatger\nEls ports de Palamós i Roses preveuen 10 companyies de creuer, 60.000 passatgers i 54 escales, amb un impacte econòmic estimat de 4,3 milions d’euros al territori\nCosta Brava Cruise Ports i Delta Ebre Port participen a la fira de creuers Seatrade, als Estats Units\nEl port de Palamós (Baix Empordà) ha donat aquest dilluns el tret de sortida a la temporada de creuers 2019 amb l’escala del creuer Marella Explorer 2, que arriba per primer cop a Palamós, i l’arribada de 1.600 passatgers, majoritàriament britànics. El gerent de Ports de la Generalitat, Joan Pere Gómez, i l’alcalde de Palamós, Lluís Puig, acompanyats d’altres autoritats i directius, han lliurat la mètopa commemorativa al capità del creuer amb motiu de la seva primera escala a Palamós.\nEl Marella Explorer 2 està fent aquests dies el seu viatge inaugural per la Mediterrània i ha escollit el port de Palamós com a única escala dins de la península. Un fet que referma l’aposta decidida de Marella Cruises, abans Thomson Cruises, pel port de Palamós al llarg de 16 anys.\nDurant l’acte de lliurament de la mètopa, el gerent de Ports de la Generalitat, Joan Pere Gómez, ha posat en valor que “avui donem el tret de sortida a la temporada de creuers a Palamós, durant la qual preveiem rebre 54.000 passatgers, amb un increment del 18% respecte la temporada anterior” i les mateixes 46 escales.\nD’aquesta manera, el port palamosí preveu batre novament un nou rècord de passatgers per tercer any consecutiu. Dades que consoliden el lideratge del port en l’activitat de creuers a la Costa Brava, amb gran projecció internacional per al port i la destinació turística. Aquest any destaquen les novetats següents:\nLa temporada iniciada avui tindrà una durada de set mesos i finalitzarà el dilluns, 28 d’octubre.\nAmb 10 escales, el mes de maig serà el de major afluència de creuers. Després, el segueixen els mesos de juny, agost, setembre i octubre, amb 7 escales cadascun. Així mateix, l’abril i el juliol rebran 4 escales per mes. “Les escales de maig i octubre ajuden a la desestacionalització del turisme a la Costa Brava en temporada baixa”, ha recordat Gómez.\nEl Marella Explorer 2 ha arribat a les 8.00 hores del port d’Ajaccio (Còrsega) i preveu salpar a les 17.00 hores cap al port de Palma de Mallorca. El creuer porta a bord 1.600 passatgers i 800 tripulants. Segons els registres portuaris, el 70% dels passatgers es queden a Palamós. Pel que fa a les excursions que faran els passatgers destaquen: Tossa de Mar, les poblacions medievals de Pals i Peratallada i Barcelona.\nEl creuer, reformat aquest any, ha fet aquests dies la seva primera ruta inaugural. El 2 d’abril salpava de Palma de Mallorca i l’itinerari escollit passa pels ports italians de Sardenya, Nàpols, Civitavecchia; el port francès d’Ajaccio; el port de Palamós, i demà finalitza el seu viatge a Palma de Mallorca.\nEl Marella Explorer 2 té una eslora de 246 metres i una mànega de 32 metres, i disposa de 907 cabines, 9 restaurants, 10 bars i una piscina. Aquest creuer es va construir l’any 1995 per la naviliera Celebrity Cruises amb el nom de Century. El 2015 va passar a mans de la companyia Sky Sea Cruises, que li va posar el nom d’Sky Sea Golden. A finals del 2018 va entrar a formar part de la flota de Marella Cruises, i a principis de 2019 es va reformar en unes drassanes de Cadis. Un cop reformat, el creuer porta per nom Marella Explorer 2. Aquest nou creuer enguany té previstes un total de cinc escales a Palamós.\n60.000 passatgers a la Costa Brava\nEls ports de Palamós i Roses (Alt Empordà) preveuen rebre 60.000 passatgers a la Costa Brava al llarg de la temporada 2019, el que suposa un increment conjunt del nombre de passatgers del 18%. Pel que fa a escales, se n’esperen un total de 54, les mateixes que la temporada anterior.\nEl 2019 visitaran els dos ports de la Costa Brava 10 línies de creuers de les quals un 70% són de luxe i d’altra banda, es preveu que el 87% dels turistes viatgin amb companyies de categoria estàndard, xifres que reforcen la promoció feta amb Costa Brava Cruise Ports. Pel que fa a la procedència dels passatgers, un 77% seran del Regne Unit, un 11% de l’Amèrica del Nord i un 3% d’Alemanya, entre altres nacionalitats.\nJoan Pere Gómez ha ressaltat que “la temporada tindrà un impacte econòmic estimat de 4,3 MEUR”, segons un estudi de l’Associació Internacional de Línies de Creuers (Clia), que estima que cada passatger que desembarca gasta una mitjana de 62 euros i cada tripulant, 23, tenint en compte que només desembarca el 50% de la tripulació. A més, s’han d’afegir 6 euros per passatger per la despesa vinculada al vaixell en concepte de serveis portuaris.\nParticipació a la Seatrade\nEls ports de Palamós, Roses, Sant Carles de la Ràpita i les seves destinacions turístiques participen del 8 a l’11 d’abril a la fira més important del món del sector de creuers, Seatrade Cruise Global 2019, a Miami, Florida (Estats Units), amb les marques Costa Brava Cruise Ports i Delta Ebre Port.\nRepresentants de les institucions que formen part de les dues marques estaran presents en aquest aparador internacional de creuers, on es trobaran amb les principals companyies de la indústria creuerística per presentar els tres ports i les destinacions i captar noves línies de creuers.\nCosta Brava Cruise Ports la componen les administracions i organismes següents: Ports de la Generalitat, el Patronat de Turisme Costa Brava Girona, l’Ajuntament de Palamós, l’Ajuntament de Roses, la Cambra de Comerç de Palamós i la Cambra de Comerç de Girona.\nDelta Ebre Port està formada per Ports de la Generalitat, l’Ajuntament de Sant Carles de la Ràpita, el Patronat de Turisme Terres de l’Ebre i la Cambra de Comerç de Tortosa.\n8 d’abril de 2019 Nota de premsa


12 de juny de 2020 (16:44 CET)\nEl vicealcalde i regidor d'Ecologia Urbana, Sergi Campillo, explica que aquest projecte per millorar els horts urbans de la Rambleta és fruit del diàleg amb l'entitat que els gestiona. També destaca l'impuls per part del govern municipal d'aquesta modalitat d'agricultura "que està a cavall entre el cultiu i una activitat per la qual els veïns i veïnes de la nostra ciutat i pobles poden gaudir d'espais de contacte amb la natura".\nAquests horts urbans estan ubicats al costat del Parc de la Rambleta en una superfície de 8.126 m2. De la seua gestió s'encarrega l'Associació Horts Urbans Rambleta vinculada al barri de Sant Marcel·lí i constituïda amb aquest motiu. A la parcel·la hi ha 48 horts i 7 taules d'horts adaptats, per a persones amb diversitat funcional. Ara es pretén l'adequació i l'accessibilitat d'aquests espais.\nEntre les millores destaca la col·locació d'unes reixes en les séquies que s'utilitzen en el reg a manta dels camps, també l'accés al Molí del Tell, que és una edificació pública municipal que està al costat dels horts, per fer ús dels banys o guardar els estris i altres ferramentes. A més està previst reparar part de la tanca que estava deteriorada, s'ha netejat la zona d'entrada als horts i s'ha ordenat el sanejament d'un altre solar adjacent. L'Ajuntament invertirà en aquestes actuacions 18.700 euros.\nSegons el vicealcalde i regidor d'Ecologia Urbana, Sergi Campillo, són unes obres que estan dins d'una estratègia per a fomentar aquesta modalitat d'agricultura urbana. De fet, ha avançat, que "estem elaborant, en coordinació entre les regidories d'Agricultura i Jardineria Sostenible, un Pla d'Agricultures Urbanes per definir el model que hem de desenvolupar a la nostra ciutat en tindre horts que gestiona el Consell Agrari Municipal, com són els de Sociòpolis a La Torre, i altres que gestionem des de Jardineria Sostenible i que estan dins del nucli urbà com són els de la Rambleta o Malilla". Campillo ha assenyalat que es tracta de fer un pla global que marque un full de ruta. "Amb la creació d'horts urbans, pretenem fomentar la participació ciutadana, el desenvolupament sostenible i l'autogestió per part de les persones usuàries. A més de promoure l'educació ambiental i establir valors de conservació de la biodiversitat", ha conclòs el vicealcalde.


Front comú a la Diputació de Girona per enterrar la LRSAL i «recuperar l'autonomia local» arran de la pandèmia - Diari de Girona\nFront comú a la Diputació de Girona per enterrar la LRSAL i «recuperar l'autonomia local» arran de la pandèmia\nL'ens supramunicipal demana al govern espanyol flexibilitzar l'endeutament i la llei de contractació\nacn girona 21.04.2020 | 14:44\nCaptura de pantalla del ple telemàtic de la Diputació de Girona amb alguns dels diputats atents a la pantalla ACN\nCaptura de pantalla del ple telemàtic de la Diputació de Girona amb alguns dels diputats atents a la pantalla\nLa Diputació de Girona ha aprovat una moció per unanimitat en què es demana al govern espanyol "anul·lar les mesures de LRSAL" que afectin a l'endeutament i la contractació dels municipis. Els grups han afirmat que "és el moment" que els ajuntaments i la resta d'administracions locals puguin destinar els superàvits per donar resposta a la crisi econòmica i social que sorgirà arran de la pandèmia del coronavirus, en comptes de fer servir els diners per amortitzar un deute pràcticament inexistent en bona part de les corporacions locals. El president de la Diputació, Miquel Noguer, ha destacat que "la crisi del 2008 ens va portar la LRSAL i aquesta, ens ha de portar a sortir-ne".\nLa portaveu de Govern, María Jesús Montero, ha assegurat que, gràcies a l ' "enorme esforç" de la societat espanyola s'està començant a "deixar enrere" la fase "més dura" de la pandèmia de el nou coronavirus i que ja es comença a entreveure "un raig d'esperança".\nLa renda mínima vital serà «permanent» i no es limitarà a la crisi de la covid-19.


Hotel Zita Trins Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNr. 132, Trins, Trins, Àustria - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Zita\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Trins, no busqui més enllà de Hotel Zita. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Hotel Zita, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com magatzem d'equipatge, restaurant, premsa, bar, caixa forta.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara balcó/terrassa, telèfon, TV satèl•lit/cable, plat de dutxa, assecador de cabell per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses sauna, esquí, massatge, parc infantil, ping pong, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Trins, faci de Hotel Zita la vostra llar.\nCal que informeu el Hotel Zita de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Usuari:Recerca i captura SA - Viquilletra\nUsuari:Recerca i captura SA\nRecerca i captura SA és un usuari de Viquilletra que durant el curs 2012-13 utilitza un grup d'estudiants del centre Isaac Albéniz (amb el professorat: Montserrat Vilà i Bayerri) i que està format per: Pau, Rubén i Nerea\nNosaltres som en Rubén, en Pau i la Nerea. Hem triat aquest nom, "Recerca i captura SA" perquè ens agraden molt les investigacions i els reportatges. Per això, amb les nostres activitats, voldrem aprofundir en el personatge principal de l'Ocell de foc. Esperem que us agradin!\nEntrevista a L'Ocell de Foc,\nRealitzada pel grup Recerca i captura SA del centre Isaac Albéniz\nSom el grup "Recerca i captura SA". Nosaltres hem imaginat un personatge que viu al bosc; es tracta d'una remeiera molt solidària, a qui hem fet una entrevista per aprofundir en el personatge protagonista de la nostra obra, l'Ocell de Foc. Esperem que quedeu contents amb la nostra activitat. ____ Més...\nSom el grup "Recerca i captura SA". Ens ha agradat la lectura de l'obra L'Ocell de Foc i, per això, hem volgut fer una presentació dels personatges principals de la història. Ens ho hem passat molt bé i hem treballat amb moltes ganes! ____ Més...\nRealitzat pel grup Recerca i captura SA del centre Isaac Albéniz\nSom el grup Recerca i captura SA. Us presentem un anunci sobre l'obra L'Ocell de Foc, d'Emili Teixidor. Ens hem basat en l'activitat sobre Els deu negrets realitzada pel grup Miss Dalek, del centre La Immaculada (FEDAC). Ens ha agradat l'activitat perquè tracta sobre una obra d'intriga i de misteri. Hem pensat que la podríem aprofitar per aplicar-la a la novel·la que nosaltres hem llegit, L'Ocell de Foc, que també té molt d'aventura i de misteri. ____ Més...\nObtingut de «https://www.viquilletra.cat/index.php?title=Usuari:Recerca_i_captura_SA&oldid=10117»\nDarrera modificació de la pàgina: 23 des 2012 a les 22:43.


Enviar aquesta notícia per e-mail Imprimir aquesta notícia ciutat 15. 01. 2021 Compartir a Twitter Compartir a Facebook\nContinuen els controls policials per garantir que es compleix el confinament municipal\nLes sancions van dels 600 fins als 6000 euros\nEls Mossos d’Esquadra i la Guàrdia Urbana han posat en marxa diversos controls per garantir el confinament municipal que s’ha allargat fins al 24 de gener. Els cossos policials es desplegaran als diferents punts d’accés i de sortida de les ciutats per garantir que els desplaçaments s’ajusten a les noves restriccions.\nTV de L’Hospitalet ha visitat un d’aquests controls, el que han realitzat Mossos d’Esquadra i Guàrdia Urbana, a l’avinguda Carrilet amb Famades, a la frontera entre L’Hospitalet i Cornellà. En aquests controls, els agents demanen els permisos laborals o els certificats corresponents per comprovar que aquests desplaçaments son justificats.\nDario Penedés, agent dels Mossos d’Esquadra, ha explicat que “aquest control es realitza per garantir el confinament perimetral. El que es pretén és veure si les persones que accedeixen al municipi ho fan de manera justificada i amb la documentació pertinent”.\nDario Penedés ha assegurat que “els caps de setmana és més fàcil topar amb alguna persona que estigui cometen algun tipus d’infracció en el desplaçament perquè la majoria no treballa. Intensifiquem els controls de divendres a diumenge perquè és quan la gent es relaxa més i intenten sortir fora del seu municipi”\nLes persones que han aturat en aquest punt de control policial han hagut d’acreditar el seu desplaçament. La majoria d’ells han sortit del seu municipi per motius laborals. És el cas del David Soler, que és comercial i s’ha desplaçat del Prat a L’Hospitalet per visitar a uns clients. El David ha assegurat que “em sembla perfecte que es facin aquests controls. És important que la gent tingui consciència que si ens movem menys, evitem que el contagi vagi a més”.\nLes sancions per no portar el certificat o els permisos laborals corresponent van dels 600 fins als 6000euros, segons la gravetat de la infracció.\nEl Procicat ha decidit prorrogar set dies més les mesures de prevenció de la COVID-19 vigents amb l’objectiu d’aturar la transmissió del virus. La pròrroga començarà dilluns que ve i durarà fins al diumenge 24 de gener. Així, doncs, es prorroga el confinament municipal tots els dies de la setmana o el tancament dels comerços no essencials el cap de setmana.


Activitats - Pàgina 3 de 5 - Associació Oci Ficció Figueres\nActivitats Oci Ficció a l’Espai Jove Alt Empordà (1er semestre 2018)\nL’Oficina Jove de l’Alt Empordà ja ha publicat totes les activitats que ens té preparades pel primer semestre de l’any 2018. De nou, col·laborem amb ells en l’organització i execució d’algunes de les activitats: Durant cada divendres, el Club de Rol ja habitual. Durant els 4 dijous del mes de març, taller de dibuix manga, […]\nCol·laborem amb la Fira del Joc de Les Planes d’Hostoles\nEl dissabte 23 de setembre es celebra a la Fira del Joc i Productes de la Terra a Les Planes de d’Hostoles, i com podeu veure al cartell, hi hauran tallers i activitats per a tots els gustos. Des d’Oci Ficció concretament, els ajudarem a acostar els jocs de rol als visitants de la fira. […]\nPartida de Rol en Viu: “El ritual del 2n mil·lenni”\nPer la seva Festa Major, Oci Ficció col·labora amb l’Ajuntament i l’Espai Jove de Vilafant per oferir una petita partida de Rol en Viu. Es realitzarà el dissabte 16 de setembre de 2017 en un dels indrets més bonics de la zona, el Castell de Palol Sabaldòria. L’argument de la partida girarà entorn de la següent […]


En productes de Salut el Grup Catalana Occidente li ofereix les cobertures més completes amb les combinacions que millor s'adaptin a les seves necessitats.\nLa gamma d’assegurances SALUT PLUS els ofereix, tant a vostè com a la seva família, l’oportunitat de gaudir d’una indemnització diària en cas d’hospitalització i subsidi domiciliari. Així podrà evitar perdre ingressos a causa de possibles hospitalitzacions, i podrà triar entre diferents nivells de prestació i cobertura per a aquesta modalitat d’indemnització, a més de combinar-ho amb els altres productes.\nA més, podrà contractar opcionalment la garantia d’Indemnització per Intervenció Quirúrgica, amb la qual es garanteix el pagament d’una prestació a tant alçat segons el tipus d’intervenció quirúrgica. Disposa de dues modalitats, la Base i l’Àmplia.\nEn qualsevol de les dues modalitats de la gamma PLUS, i inclòs en el preu, posem a la seva disposició una sèrie de serveis:\nServei d’Orientació mèdica telefònica Atenció 24 hores: Atès personalment per metges.\nSalud Dental: Accés a un quadre de més de 2.000 dentistes, per tot el territori nacional, amb una gran experiència i una alta qualificació professional. Ofereix alguns serveis dentals sense cap cost i d’altres a preus molt interessants.\nSegona Opinió Mèdica: Disposa d’un segon diagnòstic en cas de malalties greus o possibles intervencions quirúrgiques.\nTeleassistència: Es garanteix l’ajuda a domicili, mitjançant línia telefònica, per atendre les necessitats de l’Assegurat en casos de dependència sobrevinguda o immobilització domiciliària per accident, malaltia o convalescència.\nAssegurança Salut Universal OR\nLa gamma de SALUT UNIVERSAL OR és una assegurança flexible, econòmica i totalment eficaç.\nAssegurança SALUT UNIVERSAL OR li ofereix les cobertures més completes per a la seva salut, amb les combinacions que s’adaptin millor a les seves necessitats. Tindrà la llibertat de triar els metges i els hospitals que vulgui a Espanya i a qualsevol lloc del món.\nSalut Universal OR\nMàximes prestacions. Total llibertat d’elecció de metges i hospitals a Espanya i a qualsevol lloc del món. Es reemborsa el 100% de les despeses d’hospitalització per malaltia, sinistre o accident, incloses les intervencions quirúrgiques, despeses d’estada hospitalària, UCI, UVI o trasllats en ambulància. Inclou Prestació Extrahospitalària, mitjançant la qual se li reemborsarà el 85% de les despeses d’assistència mèdica extrahospitalària (consultes a metges generals o especialistes, proves de diagnòstic i tractaments).\nSi ho desitja també pot ampliar les prestacions mitjançant la Gran Cobertura, i més prestacions fora d’Espanya amb el Complement Mundial.\nSalut Universal OR amb Franquícia\nLes mateixes prestacions que l’Universal Or però amb una franquícia de 750 € per assegurat i any, només pel que fa a la garantia hospitalària. Amb aquesta opció també es pot contractar el complement Gran Cobertura, així com el complement mundial.


HV Apartamentos Europa Gran Canaria Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAlfereces Provisionales, 21, San Bartolomé de Tirajana, Gran Canaria, Espanya, 35100 - Veure al mapa\n"Location was great, rooms and pool area very clean, all faci..."\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Apartamentos Europa es troba a la zona de Costa Melonares de la ciutat de Gran Canaria. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartamentos Europa també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Gran Canaria. Casino, recepció 24 hores, transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Apartamentos Europa sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses piscina exterior, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Gran Canaria, faci de Apartamentos Europa la vostra llar.\nCal que informeu el HV Apartamentos Europa de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (380) Parelles (170) Viatgers en solitari (83) Famílies amb infants petits (25) Famílies amb infants grans (13) Grups (91)


El Zoo celebra el Dia Internacional dels cuidadors d’animals salvatges\nLa celebració va tenir lloc el dissabte 1 d’octubre com a reconeixement a la valuosa contribució d’aquests professionals a la cura i conservació de les espècies exòtiques i en perill d’extinció\nEl Zoo de Barcelona va convidar a tothom a celebrar la segona edició del Dia Internacional dels cuidadors d’animals salvatges, el passat dissabte 1 d’octubre, com a reconeixement a la valuosa contribució d’aquests professionals a la cura i conservació dels animals, sobretot de les espècies exòtiques i en perill d’extinció. Zoos de tot el món se sumen a aquesta iniciativa que va néixer al Congrés Internacional de Cuidadors (ICZ) celebrat el 2015 i que va fixar el 4 d’octubre com a dia oficial de celebració.\nLa declaració d’aquest dia internacional vol recordar que un gran nombre d’espècies animals es troben en perill d’extinció, i els seus hàbitat i ecosistemes pateixen una gran pressió, moltes vegades provocada per l’acció de l’home.\nEls cuidadors i educadors del Zoo van oferir moltes activitats per a nens i nenes per aprendre a través de jocs com és la seva feina i quina és la tasca dels zoos moderns. Hi van haver sortejos, tallers de dibuix, relats de contes i moltes altres activitats, que van començar a les 10:00 h i que van durar tot el dia. Els visitants van poder apropar-se a l’estand de la festa per rebre informació sobre el treball dels cuidadors i veure de prop alguns dels elements que utilitzen per a la seva feina.\nEntre les activitats hi va haver la col·locació d’una placa commemorativa a l’arbre que es va plantar en la passada edició, i que va permetre als més curiosos accedir, a través d’un codi QR i del seu mòbil, a la pàgina web de ICZ.\nLa data triada, el 4 d’octubre, és el dia dedicat a Sant Francesc d’Assís, patró dels animals i des del 1979, també patró de l’Ecologia. Bona part de les històries que envolten la vida d’aquest sant parlen de la gran devoció que sentia pels animals i de les seves prèdiques on recordava que el deure de l’home és protegir i gaudir de la natura.


Un gat gegant en 3D als carrers de Tòquio - À Punt\nUn gat gegant en 3D als carrers de Tòquio\nUna tanca publicitària fa aparéixer l'animal entre anunci i anunci dient "Nyannichiwa", una barreja d''hola' i 'meu' en japonés\nUn gat gegant en 3D es mostra en una tanca publicitària de Tòquio / Reuters\n08 de juliol 2021 - 20:16\nUn gat gegant en 3D ha fet recuperar el somriure aquest dijous a japonesos i japoneses de l'àrea de Tòquio, després de conéixer la declaració de l'estat d'emergència per les autoritats japoneses, degut a l'evolució de la pandèmia, una mesura que ha afectat la celebració dels Jocs Olimpics.\nEls Jocs Olímpics, sense públic\nEl felí en resolució 4K es mostra d'hora en hora, en una enorme tanca publicitària ubicada al districte de Shinjuku, a Tòquio. Ho fa entre anunci i anunci i no en qualsevol lloc: ha triat un dels carrers més importants del centre comercial i administratiu de la ciutat.\nEls transeünts no poden resistir la temptació de parar davant de la tanca i esperar fins a poder veure al gat perquè algú els ha dit que maula, es llepa les potes i diu "Nyannichiwa", una barreja d'hola i meu en japonés.\nEl gat té assegurat el seu públic. Al districte de Shinjuku s'ubica l'estació de trens més utilitzada del món i també el Tochō, l'edifici del govern municipal. A més de concentrar nombroses botigues d'electrònica, centres comercials com Odakyu, cinemes, restaurants i bars.


Anoiejant (amb càmera) a… Hostalets de Pierola – xcc.cat\nBrowse: Home / Anoiejant (amb càmera) a… Hostalets de Pierola\nAnoiejant (amb càmera) a… Hostalets de Pierola\nXCC / 19 abril, 2018 / / Fotografia, Fotoperiodisme, General, Producte, Sin categoría\nArticle «Postals de l’Anoia» de la revista Anoia Magazín de l’abril del 2018\nEN PAU D’HOSTALETS DE PIEROLA\nRestes fòssils de gairebé 12 milions d’anys.\nA Hostalets de Pierola tothom coneix en Pau.\nEs tracta del Pierolapithecus catalaunicus, les restes fòssils d’aproximadament 11,9 milions d’anys d’antiguitat que van aparèixer prop del Barranc de Can Vila el 2002.\nLa primera troballa va ser un crani amb aspecte de primat, però en les excavacions següents es van recuperar més de vuitanta peces.\nAl CRIP (Centre de Restauració i Interpretació Paleontològica) dels Hostalets de Pierola podreu veure’n una rèplica exacte.\nPerò no només això. Permanentment hi ha muntada l’exposició “Una finestra al Miocè” amb possibilitat de concertar-hi visites comentades que us recomano fermament, o recórrer alguna de les p@leorutes que relacionen la paleontologia amb el paisatge local.\nAixò sí, abans d’anar-hi informeu-vos bé dels horaris d’obertura.\nEtiquetas: CRIP, fòsils, Hostalets de Pierola, museu, Paleontologia, Pau, turisme\n← Manifestació 15 d’abril #UsVolemACasa\n«Amunt» s’exposarà a la Bilioteca Lambert Mata de Ripoll tot el mes de maig. →


Acaba el taller d’intercanvi sobre la tècnica de pedra en sec en el marc del projecte europeu Green Jobs :: Medi ambient :: Consell de Mallorca\nAcaba el taller d’intercanvi sobre la tècnica de pedra en sec en el marc del projecte europeu Green Jobs (28.02.2012)\nDurant 3 dies, un grup de margers del Departament de Medi Ambient i un equip de formadors belgues han participat a un taller d’intercanvi sobre la tècnica de pedra en sec.\nVisita dels formadors de Bèlgica\nEl Departament de Medi Ambient del Consell de Mallorca ha donat a conèixer la tècnica de construcció de marges a formadors belgues en el transcurs d’un taller d’intercanvi que s’ha realitzat els dies 22, 23 i 24 de febrer a la finca pública de Raixa, en el marc del projecte europeu “Green Jobs for disadvantaged people”, del programa GRUNDTVIG Partenariat Educatiu. A més de treballar en la restauració d’un marge, es varen organitzar dues visites a indrets emblemàtics de la serra de Tramuntana des del punt de vista de la pedra sec, como són el camí des Barranc de Biniaraix i les Rotes de Caimari.\nAquests formadors són membres de la AID Soleilmont, una entitat de la regió belga de Valònia, dedicada a la formació a través de l’ocupació per a persones amb dificultats d'inserció.\nL’encontre a Mallorca ha sorgit arran de l’interès de AID Soleilmont per incorporar i impulsar aquesta tècnica constructiva en els cursos i feines que realitza en el marc de la creació i manteniment d’espais verds i que adreça a persones en atur.\nEl mes de juny de 2012 tendrà lloc, també a Mallorca, el seminari final del projecte en el que participaran representants de totes les entitats implicades i en el que s’analitzaran i difondran els resultats dels dos anys de treball.\nVisita dels formadors de Bèlgica 2\nVisita dels formadors de Bèlgica 3\nVisita dels formadors de Bèlgica 4\nVisita dels formadors de Bèlgica 5\nVisita dels formadors de Bèlgica 6\nVisita dels formadors de Bèlgica 7


Èxit de l’exposició que commemora els 150 anys de trenet a Carcaixent - Portal de Xàtiva\nÈxit de l’exposició que commemora els 150 anys de trenet a Carcaixent\nLa mostra es pot contemplar fins demà dijous\nLa seu de la Penya Esportiva de Carcaixent acull fins demà dijous l’exposició “150 anys de trenet” que commemora els 150 anys del viatge inaugural del trenet Carcaixent-Dénia. Ha estat organitzada per l’Associació d’Amics de la Vieta.\nL’exposició ha registrat un “autèntic èxit” de públic, recull prop de 150 imatges, objectes i documents que expliquen la història de la línia de ferrocarril i la seua relació amb Carcaixent. La mostra es divideix en cinc seccions. La primera secció conta quins van ser els condicionants que promogueren la creació d’una línia de tren des de Carcaixent fins a Gandia i després fins a Dénia.\nTambé ensenya com era Carcaixent en aquella època. La segona secció es centra en les instal·lacions que existien a Carcaixent, que eren molt extenses, al ser Carcaixent una estació de terme i tindre oficines, tallers, vies auxiliars… Hi ha també un ampli catàleg d’imatges de les diferents màquines i cotxes que van donar servei a la línia.\nEl trenet creuava bona part del nucli urbà de Carcaixent, cosa que feia necessaris molts passos a nivell. Una descripció d’eixe recorregut és el que es pot trobar a la tercera secció de l’exposició.\nLa quarta secció recull les imatges dels treballadors i usuaris del trenet, intentant recollir tant el dia a dia de la Vieta com els fets excepcionals que marcaren la seua història: festivitats, descarrilaments, celebracions… Tot centrant-se en la part humana, amb fotos carregades de detalls que expliquen molt de l’època.\nLa cinquena secció exposa imatges del desmantellament de la via, quan en l’any 1969 es va clausurar per a sempre i totes les seus instal·lacions destruïdes. L’última secció parla de l’ús actual de la via i dels vestigis que s’hi poden trobar, “així com de la poca consideració que s’ha tingut per a conservar aquest patrimoni”, destaquen des de l’organització.\nA banda de les imatges també es mostren documents molt interessants com ara plànols, horaris, bitllets, nòmines de treballadors… que ajuden a completar una imatge global del que va suposar el trenet per a Carcaixent.\nCal destacar que es poden contemplar objectes que formaven part del funcionament de la via: gorres del cap d’estació, banderins de senyals, els cornetins de les guardabarreres… Tant aquests objectes com les imatges que s’hi exhibeixen han estat cedides per persones de Carcaixent que han volgut recordar el trenet i que mantenen viva la seua memòria.\nPublicado el octubre 15, 2014 Autor Portal de XàtivaCategorías Carcaixent, Com. Valenciana, Exposiciones, XàtivaEtiquetas Carcaixent, exposicio, trenet\nAnterior Entrada anterior: Estudiantes de la Universidad Católica de Valencia ya disponen de sus iPads para iniciar el Plan de Innovación Tecnológica\nSiguiente Entrada siguiente: Tertulia de iniciación a la escritura en Xàtiva