DECRET 129/2010, de 21 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nNúm. del document 129/2010\nData del document 21/09/2010\nRelacionat amb l' ACORD GOV/77/2015, de 2 de juny, sobre la publicació dels anuncis de notificació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nDisposició final Segona modificada per art. únic DECRET 355/2011, de 14 de juny, de modificacio del Decret 129/2010, de 21 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nDESPLEGA la Llei 2/2007, del 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya. (Correcció d'errada en el DOGC núm. 4940, pàg. 26384, de 3.8.2007).\nModifica article 7 , 2 Apartat 1 del\tDECRET 215/2000, de 26 de juny, de desplegament reglamentari de la Llei 24/1987, de 28 de desembre, de creació de l'Entitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions de la Generalitat de Catalunya.\nModificació del Decret 215/2000, de 26 de juny, de desplegament reglamentari de la Llei 24/1987, de 28 de desembre, de creació de l'Entitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions de la Generalitat de Catalunya\ndel Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya\nCapítol 1 - Disposició Final\nPeriodicitat de la publicació\nCaracterístiques del DOGC\nEstructura i contingut del DOGC\nOrdenació dels epígrafs i dels documents\nArticle 8 - Article 16\nGarantia d'autenticitat i integritat de la publicació\nLimitació en l'accés a dades de caràcter personal\nObligació de publicar\nRegistre d'autoritats i personal facultat per trametre les ordres d'inserció\nTramesa de les ordres d'inserció\nContingut de les ordres d'inserció\nRevisió prèvia a la publicació\nCorrecció dels documents publicats\nPagament de taxes per a la publicació d'anuncis\nConsulta i obtenció de còpies del DOGC\nConsulta de l'edició del DOGC\nObtenció de còpies\nCustòdia del fons documental\nAssegurament de l'accés i de la publicació del DOGC\nVigència 17/06/2011 - 13/10/2010 - 16/06/2011\nLa Llei 2/2007, de 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC), va dotar de validesa jurídica l'edició en suport digital del DOGC accessible per mitjans telemàtics a través de les xarxes, els canals, les adreces i els portals que el Govern determini, i l'Acord GOV/87/2007, de 19 de juny, va determinar que el 30 de juny de 2007 es deixava de publicar la versió oficial del DOGC en suport paper i, en conseqüència, des de l'1 de juliol de 2007 la versió digital del DOGC és l'única que té caràcter oficial.\nAmb posterioritat, el legislador estatal va aprovar la Llei 11/2007, de 22 de juny, d'accés electrònic dels ciutadans als serveis públics, que estableix el marc bàsic de la denominada administració electrònica. De conformitat amb la legislació bàsica, i d'acord també amb la competència exclusiva que en matèria d'organització correspon a la Generalitat segons l'article 150.b) de l'Estatut d'autonomia, s'ha aprovat la Llei 29/2010, de 3 d'agost, de l'ús de mitjans electrònics al sector públic de Catalunya, que desplega i concreta la normativa bàsica amb l'objectiu d'avançar en el reconeixement de l'ús de mitjans electrònics per millorar la transparència, l'eficàcia, l'eficiència i la qualitat en les relacions entre el sector públic i els ciutadans. Aquest marc normatiu es complementa amb el Decret 56/2009, de 7 d'abril, per a l'impuls i el desenvolupament dels mitjans electrònics a l'Administració de la Generalitat, que ordena i impulsa l'administració electrònica en el nostre àmbit.\nAmb la voluntat de continuar establint els elements necessaris per ordenar i impulsar l'ús dels mitjans electrònics en el funcionament ordinari de l'Administració, i a l'empara de l'article 150.b) de l'Estatut d'autonomia, aquest Reglament regula les mesures per garantir l'autenticitat i la integritat de l'edició en suport digital del DOGC, i determina les condicions per atorgar el caràcter d'autèntiques a les còpies impreses i a les descàrregues digitals del Diari Oficial.\nCom a complement a aquest pas cap a l'ús de les tecnologies de la informació, es vol donar també un impuls a l'ús dels mitjans telemàtics per a la tramesa dels documents que s'hagin de publicar al DOGC. La regulació d'aquest procediment implica la creació, en aplicació de l'article 8 de la Llei 2/2007, de 5 de juny, del registre de les autoritats i el personal facultat per subscriure, mitjançant la signatura electrònica prevista a la Llei reguladora del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, l'ordre d'inserció dels documents destinats a ser publicats al DOGC.\nTambé constitueixen objectius d'aquest Reglament ordenar la periodicitat de la publicació del DOGC, definir l'estructura del DOGC i establir mecanismes i previsions per tal de facilitar i assegurar la consulta pública i gratuïta de l'edició digital del DOGC, sempre d'acord amb les previsions de la Llei que desplega.\nFinalment, mitjançant el present Decret es modifiquen dos articles del Decret 215/2000, de 26 de juny, de desplegament reglamentari de la Llei 24/1987, de 28 de desembre, de creació de l'Entitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions de la Generalitat de Catalunya, per tal d'adaptar la composició del Consell d'Administració als canvis estructurals produïts en l'Administració de la Generalitat, i incorporar-hi un o una representant del Departament de la Presidència. Així mateix, es concreta el règim jurídic que, amb caràcter general, regeix l'activitat de l'Entitat.\nPer tant, a l'empara del que preveuen els articles 39.1 i 40 de la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora i d'acord amb el Govern,\nS'aprova el Reglament del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, que es dicta en desplegament i execució de la Llei 2/2007, de 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\n1. Es modifica l'article 2.1 del Decret 215/2000, de 26 de juny, de desplegament reglamentari de la Llei 24/1987, de 28 de desembre, de creació de l'Entitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions de la Generalitat de Catalunya, que queda redactat de la manera següent:\n2.1 El Consell d'Administració té la composició següent:\nPresident o presidenta: la persona titular de la Secretaria del Govern.\nVicepresident o vicepresidenta: la persona titular de la Direcció General de Difusió Corporativa.\nVocals: el director o la directora general de l'Entitat Autònoma, que exerceix també les funcions de secretari o secretària del Consell d'Administració; una persona representant del Departament de la Presidència; una persona representant del departament competent en matèria d'Administració local; una persona representant del departament competent en matèria de justícia; una persona representant del departament competent en matèria de cultura, i una persona representant del Gabinet Jurídic de la Generalitat.\nLes persones vocals representants dels departaments les designen les persones titulars dels departaments respectius i són nomenades pel Govern.\n2. Es modifica l'article 7 del Decret 215/2000, que queda redactat de la manera següent:\nLes relacions jurídiques i l'activitat de l'Entitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions de la Generalitat de Catalunya es regeixen amb caràcter general pel dret administratiu. Pel que fa al règim de contractació de l'Entitat, caldrà atenir-se al que estableix la normativa vigent sobre contractació del sector públic.\nLa lletra g) de l'article 3.2, la lletra g) de l'article 3.3 i els articles 4.2, 5 i 12 del Reglament entraran en vigor el 2 de gener de 2012.\nAquest Reglament regula l'ordenació, l'estructura i la gestió del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC), i es dicta en desplegament de la Llei 2/2007, de 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\n2.1 El DOGC es publica de dilluns a divendres diàriament, llevat els dies declarats festius a tot el territori de Catalunya o en el municipi on radiqui la seu central de l'entitat gestora del DOGC.\n2.2 Cada dia es publica una única edició del DOGC. Es considera una única edició el conjunt de documents que es publiquen organitzats a través del mateix sumari.\n2.3 No obstant això, una vegada publicada una edició del DOGC, a instància de la persona titular de la Secretaria del Govern es pot publicar el mateix dia un annex a l'edició del DOGC. Així mateix, correspon a la persona titular de la Secretaria del Govern disposar que es publiqui el DOGC algun dels dies exceptuats de publicació amb caràcter general.\n3.1 El DOGC es numera de manera correlativa amb independència de l'any de publicació.\n3.2 A la portada del diari ha de constar com a mínim:\na) El Senyal de la Generalitat de Catalunya.\nb) La denominació "Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya".\nc) El número de DOGC.\nd) La data de publicació.\ne) El número estàndard internacional de publicacions seriades (ISSN).\nf) L'adreça de la seu electrònica en què es publica el DOGC.\ng) El codi de verificació electrònica.\nLes informacions dels apartats a, b, c i d han de constar a la capçalera de la portada del diari.\n3.3 En cada document que es publiqui ha de constar com a mínim:\na) La denominació "Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya" o la seva abreviació, "DOGC".\nb) El número de DOGC.\nc) El número de pàgina, sempre que el format de l'edició admeti paginació.\n4.1 Cada edició té un sumari, que ha de facilitar l'accés a cadascun dels documents que la integren.\n4.2 El sumari s'estructura en les seccions i els epígrafs que s'estableixen en els articles següents.\n5.1 El contingut del DOGC s'ordena en les seccions següents:\nSecció I: Disposicions.\nSecció II: Càrrecs i personal.\nSecció III: Anuncis de la Generalitat de Catalunya.\nSecció IV: Anuncis de l'Administració local.\nSecció V: Anuncis de l'Administració de justícia.\nSecció VI: Anuncis diversos.\n5.2 La secció I, "Disposicions", inclou les disposicions de caràcter general i els acords, les resolucions i altres actes administratius de la Generalitat de Catalunya que no correspongui incloure en cap altra de les seccions que es preveuen en aquest article. També s'hi inclouen les disposicions i els actes de l'Estat, així com les decisions del Tribunal Constitucional, que s'hagin de publicar al DOGC, i les decisions d'òrgans jurisdiccionals que afectin disposicions i actes de la Generalitat de Catalunya que s'hagin publicat en aquesta secció del DOGC.\n5.3 La secció II, "Càrrecs i personal", inclou les convocatòries de processos selectius i de procediments de provisió de llocs de treball; els nomenaments i cessaments d'alts càrrecs i de personal al servei de la Generalitat i de les universitats públiques de Catalunya, i altres actes administratius que hi facin referència; els instruments de gestió de llocs de treball, i els actes relatius a personal d'altres administracions dictats per la Generalitat de Catalunya.\n5.4 La secció III, "Anuncis de la Generalitat de Catalunya", inclou anuncis, edictes i actes administratius de les institucions de la Generalitat, de l'Administració de la Generalitat i dels organismes autònoms, entitats autònomes i entitats de dret públic sotmeses al dret privat que s'hi adscriuen, de les universitats públiques de Catalunya i dels altres organismes i entitats creats o regulats en una llei del Parlament de Catalunya, sempre que donin publicitat a acords i a resolucions, en relació amb les matèries següents:\na) Notificacions i citacions a termini.\nb) Concessions, llicències i autoritzacions administratives, tret que l'atorgament correspongui al Govern.\nc) Atorgament de la declaració d'utilitat pública.\nd) Aprovació de projectes d'instal·lacions.\ne) Tràmits d'informació pública.\nf) Licitacions, adjudicacions i altres convocatòries públiques, tret de les relatives a activitats de foment i personal.\ng) Sancions administratives.\nh) Operacions financeres i patrimonials.\ni) Dades contingudes en registres públics.\nj) Altres matèries de naturalesa anàloga a les anteriors.\nTambé es publiquen en aquesta secció els anuncis que donen publicitat a qualsevol acte de les entitats en les quals es dóna almenys una de les dues condicions següents:\na) L'Administració de la Generalitat, de manera directa o indirecta, participa en el 100% del capital o fons patrimonial de l'entitat.\nb) L'entitat és un consorci i l'Administració de la Generalitat, directament o mitjançant els organismes i entitats a què fa referència aquest apartat, té capacitat per designar la majoria de persones representants al seu òrgan de govern.\n5.5 La secció IV, "Anuncis de l'Administració local", inclou els anuncis, edictes i actes administratius que donen publicitat a acords i resolucions i altres actes de les administracions locals de Catalunya. Els anuncis i edictes s'ordenen atenent el tipus d'administració local de què es tracti.\n5.6 La secció V, "Anuncis de l'Administració de justícia", inclou els anuncis i edictes de jutjats i tribunals.\n5.7 La secció VI, "Anuncis diversos", inclou els anuncis i actes que emanen de persones físiques i jurídiques no esmentades en cap de les altres seccions a què fa referència aquest article.\n6.1 Dins de les seccions els documents s'agrupen per epígrafs segons l'òrgan de procedència.\n6.2 Les normes amb rang de llei de Catalunya s'inclouen a l'epígraf corresponent al Departament de la Presidència.\n6.3 Els decrets, els acords del Govern i, si escau, els acords de les comissions de Govern s'inclouen a l'epígraf corresponent al departament que els hagi proposat. En cas que hagin estat proposats per diversos departaments, s'inclouen a l'epígraf corresponent al Departament de la Presidència.\n6.4 Les ordres signades per les persones titulars de més d'un departament s'inclouen a l'epígraf corresponent al departament que determini la persona titular de la Secretaria del Govern.\n6.5 Els actes que emanen dels organismes, de les entitats i dels ens de la Generalitat s'inclouen a l'epígraf del departament al qual estiguin adscrits o a través del qual s'hi relacionin.\n6.6 Les institucions de la Generalitat regulades a l'Estatut d'autonomia, llevat de les que depenen orgànicament d'una altra, i les autoritats independents creades per mandat de l'Estatut s'inclouen sota un epígraf propi.\nL'entitat gestora del DOGC ha de determinar els criteris d'ordenació dels epígrafs dins de cada secció, i els dels documents dins de cada epígraf. Aquests criteris s'han de difondre en la seu electrònica en què es publica el DOGC.\nL'edició digital ha d'incorporar signatura electrònica avançada de l'entitat gestora del DOGC com a garantia de l'autenticitat i integritat del seu contingut. La ciutadania pot verificar el compliment d'aquestes exigències mitjançant aplicacions estàndard o, si s'escau, mitjançant eines informàtiques que proporcioni la seu electrònica on es publiqui el DOGC.\n9.1 La limitació en l'accés a les dades de caràcter personal que regula l'article 3.4 de la Llei 2/2007, de 5 de juny, s'aplica a la consulta de la base de dades del DOGC, quan sigui procedent, a sol·licitud de l'òrgan que va ordenar la publicació del document corresponent.\n9.2 Els òrgans emissors de documents que s'hagin de publicar al DOGC identificaran els documents que continguin dades de caràcter personal.\n10.1 L'entitat gestora del DOGC té l'obligació de publicar els documents que estableix l'article 2.2 de la Llei 2/2007, de 5 de juny, en els supòsits en què ho determini l'ordenament jurídic, un cop les persones facultades per ordenar-ne la inserció els trametin a l'entitat gestora en els termes que determina aquest Reglament.\n10.2 L'entitat gestora del DOGC pot requerir a qui ordena la inserció d'un document que justifiqui la procedència de publicar-lo.\n11.1 Es crea el registre automatitzat d'autoritats i personal facultat per trametre, mitjançant la signatura electrònica prevista a la Llei reguladora del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, l'ordre d'inserció dels documents destinats a ser publicats al DOGC.\n11.2 La finalitat d'aquest registre és disposar de la relació de persones facultades per trametre, mitjançant la signatura electrònica prevista a la Llei reguladora del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, les ordres d'inserció al DOGC.\nA aquests efectes, els òrgans pertinents del Parlament, del Govern, de l'Administració de la Generalitat, de l'Administració de justícia i de les administracions, els ens i els organismes públics corresponents han d'acreditar, segons llur normativa específica, les persones que han de constar en el registre, i han de comunicar les modificacions que es produeixin.\n11.3 Aquest registre té caràcter administratiu. Es gestiona per mitjans electrònics i hi pot haver diferents organismes responsables de la seva gestió i actualització, en funció de les xarxes o plataformes tecnològiques a través de les quals es trametin les ordres d'inserció.\n11.4 En cada assentament s'han de fer constar les dades personals identificatives de les persones facultades per trametre les ordres d'inserció, consistents en nom, cognoms i número de document nacional d'identitat, així com les dades de contacte, la identificació de l'organisme, ens o entitat que els ha facultat per trametre les ordres d'inserció al DOGC, i la data d'alta i de baixa en el registre.\nQuan es doni de baixa un usuari registrat, les dades que consten en el registre quedaran bloquejades als efectes de constància administrativa durant un període equivalent al cicle de vida de les ordres d'inserció.\n11.5 La gestió d'aquest registre correspon a l'entitat gestora del DOGC. Ara bé, quan les ordres d'inserció es presentin a través de xarxes o plataformes tecnològiques la titularitat de les quals correspongui a un altre ens de dret públic, aquest ens podrà ser el responsable del registre pel que fa a les persones facultades que tramitin les sol·licituds a través de la xarxa o plataforma corresponent. Aquesta responsabilitat s'ha d'establir mitjançant un conveni amb l'entitat gestora del DOGC i, en aquest cas, ha de preveure expressament l'obligació de l'ens titular de la xarxa o plataforma de crear i declarar el fitxer corresponent com a responsable del tractament de les dades de caràcter personal.\n11.6 Els òrgans pertinents del Parlament, del Govern, de l'Administració de la Generalitat, de l'Administració de justícia i de les administracions, els ens i els organismes públics corresponents han de designar les persones que han d'exercir la gestió d'altes i baixes en aquest registre d'autoritats i personal facultat, així com el manteniment actualitzat de les dades de les persones usuàries registrades.\nEn tot cas, les persones registrades poden exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició de les seves dades de caràcter personal davant l'entitat corresponent responsable del registre.\n12.1 Els documents que s'han de publicar al DOGC s'han de trametre per mitjans telemàtics amb la signatura electrònica prevista a la Llei reguladora del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya de la persona facultada per ordenar-ne la inserció.\n12.2 Excepcionalment, s'accepta la tramesa d'ordres de publicació per mitjans telemàtics sense la signatura electrònica prevista a la Llei reguladora del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, si bé l'ordre d'inserció no té efectes fins que no entra al registre de l'entitat gestora del DOGC, signada en suport paper.\n12.3 En tot cas, sempre s'ha de lliurar una reproducció del document a publicar en format electrònic editable, d'acord amb les especificacions tècniques que l'entitat gestora del DOGC faci públiques a la seu electrònica en què es publica el Diari Oficial.\nLes ordres d'inserció han de contenir:\na) El text íntegre que s'ha de publicar en les llengües que correspongui.\nb) La declaració de la persona facultada per trametre l'ordre d'inserció segons la qual el document que s'envia per publicar està signat per l'òrgan competent.\nc) La identificació de si el text que s'ha de publicar conté dades de caràcter personal.\nEn el cas que l'ordre d'inserció presenti errors que no permetin el seu tractament a través dels programes i les aplicacions per ordenar la inserció, l'entitat gestora del DOGC n'ha d'informar el o la sol·licitant per tal que trameti una nova ordre d'inserció amb els errors esmenats.\n14.1 Els òrgans pertinents del Parlament, del Govern, de l'Administració de la Generalitat, de l'Administració de justícia i de les administracions, els ens i els organismes públics corresponents, així com els o les particulars que puguin publicar anuncis en els supòsits que determina l'ordenament jurídic, han de vetllar per l'adequació formal i lingüística dels textos que trametin per publicar al DOGC. A aquest efecte, poden sol·licitar l'assessorament a l'entitat gestora del DOGC.\n14.2 Si un cop tramesos els documents l'entitat gestora del DOGC detecta errades materials manifestes o incorreccions lingüístiques, pot suggerir modificacions a la part emissora del document. Aquestes modificacions només es poden introduir en el text si queda constància de l'acceptació expressa de la part emissora del document, tret que es tracti de correccions exclusivament ortotipogràfiques.\n15.1 Quan es detectin errors materials en els documents publicats que no afectin el contingut, incloses les errades ortogràfiques, i que siguin atribuïbles als serveis de l'entitat gestora del DOGC, aquesta podrà esmenar-los d'ofici el mateix dia de la publicació, tan bon punt es detectin o es comuniquin.\nQuan una edició hagi estat objecte d'esmena d'acord amb el paràgraf anterior, s'ha d'indicar aquesta circumstància, de manera clara, en el sumari corresponent i en el document afectat.\nSi es detecten aquests tipus d'errors materials passat el dia de la publicació, l'entitat gestora del DOGC ha de publicar una correcció d'errades, tan bon punt es detectin o es comuniquin.\n15.2 Les correccions d'errades no imputables a l'entitat gestora del DOGC, o aquelles que alterin o modifiquin el contingut dels documents publicats, i que es publiquin a iniciativa de la part emissora del document o de l'entitat gestora del DOGC, s'han de tramitar com qualsevol altre document que s'hagi de publicar al DOGC, de conformitat amb el que disposa l'article 7.7 de la Llei 2/2007, de 5 de juny.\n16.1 És requisit previ per publicar els anuncis liquidar l'import de la taxa que estigui establerta legalment.\n16.2 No obstant això, l'entitat gestora del DOGC pot publicar-los abans que es liquidi la taxa en els supòsits següents:\na) Quan així ho prevegin els convenis de col·laboració a què fa referència l'article 13 de la Llei 2/2007, de 5 de juny.\nb) Quan els o les ordenants de la publicació d'anuncis s'hagin adherit a les condicions de publicació amb domiciliació bancària, en els termes que estableixi l'entitat gestora del DOGC.\nc) Quan, per raons d'urgència, així ho ordeni, de manera justificada, la persona titular de la direcció general de l'entitat gestora del DOGC.\n16.3 En el cas que un anunci estigui inclòs en un supòsit d'exempció del pagament de la taxa de publicació, la persona interessada ho haurà d'al·legar i acreditar amb caràcter previ a la publicació.\n17.1 Les diferents administracions presten el servei de consulta pública i gratuïta del Diari Oficial a què fa referència l'article 9.1 de la Llei 2/2007, de 5 de juny, de la manera següent:\na) L'Administració de la Generalitat, a través de les seves delegacions del Govern, oficines d'atenció ciutadana i altres punts amb servei d'accés públic a Internet.\nb) Els ens locals, en els llocs que determinin en la seva normativa.\nc) Les universitats públiques, a través de les seves biblioteques i altres punts amb servei d'accés públic a Internet.\nd) Les biblioteques públiques que formen part del Sistema de Lectura Pública de Catalunya, a través dels terminals de consulta d'Internet de les seves sales de lectura.\n17.2 Aquest servei gratuït s'ha de prestar durant l'horari d'obertura pública de les diferents unitats i amb les condicions de reserva, temps màxim de consulta i altres determinacions que cada unitat tingui establertes.\n18.1 La ciutadania té la possibilitat de descarregar en format digital i d'imprimir en suport paper còpies de les edicions del DOGC accedint a la seu electrònica on es publica.\n18.2 Les descàrregues digitals del DOGC tenen el caràcter de còpies autèntiques quan incorporin la signatura electrònica de l'entitat gestora del DOGC, la qual garanteix la seva autenticitat i integritat.\n18.3 Les còpies en suport paper del DOGC digital tenen la consideració de còpies autèntiques, sempre que incloguin la impressió del codi de verificació electrònica que permeti contrastar-ne l'autenticitat mitjançant l'accés a la seu electrònica.\n18.4 Les còpies en suport paper també es poden sol·licitar a l'entitat gestora del DOGC i a les delegacions del Govern, oficines d'atenció ciutadana i altres punts amb servei d'accés públic a Internet de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, sens perjudici del règim econòmic que escaigui aplicar.\n19.1 L'entitat gestora del DOGC ha d'adoptar les mesures de seguretat que calguin perquè les dades informàtiques i els fitxers que conformen cada edició digital del DOGC siguin custodiats de manera que es garanteixi la integritat, l'autenticitat, l'accessibilitat i la preservació durant el cicle de vida de la documentació electrònica corresponent.\n19.2 El tractament en tot el cicle de vida de la documentació del DOGC s'ha d'adequar a la normativa de gestió, conservació i arxiu de documents administratius que aprova la Generalitat de Catalunya.\n20.1 Per tal de garantir l'accés als documents publicats al DOGC en el cas que incidències tècniques de caràcter greu impedeixin accedir-hi pels mitjans electrònics habituals, les delegacions del Govern de la Generalitat de Catalunya han de custodiar una còpia de les edicions del DOGC amb la finalitat que, en aquests casos, qualsevol persona les pugui consultar a les seves instal·lacions.\n20.2 En el cas que el Diari Oficial s'hagi editat però incidències tècniques de caràcter greu impedeixin fer-lo públic, l'entitat gestora del DOGC distribuirà còpies autèntiques electròniques a les delegacions del Govern de la Generalitat de Catalunya.\n20.3 Quan en circumstàncies excepcionals, en aplicació de l'article 3.7 de la Llei 2/2007, de 5 de juny, s'editin còpies del Diari Oficial en suport paper amb caràcter oficial, l'entitat gestora del DOGC posarà a disposició pública aquesta edició a través de les delegacions del Govern de la Generalitat de Catalunya.\nAls efectes del que preveu l'article 11, el Consorci Administració Oberta de Catalunya és responsable del registre d'autoritats i del personal facultat per trametre, mitjançant la signatura electrònica prevista a la Llei reguladora del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, l'ordre d'inserció dels documents destinats a ser publicats al DOGC, dels ens locals que presentin les ordres d'inserció a través de l'extranet de les administracions públiques catalanes (eaCAt), així com de les altres institucions del sector públic que facin la tramitació per aquesta extranet.\nMitjançant una ordre de la persona titular del Departament de la Presidència es pot adaptar el contingut de l'article 5.4 a les modificacions que es produeixin en la regulació legal dels organismes i les entitats que s'hi esmenten, i es poden ampliar els supòsits d'acords i resolucions d'aquests organismes i entitats que s'han de publicar com a anuncis a la secció III del DOGC.


i al cantó han xiulat: de desembre 2011\ni al cantó han xiulat\nUn món meu\nDes d'ací dalt veig tota la ciutat.\nVeig fins i tot alguns pobles allà lluny.\nVeig núvols i muntanyes, edificis i el cel.\nVeig arbres i pedres, avingudes i cables de la llum.\nPerò no veig ni una sola persona.\nNingú destaca per l'entramat de ciment que tinc per baix dels meus peus.\nEstic segura que hi ha per allà gent que està fent-se amb luxes de tota classe només per la satisfacció de pensar que l'estan mirant; hi haurà altres que estalviaran en coses bàsiques per poder tindre un cotxe d'alta gama, gent que vol aparentar per damunt de totes les coses, que només parlen d'ells, gent que vol estar en tot només per destacar. També hi haurà gent genial i grandíssima que haurà aportat alguna cosa a la humanitat i la majoria de la gent del seu voltant no tindrà ni idea. Tant els uns com els altres, ara, als meus ulls, passen desapercebuts.\nI és que és així; només uns pocs d'entre milers tenen un nom que la gent reconeix, només uns pocs han aportat a la societat alguna cosa important, igual que també hi ha altres que ho han fet i no estan tenint el reconeixement merescut.\nNo tots podem aportar coses a la humanitat, això està clar. Aleshores, què queda?\nDoncs hui des d'ací dalt he descobert que en realitat sí hi ha persones que han fet coses per mi, i han suportat causes que m'afecten i em preocupen, i eixes persones sí han fet alguna cosa pel món, però pel meu món.\nI tots tenim un món propi, cadascun dels desconeguts amb els que m'estic creuant ténen un món, perquè si tots formarem part d'un mateix món, seriem insignificants.\nJo ara estic pensant amb açò, altre estarà pensant que ha de fer-se el llit en arribar, altre pensarà en que fa temps que no veu a un vell conegut, altre estarà pensant com s'organitzarà la vesprada d'estudi. Cadascuna d'aquestes persones té altres persones importants i imprescindibles, persones de les que segurament no hauré sentit mai parlar.\nNo em cal que hagen sentit parlar de mi, no em cal escoltar el meu nom allà per on vaja, no m'importa ni com me mire ni com pense de mi qui no pertanyerà mai al meu món.\nAixí ens quedem, cadascú amb el seu món. No podré aportar res al planeta, però aportaré molt al meu món, al Món de Patri i dels seus, que a la vegada forma part d'altres mons absolutament increïbles.\nPublicado por Patrícia en 14:13 Cap comentari:


Sala de premsa d'Onada Edicions: La Biblioteca de Cambrils recomana "Un cabdell de fil màgic"\nLa Biblioteca de Cambrils recomana "Un cabdell de fil màgic"\nLa Biblioteca de Cambrils ha recomanat al seu blog el conte infantil il·lustrat "Un cabdell de fil màgic", el reeixit àlbum de Judit Robert i Evelyn Roca que ja ha aplegat a la segona edició. En l'article es destaca la "gran bellesa plàstica" del llibre, que es va presentar a l'estiu en aquest espai cultural cambrilenc.\nLes il·lustracions d’ Evelyn Roca Schöpe tenen una gran personalitat, color, força i molts de detalls petits que cal estar atents a descobrir. El text que il·lustra és obra de Judit Robert, que ja ens té acostumats a històries originals i plenes de tendresa, però que aquí he trobat especialment brillant.\nA més a més, també hi fa menció a l'apèndix de traducció a l'anglès del conte fet per en James Dill, així com les manualitats i la guia de lectura incorporada. Podeu veure la ressenya tot clicant ací.\nPublicat per Onada Edicions a 19:08


Brau Assegut: Músiques\nEs mostren els missatges amb l'etiqueta de comentaris Músiques. Mostrar tots els missatges\nHe descobert POSITIVITY RADIO, una ràdio que transmet serenitat, positivisme i facilita la meditació per alleujar l'estrès i l'equilibri del chakra. Ideal per escoltar mentre treballes a l'ordinador.\nLa Consagració de la Primavera de Stravinsky és una composició musical que es va estrenar l'any 1913 a París i que va provocar un escàndol perquè el públic no la va entendre per massa innovadora. A mi em recorda música de pel·lícula de Hitchcock.\nL'obra, que està dividida en dues parts, l'adoració de la Terra i el sacrifici, descriu un salvatge ritual pagà de primavera en què uns ancians asseguts en cercle observen la dansa que precedeix la mort de la jove que s'ofereix com a sacrifici al déu de la Primavera, amb l'objectiu de guanyar la seva benvolença.\nLa consagració de la primavera, Stravinsky (Part 1, Adoració de la Terra)\nLa consagració de la primavera, Stravinsky (Part 2, El Sacrifici)\nPositivity Radio *


Estàndard de temps - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEstàndard de temps\nUn estàndard de temps és una especificació per a mesurar el temps: bé la mesura a la qual passa el temps, o punts en el temps, o tots dos. En l'actualitat, diverses especificacions de temps han estat oficialment reconegudes com a estàndards, on antigament eren assumptes del costum i la pràctica. Un exemple d'un tipus d'estàndard de temps pot ser una escala de temps, que especifíca un mètode per al mesurament de divisions de temps. Un estàndard per al temps civil pot especificar tant intervals de temps com l'hora del dia.\nEls mesuraments estandarditzats de temps es fan usant un rellotge per explicar els períodes d'alguns canvis cíclics, que poden ser els canvis d'un fenomen natural o d'una màquina artificial.\nHistòricament, els estàndards de temps es basen sovint en el període de rotació de la Terra. Des de finalitats del segle XVII fins al segle XIX es va donar per descomptat que la taxa de rotació diària de la Terra era constant. Les observacions astronòmiques de diversos tipus, incloent els registres d'eclipsis, estudiats al segle XIX, van aixecar les sospites que la taxa a la qual la Terra gira està disminuint gradualment i també mostra irregularitats a petita escala, la qual cosa va ser confirmat al segle XX. Els estàndards de temps basats en la rotació de la Terra van ser reemplaçats (o inicialment complementats) per a ús astronòmic a partir de 1952 amb un temps d'efemèrides estàndard basat en la període orbital de la Terra i en el moviment de la Lluna. La invenció en 1955 de rellotge atòmic de cesi ha conduït a la substitució dels estàndards de temps antics i purament astronòmics, per a la majoria dels propòsits pràctics, pels estàndards de temps més recents basats totalment o parcialment en el temps atòmic.\nDiversos tipus de segons i dies s'utilitzen com l'interval de temps bàsic per a la majoria de les escales de temps. Altres intervals de temps (minuts, hores i anys) es defineixen generalment a partir d'aquests dos.\n1 Estàndards de temps basats en la rotació de la Terra\n2 Estàndards de temps per als càlculs de moviment dels planetes\n3 Estàndards de temps construïts\nEstàndards de temps basats en la rotació de la Terra[modifica]\nTemps solar veritable es basa en el dia solar, que és el període entre un migdia solar (pas del Sol real a través d'un meridià) i el següent. Un dia solar és d'aproximadament 24 hores de temps mitjà. A causa que l'òrbita de la Terra al voltant del sol és el·líptica i a causa de l'obliqüitat relativa de l'eix de la Terra per al plànol de l'òrbita (la eclíptica), el dia solar aparent varia unes poques dotzenes de segons per damunt o per sota del valor mitjà de 24 hores. A mesura que la variació s'acumula en unes poques setmanes, hi ha diferències tan grans com de 16 minuts entre el temps solar veritable i el temps solar mitjà (veure Equació de temps). No obstant això, aquestes variacions s'anul·len al llarg de l'any. Hi ha també altres pertorbacions tals com l'oscil·lació de la Terra, però aquestes són de menys d'un segon a l'any.\nTemps solar mitjà va ser originalment el temps solar veritable corregit per l'equació de temps. El temps solar mitjà es deriva de vegades, especialment en el mar per a finalitats de navegació, mitjançant l'observació del temps solar veritable i després afegint-li una correcció de càlcul, l'equació de temps, la qual cosa compensa les dues irregularitats conegudes, causades per l'excentricitat de l'òrbita de la Terra i l'obliqüitat de l'equador de la Terra i l'eix polar a la eclíptica (el qual és el plànol de l'òrbita de la Terra al voltant del sol).\nTemps sideral és el temps per als estels. Una rotació sideral és el temps que triga la Terra a fer un volt pel que fa als estels, aproximadament 23 hores 56 minuts 4 segons. Per a treballs de precisió astronòmica en terra, era habitual observar el temps sideral en lloc de l'hora solar per mesurar el temps mitjà solar, a causa que les observacions d'estels "fixos" podien ser mesurades i reduïdes amb major precisió que les observacions del sol (malgrat la necessitat de fer diverses petites compensacions, la refracció, l'aberració, la precisió, nutación i moviment propi). És ben sabut que les observacions del Sol constitueixen obstacles importants per a l'assoliment de la precisió en la mesura. En el passat, abans de la distribució de senyals horaris precisos, era part de la rutina de treball en qualsevol observatori l'observar els temps siderals de pas pel meridià de "estels seleccionats" (amb posició i moviment coneguts), i utilitzar aquests per corregir els rellotges de funcionament de l'observatori local de temps sideri mitjà; però avui dia el temps sideral local és normalment generat per ordinador, basant-se en senyals de temps.\nTemps mitjà de Greenwich (GMT) va ser originalment el temps mitjà deduït de les observacions meridianas preses en el Real Observatori de Greenwich. El meridià principal d'aquest observatori va ser triat en 1884 per la Conferència Internacional del Meridià com el primer meridià. GMT, ja sigui per aquest nom o com el "temps mitjà de Greenwich", solia ser un estàndard de temps internacional, però ja no és així; va passar a cridar-se inicialment en 1928 com a Temps Universal (UT) (en part com a resultat de les ambigüitats derivades del canvi de la pràctica de començar el dia astronòmic en la mitjanit en comptes d'al migdia, adoptat l'1 de gener de 1925). La versió redefinida més actual de UT, UT1, segueix sent en realitat el temps mitjà de Greenwich. El temps mitjà de Greenwich és encara el temps legal en el Regne Unit (a l'hivern, i una vegada ajustat una hora per a l'horari d'estiu). Però el temps universal coordinat (UTC) (una escala basada en el temps atòmic en el qual es manté sempre dins de 0,9 segons de UT1) és d'ús comú actual en el Regne Unit i el nom GMT és sovint erròniament utilitzat per referir-se a ella.\nTemps Universal (UT) és una escala de temps basada en el dia solar mitjà, que es defineix per ser el més uniforme possible malgrat les variacions en la rotació de la Terra.\nUT0 és el temps de rotació d'un lloc particular d'observació. S'observa com el moviment diürn dels estels o de fonts extraterrestres de ràdio.\nUT1 es calcula mitjançant la correcció de UT0 per l'efecte del moviment polar en la longitud del lloc d'observació. Això varia d'uniformitat a causa de les irregularitats en la rotació de la Terra.\nEstàndards de temps per als càlculs de moviment dels planetes[modifica]\nEl Temps d'efemèrides i altres escales de temps successores que es descriuen a continuació, han estat destinades per a un ús astronòmic, per exemple en els càlculs de moviments planetaris, amb finalitats d'uniformitat, incloent en particular, la llibertat de les irregularitats de rotació de la Terra. Algunes d'aquestes normes són exemples d'escales de temps dinàmic i/o d'escales de temps coordinat.\nTemps d'efemèrides (ET) va ser de 1952 a 1976 un nivell d'escala de temps oficial de la Unió Astronòmica Internacional. Era una escala de temps dinàmic basat en el moviment orbital de la Terra al voltant del Sol, del que es deriva la segona efemèrides definida com una fracció de l'any tropical. Aquesta segona efemèrides era l'estàndard per al segon SI des de 1956 fins a 1967, i va ser també la font per al calibratge del rellotge atòmic de cesi. Aquest temps d'efemèrides estàndard era no relativista i no complia amb les creixents necessitats de la relativitat de les escales de temps coordinat. Va ser usat en els almanacs i efemèrides planetàries oficials des de 1960 fins a 1983 i va ser reemplaçat en els almanacs oficials de 1984 i següents, per les digitalment integrades Jet Propulsion Laboratory Development Ephemeris DE200 (basades en l'escala de temps coordinat relativista de JPL Teph).\nEstàndards de temps construïts[modifica]\nTemps Atòmic Internacional (TAI) és la principal norma internacional de temps pel qual es calculen altres estàndards de temps, inclòs UTC. TAI és mantinguda pel OIPM (Oficina Internacional de Pesos i mesures) i es basa en la conjunció de molts rellotges atòmics a tot el món, cadascun corregit per efectes ambientals i relativistes.\nTemps universal coordinat (UTC) és una escala de temps atòmic dissenyada per aproximar-se a l'horari universal. UTC difereix de TAI per un nombre enter de segons. UTC es manté dins de 0,9 segons de UT1 per la introducció de passos d'un segon a UTC, el "segon intercalar". Fins avui aquests passos sempre han estat positius.\nFus horari o Temps civil en una regió es desvia una quantitat fixa, en general un nombre enter d'hores, d'algun tipus de temps universal, ara generalment UTC. El desplaçament es tria de manera que un nou dia comença aproximadament mentre que el sol està en el punt més baix. Com a alternativa, la diferència no és realment fixa, sinó que canvia dues vegades a l'any una quantitat rodona, en general una hora; veure horari d'estiu.\nRellotge controlat per ràdio\n↑ Abans de l'època de John Flamsteed, es creia àmpliament que la rotació de la Terra va tenia variacions estacionals comparables en grandària amb el que ara es coneix com equació de temps.\n↑ Ver H A Harvey, "The Simpler Aspects of Celestial Mechanics", in Popular Astronomy 44 (1936), 533-541.\n↑ A E Roy, D Clarke, 'Astronomy: Principles and Practice' (4th edition, 2003) at p.89.\nEl Temps en Astronomia\nPer què un minut es divideix en 60 segons i una hora en 60 minuts?\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Estàndard_de_temps&oldid=20835956»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 feb 2019 a les 17:04.


«El futur del tractament del càncer d'ovari és esperançador» | NacióTarragona\nEntrevista: Dia Mundial del Càncer d'Ovari\nL'oncòloga Maria Masvidal explica com prevenir, notar i tractar els tumors als ovaris\nper NacióTarragona , 8 de maig de 2020 a les 12:50 |\nLa doctora Maria Masvidal a l'hospital Sant Joan de Reus | LCC\nAquest 8 de maig és el Dia Mundial del Càncer d'Ovari, la principal causa de mort per càncer ginecològic a Catalunya. La seva detecció no és fàcil, ja que no presenta gaires símptomes, i en la majoria d'ocasions es detecta en fases avançades. És per això que hi ha moltes investigacions centrades en aquest tipus de tumor desconegut, algunes de les quals són molt esperançadores.\nLa doctora Maria Masvidal, metgessa adjunta d'oncologia mèdica de l'Hospital Universitari Sant Joan de Reus explica, amb la col·laboració de la Lliga Contra el Càncer de Tarragona i Terres de l'Ebre, quins són els factors de risc, com detectar-lo i tractar-lo.\n- Quina és la situació actual del càncer d'ovari?\n- El càncer d'ovari, ara mateix, és la principal causa de mort per càncer ginecològic. Per això, és el tumor ginecològic on es realitza més recerca. Els últims anys, el càncer d'ovari ha experimentat un canvi important en la seva evolució amb la incorporació de noves estratègies de tractament, que permeten, avui en dia, allargar la supervivència i tenir com a objectiu cronificar la malaltia.\n- A qui acostuma a afectar més?\n- El pic d'edat del diagnòstic acostuma a ser entre els 60 i els 70 anys. La majoria es diagnostiquen en fases avançades i això es deu a l'absència de símptomes específics a l'inici de la malaltia i a l'absència de mètodes de detecció precoç.\n- Quins són els factors de risc que poden desenvolupar aquest càncer?\n- El càncer d'ovari no té uns factors de risc ben definits. Es coneix la relació del càncer d'o-vari amb alguns factors hormonals i relacionats amb la reproducció: tenir fills, la lactància materna i la presa d'anticonceptius orals apunten a una disminució del risc, així com la pràctica d'activitat física. El tabac augmenta el risc d'un subtipus de càncer d'ovari poc freqüent: el mucinós.\nAproximadament el 20% dels càncers d'ovari són hereditaris, la majoria d'ells associats a mutacions en els gens BRCA 1 i BRCA 2.\n- Què podem fer per evitar-lo?\n- Donat que és un tumor sense uns factors de risc clarament establerts, és difícil prendre mesures preventives. En dones portadores de la mutació BRCA es recomanen exercicis dels ovaris i de les trompes de manera preventiva entorn dels 35 - 40 anys, reduint el risc de càncer d'ovari fins a un 80% en aquests casos.\n- Amb quins símptomes ens hem de posar en alerta?\n- Tal com hem comentat, els tumors d'ovari no solen presentar símptomes en etapes inici-als. Els símptomes solen aparèixer quan el tumor ja ha començat a entendre's per la cavitat abdominal podent causar dolor abdominal, augment del perímetre abdominal per acumulació de líquid a l'abdomen amb sensació de plenitud i molèsties, pèrdua d'apetit i/o cansament.\n- Quins tractaments s'utilitzen per tractar la malaltia?\n- Quan la malaltia està localitzada en l'àmbit de l'abdomen, s'intenta fer un tractament amb intenció curativa. La cirurgia reglada de càncer d'ovari és el pilar fonamental del tractament i el seu objectiu és poder ressecar tota la malaltia visible. D'entrada, moltes vegades no és viable una cirurgia completa i cal començar amb tractament de quimioteràpia per tal de poder reduir el volum de la malaltia. Després de la cirurgia, excepte tumors molt localitzats, es completa el tractament amb quimioteràpia de manera complementària.\n- I amb els que no són operables?\nEn tumors no operables, l'estratègia és convertir-los en malalties cròniques combinant tractaments quimioteràpics amb nous fàrmacs que actuen interferint, en diferents punts, en el creixement de les cèl·lules tumorals com són: el antiangiogènics, els inhibidors de la PARP o els tractaments hormonals. També és molt important valorar sempre la possibilitat de realitzar tractament dins d'un assaig clínic.\n- Hi ha algun programa de cribratge per al càncer d'ovari?\n- Avui en dia no hi ha cap programa de cribratge pel càncer d'ovari que hagi demostrat impacte en la supervivència, per la qual cosa no n'hi ha cap d'establert.\n- Com veus el futur més immediat respecte al càncer d'ovari?\n- Estem en un moment molt esperançador pel que fa al futur del càncer d'ovari. En els últims anys s'han aprovat nous fàrmacs que estan donant molt bons resultats, altres estan en procés d'aprovació i també hi ha moltíssims assajos clínics en marxa, en cerca de noves estratègies de tractament. Estem vivint un canvi molt positiu pel que fa a l'evolució d'aquesta malaltia i les pacients cada vegada viuen més i amb més qualitat de vida.\n- Amb què et quedes de la teva professió?\nÉs una professió molt humana. Es viuen emocions molt intenses: moments de màxima alegria però també de màxima tristesa, que has d'aprendre a gestionar. Acompanyar a les pacients en malalties d'aquest tipus fa que s'estableixi un vincle molt proper i especial, fent que sigui una feina molt satisfactòria tant en l'àmbit personal com en l'emocional. Dia a dia aprens a viure i valorar les coses d'una altra manera. Em quedo amb l'agraïment i l'estima de totes les pacients, també amb les llàgrimes i la tristesa quant tenim una mala notícia, però, sobretot, amb els moments de màxima felicitat quan les coses van bé!\nSocietat, hospital Sant Joan de Reus, càncer d'ovaris, sanitat, càncer, salut, oncologia


Mira què fem a Cicle Superior!: de desembre 2017\nTots els alumnes i els mestres de Cicle Superior us desitgem unes Bones Festes i un feliç Any Nou 2017.\na divendres, de desembre 22, 2017 Cap comentari:\nEls dies 13 i 20 de desembre els alumnes de 6è han visitat, El Vapor Buxeda Vell.\nAvui dia 19 de desembre, hem anat a visitar i a provar la pista coberta d’atletisme de Catalunya. És l’única pista coberta d’atletisme que hi ha a Catalunya, la sisena d’Espanya alhora que la millor en qualitat, i una de les millors pistes cobertes d’atletisme de tot Europa.\nNADAL I RECOLLIDA D'ALIMENTS\nDurant aquesta setmana els alumnes de Cicle Superior han anat a la capella a fer una petita celebració i a donar aliments que aniran destinats a diferents entitats de la ciutat que ho necessitin.\na dilluns, de desembre 18, 2017 Cap comentari:


El gerent de la XAL plega després que denunciessin a Antifrau el nou càrrec que havien creat per ell - El triangle\nXavier Escribà ha enviat una carta als treballadors de la Xarxa Audiovisual Local on afirma que “la burocràcia administrativa ha accelerat aquest comiat”\nXavier Escribà, votant JxCat a les eleccions del 14 de febrer\nEl gerent de la Xarxa Audiovisual Local (XAL), Xavier Escribà Vivó, ha enviat, aquest dijous 1 de juliol, una carta als treballadors d’aquesta entitat, que gestiona els mitjans de comunicació de la Diputació de Barcelona, on anuncia que deixa el càrrec. Els estatuts de la XAL fixen, al seu article 18, que els gerents poden estar un màxim de vuit anys exercint aquesta funció: “Els períodes de contractació no podran excedir de quatre anys i podrà ser renovat només una vegada per un màxim de quatre anys més”. La XAL, però, va decidir crear un càrrec fet a mida per ell perquè continués formant part de l’estructura directiva de l’empresa: “Cap de l’àrea d’Economia i Gestió dels Serveis Generals a la Xarxa Audiovisual Local SL”.\nEra un càrrec que, per les condicions que requeria, era evident que estava pensat per ell, però la convocatòria del concurs per ocupar-lo va ser denunciada a l’Oficina Antifrau i això ha forçat la decisió d’Escribà de marxar de la XAL. Es tractava d’una plaça d’una àrea que no existia a l’actual organigrama. A les bases de la convocatòria s’especificaven les condicions que havia de complir aquest nou “cap de servei” i eren extremadament concretes. En una primera fase d’acceptació de currículums de possibles candidats es fixava com a un dels mèrits principals el “temps de serveis efectius prestats a la XAL en llocs relacionats amb la gerència, direcció, planificació econòmica i/o contractació i/o similars”. Per aquest apartat un candidat podia aconseguir fins a 30 punts. Només passaven aquesta primera fase els candidats que superessin els 25 punts. Els que aconseguissin superar el primer tall haurien de presentar una memòria “del que consideri millor projecte de gestió, planificació econòmica, millora empresarial i/o similar relacionat amb els àmbits a desenvolupar en el lloc a cobrir”. Una prova que no havia de resultar gens complicada per qui ha estat en la direcció de l’empresa els darrers vuit anys.\nEl tràmit continuava per als candidats que superessin la fase anterior amb una entrevista. En aquesta ocasió sobre “les tasques a desenvolupar al lloc a cobrir”, com àmbits d’actuació de la XAL, marc d’actuació en el sector audiovisual i sobre normatives de contractació pública, econòmica i financera, comptable i laboral. Tot aquest procés, a més a més, estaria supervisat per un tribunal avaluador integrat per un representant de la Diputació, el cap de l’àrea d’estratègia de la XAL (de l’actual equip de direcció del qual n’ha format part Escribà), un responsable dels serveis jurídics i el cap de recursos humans de la XAL (que, segons l’organigrama, és un subordinat de l’actual gerent). L’única possibilitat que hi havia que Xavier Escribà no obtingués el càrrec és que no es presentés. Tenia temps fins el dia 27 de maig. L’altre possibilitat, que ni la XAL ni Escribà havien contemplat, era la denúncia de la creació del càrrec a l’Oficina Antifrau.\nEn el comiat dels treballadors, Escribà acaba demanant disculpes per no haver-se adreçat individualment a cada un d’ells, “però la burocràcia administrativa ha accelerat aquest comiat”. Alguna cosa més que la burocràcia ha influït en la seva marxa d’una entitat a la qual va arribar de la mà de Francesc Pena, quan Convergència Democràtica es va fer amb la presidència de la Diputació. Una de les seves primeres actuacions va ser firmar els acomiadaments dels periodistes considerats progressistes de l’emissora de ràdio de la corporació provincial. És un home vinculat a la línia més fanàtica de JxCat, com es constata veient el seu perfil de Twitter, encapçalat per una imatge dels dirigents independentistes presos i els fugits de la justícia, amb un rètol en anglès demanant-ne la llibertat. Retuiteja sistemàticament els missatges de Carles Puigdemont, José Antich, Lluís Llach, Joan Canadell o el Consell per la República Catalana. Ara, mentre la XAL busca un nou gerent, s’haurà de buscar una altra feina. El seu avalador, Francesc Pena, es mou pels departaments de Comunicació del partit JxCat i del seu grup al Parlament i aspirava a ser secretari de Difusió de la Generalitat, càrrec que no ha obtingut. JxCat busca ara col·locació per tots dos.\nPrevJugar al escondite


L'executiva local del PDeCAT a Tossa de Mar dimiteix en bloc i es dona de baixa\nBarcelona. Dissabte, 5 de setembre de 2020. 22:43\nActualitzat Dissabte, 5 de setembre de 2020. 22:44\nL'executiva local del PDeCAT a Tossa de Mar ha presentat la seva dimissió en bloc després de valorar els desacords entre la formació liderada per David Bonvehí i Junts per Catalunya. En reunió aquesta setmana, tant el president local, Josep Esteve, com la resta de l'executiva van acordar també donar-se de baixa del partit.\nSegons l'executiva, a banda dels líders locals també s'han donat de baixa uns 50 associats més a la ciutat, sobre un total de 70. En un comunicat, els dimissionaris han assegurat que "bona part" de l'executiva i alguns afiliats s'han sumat al projecte encapçalat per Carles Puigdemont.\nEsteve ha encoratjat a tots els associats a "retrobar-se per aconseguir la independència de Catalunya" i els ha agraït la feina feta. Aquesta dimissió arriba 24 hores després de l'última, que va ser per part de la direcció del partit a Barcelona comarques.\nCrisi Govern El PDeCAT donarà suport al Govern "amb condicions" El Nacional


L'organització assegura que es mantindran les distàncies de seguretat i d'higiene en tot moment\n2 min. Barcelona 28/10/2020 16:23\n651x366 Una edició anterior de la Fira de Santa Llúcia / PERE VIRGILI Una edició anterior de la Fira de Santa Llúcia / PERE VIRGILI\nLa tradicional Fira de Santa Llúcia se celebrarà enguany del 27 de novembre al 23 de desembre però amb moltes restriccions. Això és el que explica l'organització d'aquesta cita històrica i molt estimada per als barcelonins. tot i que el seu president. Albert Deulofeu, reconeix que "és un any en què no es poden fer gaires previsions". "Ara mateix estem treballant, i molt, amb l'escenari que obrirem la fira i tot anirà bé, però el context actual no és fàcil i caldrà veure com evoluciona".\nAra per ara, el seu pla és organitzar una fira de dimensions més reduïdes del que és habitual: si l'any passat hi havia 282 paradistes, enguany n'hi haurà 130. "Molts no han volgut venir perquè no volen córrer riscos", reconeix Deulofeu. Així, la separació entre parades serà molt més gran i els passadissos més amples per evitar aglomeracions. A més, hi haurà controls a l'accés de la fira i un límit de gent –el Procicat marca 2,5 metres per persona– que causarà esperes per entrar quan s'hi arribi.\n"Les activitats paral·leles també es faran, però tindran una zona perimetrada i separada i on hi haurà un altre control d'accés", explica el president, que reconeix que és un any difícil però confia que al final la fira es podrà celebrar.


11ª Festibity – La gran Festa de les tecnologies | inLab FIB\n11ª Festibity – La gran Festa de les tecnologies\nEnviat per Vanessa Büsing el Dm, 14/05/2013 - 11:30\nCom cada any, FIB Alumni i la UPC van organitzar la gran festa de les tecnologies de la informació i comunicació, la Festibity. Va tenir lloc el 25 d'abril, a l'edifici DHUB de Barcelona i aquest any la temàtica eren les Smart Cities.\nUn debat sobre les Smart Cities, la seva implantació en les nostres ciutats i les millores que poden aportar a la nostra societat, on van participar personalitats rellevants en la matèria com la Pilar Conesa (fundadora d'Anteverti i directora de l'Smart City Congress) va ser seguit per la secció de mencions, en la que es premià el treball i la trajectòria de diferents professionals. Les modalitats són:\nMenció Honorífica: reconeixement a una persona, empresa o entitat que s'hagi distingit en la seva trajectòria per una contribució a les TIC de forma significativa.\nMenció a la Iniciativa TIC: reconeixement al projecte d'una empresa que s'hagi distingit darrerament en el camp de les TIC.\nLa Menció FIB va ser per al professor Jaume Barceló, col·laborador de l'InLab en projectes de transport i TIC (com In4mo), pel seu treball durant la seva carrera professional a la FIB.\nAquest any FIB Alumni ha organitzat per primera vegada el concurs FIB Apps, un concurs orientat a l'entorn universitari i recolzat per la Mobile World Capital, que promou el desenvolupament per a plataformes mòbils. La temàtica van ser les Smart Cities coincidint amb la de la Festibity. El concurs va tenir molt de ressò tant a nivell nacional com internacional i es van presentar molts candidats amb aplicacions de molta qualitat. El guanyador va ser CLAP, una aplicació desenvolupada a l'Escola Audiovisual Gobelins de París que permet fer un recorregut turístic d'una ciutat a través d'una pel·lícula.\nLes Smart Cities és un tema que ara mateix està tenint molt auge, a l'inLab tenim cada vegada més projectes relacionats amb aquesta matèria, algunes de les nostres àrees de treball són:\nSimulació d'eficiència energètica d'edificis (EeB) i de transport: amb el projecte en curs NZEB: OptiSim in Sustainability, liderat pel professor Pau Fonseca.\nAplicacions contextuals per a l'esport i la salut: amb els projectes en curs SkiTraces, liderat per Antoni Guasch i Jaume Figueras, i CityWalking liderat per Jaume Figueras.\nParticipació ciutadana: amb el projecte e-Catalunya\nSmart Mobility: amb el projecte In4Mo\nAplicacions per la gestió activa i la informació del trànsit: amb el projecte en curs Modelització, simulació i anàlisi del sistema de transport amb AGV d'Almirall, liderat per Antoni Guasch i Josep Casanovas.\nDes de l'Inlab vam col·laborar en el desenvolupament de la web de la 11a Festibity (www.festibity.cat) i amb la dinamització de l'acte abans, durant i després a les xarxes socials.\nLa festa de les tecnologies de la informació no només serveix per premiar la feina dels professionals sinó que a més, serveix per establir relacions entre ells, donant la possibilitat de conèixer i fer networking amb gent que treballa en el mateix entorn que nosaltres i permetent establir sinergies.\nPredicció d'ocupacions en el transport públic per carretera\nTransport de l’alumnat dels Centres d’Educació Especial de Barcelona\nAplicació de Tecnologia al Transport Especial (ATTE)\nResearch on the 3I (Inclusive, Integrated, Intelligent) framework of City Operating System\nDesenvolupament de Serveis per a FASTPRK2\nCarGuard: Comunicant mòbils amb automòbils\nSEAT cedeix un vehicle a l'inLab de la UPC-FIB per a projectes d'innovació\nTraffic Simulation Lifetime Achievement premi guanyat per el Dr. Jaume Barceló\nEl problema de la predicció del trànsit


Ciutat TOTS __BALEARES__ MAHON __CADIZ__ ALCALA DEL VALLE EL GASTOR GRAZALEMA OLVERA SETENIL DE LAS BODEGAS ZAHARA DE LA SIERRA __CORDOBA__ CÓRDOBA __MALAGA__ ALGATOCIN ALMARGEN ALPANDEIRE ARRIATE ATAJATE BENADALID BENALAURIA BENAOJAN CAÑETE LA REAL CAMPILLOS CARTAJIMA CORTES DE LA FRONTERA CUEVAS DEL BECERRO EL BURGO ESTEPONA FARAJAN GENALGUACIL IGUALEJA JIMERA DE LIBAR JUBRIQUE JUZCAR MANILVA MARBELLA MONTEJAQUE PARAUTA RONDA SERRATO YUNQUERA __SEVILLA__ ALMENSILLA\nTOTS __BALEARES__ MAHON __CADIZ__ ALCALA DEL VALLE EL GASTOR GRAZALEMA OLVERA SETENIL DE LAS BODEGAS ZAHARA DE LA SIERRA __CORDOBA__ CÓRDOBA __MALAGA__ ALGATOCIN ALMARGEN ALPANDEIRE ARRIATE ATAJATE BENADALID BENALAURIA BENAOJAN CAÑETE LA REAL CAMPILLOS CARTAJIMA CORTES DE LA FRONTERA CUEVAS DEL BECERRO EL BURGO ESTEPONA FARAJAN GENALGUACIL IGUALEJA JIMERA DE LIBAR JUBRIQUE JUZCAR MANILVA MARBELLA MONTEJAQUE PARAUTA RONDA SERRATO YUNQUERA __SEVILLA__ ALMENSILLA\nPis tipus dúplex - Ronda (Centro)\nÀtic - Ronda (La Harinera)\nPis - Ronda (Barrio S.Francisco)\nXalet - Arriate , Superfície Construïda 310m2, 600m2, 3 Habitacions, 3 Banys, piscina.\nPis - Arriate , Superfície Construïda 65m2, 22m2, 3 Habitacions, 1 Banys.\nPis - Ronda (Centro) , Superfície Construïda 134.86m2, 4 Habitacions, 1 Banys, Ascensor.\nPis - Ronda (Olivar De Las Monjas) , Superfície Construïda 90m2, 3 Habitacions, 1 Banys, Ascensor, Tot Exterior.\nPis - Ronda (Centro) , Superfície Construïda 50m2, 1 Habitació , 1 Banys, Ascensor.\nPis - Ronda (Avenida Málaga) , Superfície Construïda 100m2, 3 Habitacions, 2 Banys, Ascensor.\nPis - Ronda (Avenida Málaga) , Superfície Construïda 100m2, 4 Habitacions, 2 Banys, Ascensor.\nCasa - Arriate (CENTRO) , Superfície Construïda 80m2, 2 Habitacions, 1 Banys.\nCasa de camp - Ronda (Pilar De Cartajima) , Superfície Construïda 50m2, 2 Habitacions, 1 Banys, piscina.\nCasa - Ronda (Barrio S.Francisco) , Superfície Construïda 95m2, 3 Habitacions, 1 Banys.\nCasa - Ronda (La Planilla) , Superfície Construïda 85m2, 200m2, 3 Habitacions, 1 Banys.


Barra de ballet mòbil doble amb bases de ferro Maurice | Dinamica Ballet Barra de ballet mòbil doble amb bases de ferro Maurice | Dinamica Ballet\nBarra de ballet doble amb bases de ferro colat Maurice\nby Bernat Gascon | juny 8, 2014 | Productes\nLa barra de ballet mòbil Maurice és el model premium de Dinàmica Ballet. Compta amb dues barres de fusta i gràcies a les seves bases de ferro colat assegura una gran estabilitat, similar a un conjunt fix.\nFàcil de desplaçar\nLes seves bases tenen a banda i banda unes rodes petites molt resistents que permeten a un sol usuari moure la barra de ballet en la direcció desitjada. Un cop en posició, el seu disseny intel·ligent assegura que les rodes no toquin el terra perquè això no afecti l’estabilitat del conjunt. Els límits i les rodes de goma permeten moure la barra de ballet amb facilitat sense danyar o marcar els sòls.\nAvantatges de les barres de fusta\nEl conjunt de dansa MAURICE està compost per dues barres de fusta que li permeten tenir la flexibilitat que una barra metàl·lica no pot oferir. Les barres són resistents i de llarga durada, sense envernissar per a poder millorar la subjecció deñ ballarí. Les vores són llises per evitar fer-se mal.\nLa barra de ballet mòbil MAURICE ha estat dissenyada per aguantar moltes hores de pràctica. Està composta per bases de fosa de ferro, columnes i suports d’acer acabades en color plata que li donen una excel·lent protecció. Les barres de fusta es subjecten pels suports sense ser cargolades evitant qualsevol tipus de forat que pugui causar danys a la fusta. Tot això permet un fàcil muntatge i desmuntatge, facilitat en el seu emmagatzematge i transport.\nCodi de producte: 30590022 barra de 2 metres\nCodi de producte: 30590021 barra de 3 metres\nSuports i bases d’acer acabats en color plata\nBases de ferro colat\nBarres de fusta de pi melis allisades sense envernissar de 2m o 3m de 40mm de diàmetre.\nRodes de goma d’alta densitat\nAltura barres: 83 y 105,5 cm.\nDistància entre barres: 19 cm.\nDiàmetre de les barres: 40 mm.\nMides base: 41 x 25 x 7 cm.\nPes total: 70 kg (o 72 kg amb les barres de 3 m).\nLongitud estàndard de las barres: 2 m o 3 m.\nLa columna i la base es lliuren muntades:\nPosa dempeus les dues columnes i situa-les una al costat de l’altra. Afluixa els cargols de la platina inferior i superior d’ambdós suports. Introdueix una de les barres de fusta entre les platines del suport inferior d’ambdues columnes. Recomanem que la barra de fusta sobresurti entre 20 i 30 centímetres de la part exterior de les platines. Ajusta amb la clau allen tots els cargols assegurant-te que la barra de fusta queda perfectament fixada a l’interior de la pletina. Repeteix el el procés amb la segona barra en les platines superiors:\nPer traslladar el conjunt, situa’t a la part central de la barra i inclina el conjunt 45° fins que les rodes es recolzin completament en el terra. Estira-la amb suavitat intentant que les dues columnes es desplacin simultàniament, així evitaràs crear tensió sobre la barra de fusta.


Els Visas: ARESTA EST\nComença una setmana que pot ser molt interessant. Hem quedat amb el Joan (que és un gran coneixedor de la zona) en fer una campanya d’escalades per la Catalunya Nord.\nPer mi és una zona quasi desconeguda, he visitat molt poc la zona , tot al contrari que ell.\nLa primera proposta ens portarà a la Dent d’Orlu, per la seva vessant Est.\nSortim de Font Romeu on tenim la família i baixem a Puigcerdà, a partir d’aquí farem el viatge amb en Lluis i el Josep.\nQuan arribem al pàrquing ja hi ha tres cotxes aparcats, esperem que no estiguin a la nostre via, (ho dubtem perquè no és una via de consum massiu) Ara ens queda fer una aproximació dura , en pujada continuada fins el coll d’Egua que ens costarà una hora aproximadament i a partir d’aquí tot baixada fins el peu de via.\nMentre anem baixant per acostar-nos al ràpel que ens deixa a la feixa on comença la via ja veiem diferents cordades repartides per les parets.\nPer fi arribem al peu de la via i ens acomiadem dels companys, ells que estan molt més forts s’han plantejat l’objectiu de la via Itinerance, situada just a la dreta de la nostre i que comparteix els darrers llargs amb la nostre per arribar al cim.\nNosaltres comencem el nostre objectiu, l’Aresta Est i els principis no son gaire engrescadors, un parell de tirades amb molta herba fins arribar a l’aresta pròpiament dita. A partir d’aquí, cal tenir intuïció per trobar el camí adient donat que a les tirades quasi no hi ha equipament i al ser una aresta tan ample no es fàcil de trobar. Per sort hem anat trobant les reunions i la progressió ha estat força rapida.\nA la part final intuïm que els companys ja ens hauran superat. Tan sols a mitja via ens hem vist un moment a la distancia, però quan fem la tirada que enllaça amb les altres vies, els veiem just sota nostre.\nAra ja més tranquils anem fent metres fins arribar al cim.\nL’escalada no ha estat cap meravella, (com diu el Joan, no és la millor via per conèixer aquesta vessant) però ha estat una escalada interessant, l’únic factor a tenir en compte és la calor que hem passat, tot i a l’altura que estem escalant, la calor ens a castigat durant tot el recorregut i als darrers llargs és feia pesat seguir.\nAra tan sols resta desfer el camí de pujada i tornar al cotxe.\nAquesta vegada ha estat impossible fer una ressenya de la via, anar fins un lloc on poder fer una foto de l’itinerari és molt complicat i he preferit incorporar la ressenya que portàvem de referent. Si algun dia vaig per un lloc on tingui bona perspectiva de la paret , ja la faré.\nAra a descansar perquè resten tres dies d’activitat amb una exigència física important.\nPublicado por Els Visas en dimarts, de juliol 31, 2018


Teclat digital autònom per a control d'accessos o portes. Posseïx il·luminació amb LEDS i poden programar-se fins a 56 codis d'usuari.\nLector de proximitat per a targeta, clauer o biomètrics per a empremta dactilar. Incorpora una xiuletada per un avís acústic. És apte per a exteriors i anti-vandálic.\nLes targetes de proximitat estan codificades per a l'accés dels usuaris a la instal·lació. És possible la personalització directa mitjançant impressores específiques o mitjançant targetes adhesives.\nEls panys electromecànics són aquells que es troben controlats a través d'un element elèctric d'accionament. Quan el control d'accessos dóna l'ordre d'activació, obre el pany per a deixar l'accés a la persona registrada.\nSoftware de gestió, monitoratge i variació de paràmetres. Només pot connectar-se un client a la base de dades . Permet editar i imprimir targetes amb codi de barres i banda magnètica.\nLector d'empremta dactilar. Verifica les empremtes dactilars en menys de 1 segon. Configurable des del panell de control sense necessitat de software auxiliar. Permet incorporar fins a 5.000 usuaris a la base de dades.\nCOMPTE-PERSONES I CONTROL D'AFORAMENTS\nEs tracta d'un sistema per al reconte de persones, de fàcil maneig i instal·lació, orientat a tot tipus d'instal·lacions, des del petit i mitjà comerç fins a grans superfícies, que requereixen dades que conten per al seu negoci, amb la finalitat de disposar d'una eina important en la presa de decisions. El software addicional permet l'anàlisi per a poder realitzar comparatives en la mateixa o entre diferents botigues.\nTerminal per a control horari i tasques del personal. Funciona mitjançant targetes o empremtes dactilars. Permet incorporar fins a 1.000 empleats. Un programa s'encarregarà de comunicar el PC amb la terminal i facilitarà informes sobre la presència i absència del personal, amb una mínima dedicació i sense necessitat de realitzar càlculs manuals.


PVC (Policlorur de vinil) « plastindrus\nPRFV (Polièster reforçat amb fibra de vidre)\nPVDF (Polifluorur de vinilidè)\n• Elevada resistència química: necessària pel permanent contacte amb material en descomposició, com així també elevada tolerància a substàncies altament alcalines i àcides.\n• Resistència a la corrosió: el tub de PVC és immune a gairebé tots els tipus de corrosió experimentats en sistemes de canonades subterrànies. Com el PVC és un no conductor, els efectes galvànics i electroquímics no existeixen en sistemes de canonades de PVC. El tub de PVC tampoc és danyat per atacs de sòls normals o corrosius. En conseqüència no són necessaris cap tipus de recobriment ni protecció catòdica quan s’usen tubs de PVC.\n• Resistència a l’atac biològic: el PVC mostra una excel · lent resistència a la degradació i / o deteriorament causat per acció de micro o macro-organismes. Entre els microorganismes podem esmentar fongs i bacteris, i entre els macroorganismes a les tèrmits i rosegadors.\n• Resistència a la intempèrie: quan són sotmesos permanentment a la radiació ultraviolada del sol, els tubs de PVC, en un temps extens, poden patir danys superficials, per la qual cosa es recomana emprar compostos especials per a aquest fi o protegir-los amb recobriments adequats.\n• Resistència a la tuberculització: incrustants solubles com ara el carbonat de calci no precipiten a les parets llises del tub de PVC, com ho fan amb altres materials. Com el PVC no es corroeix, no hi ha tuberculització per corrosió.\n• Resistència a l’impacte: el tub de PVC té una resistència a l’impacte superior a la majoria dels materials tradicionals i no tradicionals\n• Densitat: el PVC, igual que els altres materials termoplàstics es caracteritza pel seu baix pes específic, comparat amb la majoria dels materials utilitzats en la fabricació de tubs. Això permet obtenir un tub lleuger, sense que per això sigui feble.\n• Resistència a les càrregues superposades: els tubs de PVC són obtinguts per extrusió d’un compost rígid de PVC, però, i això és molt important, han de ser considerats com conductes flexibles des del punt de vista del disseny. Un tub flexible, es defineix com aquell que es deformarà almenys un 2% sense cap signe de dany. Aquesta flexibilitat li permet suportar les càrregues del sòl ja que al deformar transforma part de les càrregues verticals que actuen sobre ell, en càrregues horitzontals, les que són absorbides per la resistència passiva del sòl.\n• Característiques hidràuliques: les caigudes de pressió en tubs de PVC revelen que són un 30% menors que les corresponents a tubs d’acer o fosa que transporten cabal i igual diàmetre interior del tub. A més, en no haver formació d’incrustacions, no hi ha diferències en el càlcul entre canonades noves i en servei\n• No contaminant: les propietats del PVC ho fan atòxic, no migratori, és a dir que no reacciona amb els elements i compostos residents en els sòls, ni materials de construcció, aconseguint a més, que el material transportat, per cap motiu, contamini l’entorn .\n• Llarga vida útil: s’estima superior als 50 anys, en condicions normals d’ús.\n• Segellat hermètic: en les seves diferents formes d’unió.\n• Baix cost: considerant totes les propietats descrites i la seva elevada longevitat, el cost és ínfim.


Pallars Sobirà – ::. Green Pyrenees Slow Tourism .:: ::. Green Pyrenees Slow Tourism .::\n“PIRINEUS DE TOTS ELS RECORDS”\nOn es trobaran el llac més gran dels Pirineus, el llac de Certascan; el pic més alt de Catalunya, la Pica d’Estats; el poble habitat més alt de Catalunya, Rubió, i finalment, la Noguera Pallaresa, un dels millors rius d'Europa per a la pràctica d'esports en aigües braves. Tot això dins d'un entorn natural, incomparable i ben custodiat per la xarxa de parcs d'interès nacional, el Parc Natural de l’Alt Pirineu, Parc Nacional d’Aigüestortes i Estany de Sant Maurici, zones PEIN i reserva de Boumort.\nEnlluernats per la bellesa dels seus paisatges, no deixin de considerar la gran possibilitat de bons records en els allotjaments i restaurants que els proposaran activitats i una exquisita gastronomia amb un magnífic i càlid acolliment.\nOn podrà respirar aire pur i relaxar-se als millors hotels familiars, cases rurals, càmpings, albergs, refugis i qualsevol altre allotjament.\nPodrà gaudir d'excel·lents restaurants, catar vins d'autòctons i degustar la gran diversitat de productes ecològics. La cuina pallaresa és rica, d'alta qualitat i molt creativa, gràcies a l'entusiasme i innovació dels seus cuiners i al compromís dels seus restauradors que s'uneixen sota una associació, “La Xicoia” per seguir innovant amb la tradició de la cuina autèntica.\nEl Pallars Sobirà és la quarta comarca de major grandària de Catalunya i s'estén, de sud a nord, des del Congost de Collegats seguint el curs del riu Noguera Pallaresa i els seus afluents, fins a les valls d'Àneu, Cardós i Ferrera.\nEls municipis de la comarca són 15 (Alins, Alt Àneu, Baix Pallars, Espot, Esterri d'Àneu, Esteri de Cardós, Farrera, La Guingueta d'Àneu, Lladorre, Llavorsí, Rialp, Soriguera, Sort, Tírvia i Vall de Cardós). Agrupen uns 135 pobles repartits per les diferents valls que conflueixen fins al riu Noguera Pallaresa, que és la seva columna vertebral: vall d’Àssua, vall de Cardós, vall Ferrera, vall de Siarb, vall d’Àneu, entre altres.\nA la comarca es troba el major llac dels Pirineus, el de Certascan, i el cim més alt de Catalunya, la Pica d'Estats.\nLa major part del Pallars Sobirà compta amb diferents declaracions d'espai natural protegit, sent les més remarcables el Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici, el Parc Natural de l'Alt Pirineus, la Reserva Natural Parcial de la Noguera Pallaresa – Collegats i la Reserva Nacional de Caça de Boumort.\nÀrees i elements geogràfics més identificables\nParc Nacional d’Aigüestortes y Estany de Sant Maurici\nEmbassament de la Torrassa y Mollera de Escalarre\nLlac de Montcortés y Pla de Corts\nPractica l'esquí alpí, esquí nòrdic, raquetes de neu, skimo... I diverteix-te en snowparks, parques de neu, snow ratrac.\nPractica l'esquí en les diferents estacions com Espot, PortAiné, Tavascan, Baquèira-Beret.\nPedalea en una ruta amb bicicletes a Centre BTT Valls d'Àneu.\nGaudeix de la natura i vegetació en els camins del Parc Nacional d’Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.


Torna el Dakar amb Ginesta com a únic representant del Principat - El Periòdic d'Andorra\nTorna el Dakar amb Ginesta com a únic representant del Principat\nLlovera i España són baixa i Despres buscarà emportar-se la victòria amb el seu bugui de Mini\nPublicat el Divendres, 4 de gener de 2019 | 02:30 h\nCyril Despres prepara el Dakar al Rally du Maroc 2018 amb el seu bugui, aquest octubre. | Kin Marcin / Red Bull Content Pool\nAquest any, Andorra només comptarà amb un representant nacional al Dakar 2019, competició que es disputa íntegrament el Perú en una edició que només tindrà 10 etapes, a més d’un quilometratge diferent i una geografia en la qual el 70% serà d’arena i dunes. Avui comencen les verificacions administratives i tècniques, el dia 6 se celebrarà el podi i el parc tancat i el dia 7 es disputarà la primera etapa.\nPer tant, l’andorrà Jordi Ginesta buscarà sumar la seva 29a edició, en camions, fent tasques d’assistència i anirà acompanyat en el seu Man del francès Marc Dardaillon. El pilot de 59 anys és un dels més experimentats de la caravana de pilots: «La preparació ha estat molt difícil, esperem molta sorra, un fet que a mi m’agrada molt i que espero amb molta il·lusió», comentava i recordava que l’any passat, al Perú, «m’ho vaig passar molt bé». «Aquesta és una carrera que si no l’afrontes amb il·lusió, és millor quedar-te a casa perquè és precisament això el que em fa seguir, cada any, competint a la cita».\nL’any passat, va haver d’abandonar a la segona etapa i aquest any vol recuperar les sensacions: «No m’interessa la posició, prefereixo atendre bé i assistir als vehicles que ho necessitin, però admeto que estar entre els 20 primers seria increïble, encara que no és un fet que contemplem ni que ens preocupi».\nJordi Ginesta: «La preparació ha estat molt difícil perquè esperem molta sorra, però espero el Dakar amb molta il·lusió»\nPer altra banda, també va assegurar que el Dakar «o el portes a la sang o no corres» i que «hi ha gent que ho prova un any i que no torna». «És una competició que cada any canvia molt i on l’experiència és completament diferent, és una de les carreres més dures del món, és una superació per a qualsevol pilot, mecànic o personal d’assistència», reiterava i sentenciava que «pel que fa a la publicitat i a la televisió, és brutal, no hi ha una carrera que se la pugui igualar, sempre ha estat la número u».\nLes males notícies d’aquesta edició són les dues baixes importants d’Albert Llovera i de Cristian España. Llovera, tot i tenir alternatives sobre la taula per dur a terme el projecte, cap d’elles va fructificar i el pilot andorrà vol centrar els esforços a tancar un programa de cara a l’any vinent, valorant diverses possibilitats en especialitats molt diferents. Així mateix, España va haver de dir adeu a causa de la lesió que va patir a finals d’agost quan es va fracturar el radi a nivell distal i va patir una luxació cubital a la mà esquerra entrenant en bicicleta de descens.\nQui vol lluitar per la victòria és el resident Cyril Despres que competirà al Dakar amb Carlos Sainz i Stéphane Peterhansel. Els tres pilots conduiran un Mini John Cooper Works Buggy en el Mini JCW Team d’X-Raid i buscaran la classificació general de la seva categoria.\n«Tenim l’oportunitat d’acabar el Dakar en el més alt del podi, però hem de tenir en compte que el projecte Buggy encara està a la seva infància, tot pot passar, però tenim ambició per lluitar per la victòria», remarcava.


Planten 6.500 alzines sureres en terrenys del parc natural del Cap de Creus afectats per incendis - El Gerió Digital\nS'han plantat 6.500 plançons d'alzina surera a l'entorn dels camins de Sant Jaume i dels Dòlmens a Vilajuïga\nJosep Maria Rufí, Pere Trias i Manel Guerrero, visitant ahir els espais que s'han recuperat amb la plantació d'alzines sureres © ACN\nAquest gener van finalitzar els treballs de restauració del mosaic de suredes i d'hàbitats oberts a l'entorn dels camins de Sant Jaume i dels Dòlmens, a Vilajuïga, en terrenys que actualment formen part del Parc Natural del Cap de Creus. Es tracta d'uns espais que estaven abandonats i que havien patit diversos incendis.\nEl projecte es va posar en marxa amb la finalitat de restaurar els hàbitats malmesos i recuperar el patrimoni natural, cultural i paisatgístic de l'entorn de Vilajuïga. Dels 126.000 euros que ha costat el projecte, l'Obra Social 'La Caixa' n'hi ha aportat 110.000. Per la seva banda, la Diputació de Girona ha aportat la coordinació i la logística del projecte.\nDurant l'execució dels treballs, voluntaris del poble, escolars i col·lectius de persones en risc d'exclusió social han plantat un total de 6.500 plançons d'alzina surera en àrees que van patir incendis forestals. Està previst que el manteniment del sotabosc es realitzi mitjançant la pastura de cabres al llarg d'aquest 2010. Aquesta mesura permetrà mantenir àrees obertes i afavorir així la presència d'espècies d'aus protegides, com ara l'àguila cuabarrada o l'àguila marcenca, que utilitzen aquests espais com a punts d'alimentació. Aquesta mesura també ajudarà a reduir el risc d'incendis.\nEn paral·lel a la plantada de suredes, el projecte també ha restaurat el patrimoni cultural i paisatgístic d'aquest espai. Així, s'han reconstruït murs de pedra seca i cabanes, i s'han millorat dos camins públics: el de Sant Jaume i el dels Dòlmens. En total, s'han recuperat 7,2 quilòmetres de camí, 360 metres de mur de pedra seca i dues cabanes de pastor.\nLa major part d'aquestes tasques les han portat a terme col·lectius de persones desafavorides. Un total de cinc treballadors de la fundació ALTEM de Figueres han estat els encarregats de realitzar les accions de desbrossada, plantació d'alzines sureres i recuperació de camins. A la vegada, dues persones del poble majors de 45 anys, que estaven en situació d'atur, han estat les encarregades de refer els murs de pedra seca i les cabanes de pastor.\nPrimer pas per al futur parc\nEl projecte ha representat el primer pas per desenvolupar el futur Parc Agrícola i de la Pedra Seca de Comes Tortes, un projecte municipal que vol recuperar les activitats tradicionals (com els cultius i les pastures) i els elements patrimonials relacionats amb l'entorn natural de Vilajuïga.


Novell va deixar el bisbat de Solsona per una relació amb una psicòloga bagenca - Regió7\nNovell va deixar el bisbat de Solsona per una relació amb una psicòloga bagenca\nL’exprelat té una relació amb una surienca autora de novel·les eròtiques\nManresa | 05·09·21 | 18:38 | Actualitzat a les 07:40\nXavier Novell sorprenia el passat 23 d’agost en anunciar la seva renúncia al càrrec de bisbe de Solsona. Hi renunciava per uns motius «estrictament personals» dels quals no en donava més detalls. Ara, gairebé dues setmanes després de la renúncia ha transcendit que ha estat perquè el bisbe emèrit manté una relació sentimental amb Sílvia Caballol, una psicòloga i escriptora bagenca, segons va avançar el portal Religión Digital i van confirmar a Regió7 fonts de l’entorn de la parella, que també van afirmar que cap dels dos no vol fer declaracions al respecte.\nL’exprelat i la seva parella es porten 14 anys de diferència. Novell, que amb 41 anys, el 2010 es va convertir en el bisbe més jove de l’estat espanyol, té ara 52 anys mentre Caballol va néixer el 1983 a Súria.\nLa parella estaria residint actualment a Manresa i l’exprelat, ja estaria buscant una nova feina. Un dels llocs on n’hauria demanat és en una cooperativa lleidatana. Més enllà de la seva formació religiosa, Novell és enginyer agrònom.\nPer la seva banda, Caballol és llicenciada en psicologia a la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), universitat on també ha fet un postgrau en Psicologia de la Salut. A més, ha fet incursions en el món literari i ha escrit almenys novel·les de temàtica eròtica i satànica. Es tracta de Trilogia Amnèsia i El Infierno en la Lujuria de Gabriel. Un dels llocs on va presentar aquest últim títol va ser durant la setmana de Sant Jordi del 2017 a la biblioteca de Súria. Caballol és mare de dos fills, fruit d’una relació amb un àrab, i també va viure durant un temps al Marroc.\nA partir d’ara, i pel fet de tenir parella, caldrà veure quina relació acaba tenint Novell amb el bisbat, ja que si ve va renunciar al càrrec de bisbe, ara per ara és bisbe emèrit i no consta que hagi abandonat el sacerdoci. Novell va presentar la seva renúncia fonamentant-se en l’article 401.2 del Codi de Dret Canònic que determina que la Santa Seu pot acceptar la dimissió d’un bisbe en «el cas de malaltia o si per alguna altra causa greu quedés minvada la seva capacitat per desenvolupar el càrrec». Aquest fet juntament amb els motius «estrictament personals» al·legats per l’emèrit, no van fer més que sembrar dubtes sobre què havia portat Novell a dimitir, ja que la dimissió d’un bisbe no és gens habitual en el sí de l’Església catòlica. En un primer moment, ja semblaven descartats possibles motius de salut del bisbe tan per la cúria del Bisbat de Solsona com també pel fet que el més habitual quan hi ha problemes de salut és que els bisbes demanin un dispensa temporal de càrrec.\nMés enllà de les hipotètiques raons de salut, entre altres possibilitats, també s’havia especulat que entre els motius de la renúncia hi hagués pressions del col·lectiu LGTBIQ pels seus comentaris homòfobs o contra l’avortament, la pressió pel seu posicionament envers el moviment independentista o simplement, i tal com s’ha confirmat aquest cap de setmana, la voluntat de Novell començar una nova vida amb parella, del tot incompatible amb exercir com a bisbe.\nDurant els anys en què Xavier Novell ha estat bisbe de Solsona ha hagut de fer front a diferents polèmiques per la seva posició respecte l’homosexualitat, l’avortament i també el fet nacional. Quan va ser nomenat, ara fa més d’una dècada, es va fer popular ràpidament per les seves aparicions a mitjans de comunicació per ser, amb 41 anys el bisbe més jove de l’estat. Després, va encarregar-se de mantenir aquesta popularitat entre els seus feligresos amb visites freqüents a les seves parròquies.\nAutora de dues novel·les no aptes per a menors\nLa parella de Xavier Novell, Sílvia Caballol, és autora de dues novel·les no aptes per a menors: Trilogia Amnesia i El Infierno en la Lujuria de gabriel: el primer pecado capital contra el ser. La primera de les novel·les, segons la sinopsi, enfronta «el lògic amb l’il·lògic, moral i amoral, racional i irracional, bé i mal, bogeria i seny» que es tradueixen en preguntar-se «si és correcte que un psiquiatre s’enamori d’una pacient adolescent» o el cap d’una màfia de tracta de blanques i una de les noies que ven es vinculin emocionalment, o si és possible estimar un assassí i fins i tot al propi botxí. També segons la sinopsi, el segon llibre és una barreja de «realitat, deliris i ficció» amb dos protagonistes antagònics que «transporten el lector al món de la presó, la psicopatia, les sectes, el sadisme, la bogeria i la luxúria en una lluita entre el bé i el mal, entre Déu i Satanàs i entre els àngels i dimonis».\n4 Necrològiques del 24 d'octubre


Errors que hem d’evitar quan decorem | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nA l’hora de dissenyar la decoració de casa nostra és possible que cometem errors que es podrien haver evitat si sabéssim el que no s’ha de fer. Aquestes són les errades més comunes:\nSaturació a les parets\nTenir diverses parets pintades en colors molt intensos provoca fatiga visual. Passa el mateix quan s’abusa de les tècniques de pintura decorativa i és fan servir més de tres en una casa no gaire gran. Si es vol realçar les parets, a més de pintura es pot recórrer a papers pintats, fotografies en gran format, vinils, quadres, pòsters, miralls…\nÉs un error comú col·locar el llum de sostre i oblidar-se de tota la resta. Això és molest i poc afavoridor. La solució és triar una il·luminació polivalent, que s’adapti a les diverses activitats que es realitzen. És bàsic comptar amb diversos punts de llum estratègicament col·locats, que ajudin a crear ambient. Cal combinar diferents tipus d’il·luminació, general, ambiental i puntual: de sostre, sobretaula, de peu…, i instal·lar reguladors d’intensitat, per crear una atmosfera íntima, suggeridora i acollidora.\nZones de pas intransitables\nAixò passa quan s’han triat els mobles sense prendre mesures exactes ni fer un pla detallat. També es produeix cada cop que s’intenta aplicar a casa la distribució que ens agrada a casa dels altres o que hem vist en una revista. Sempre hi ha d’haver un espai còmode per circular. Per tant, quan s’ha pensat en una distribució cal comprovar que les zones de pas son suficientment espaioses, sobretot l’àrea pròxima a les portes.\nAbans d’adquirir mobles, tant els bàsics com els auxiliars, cal mesurar i tenir en compte la superfície i la planta de l’estança, la ubicació de radiadors, les finestres, els endolls i també els hàbits. Un sofà que no hi cap on havies pensat és un error tan important com comprar una taula de menjador espectacular, però massa gran quan només sou quatre i no soleu tenir convidats.\nCables per tot arreu\nAmagar o dissimular tots els cables dels aparells electrònics no és missió impossible. Les regletes haurien de ser una solució provisional. Així doncs, la propera vegada que vagis a pintar aprofita per fer regates i modificar endolls i connexions.\nMoblar amb un conjunt de mobles\nDecorar i moblar són coses diferents. Moblar una casa amb el joc de mobles complet provoca un ‘efecte aparador’, ja que qualsevol pot comprar el conjunt i tenir la mateixa estança. L’homogeneïtat, en decoració, és avorrida, monòtona i impersonal. La fusió d’estils, la barreja de dissenys, en canvi, estan de moda i creen ambients més personals i originals.\nQuan un mateix decora la casa és freqüent tenir por a decorar i que sorgeixin dubtes sobre el resultat final. Per aquest motiu és habitual que es tendeixi a una decoració estàndard i impersonal, que no provoca cap sentiment d’afinitat i benestar a la casa pròpia. No hem de tenir por d’atrevir-nos a incorporar peces que ens resulten atractives, ja que qui viu a casa teva ets tu i ets qui ha de sentir-s’hi a gust.


Les 10 avantatges més positives de menjar cireres\nCireres: les deu avantatges més positives de l’anomenat ‘or vermell’\nAra que és temps de cireres i podreu aprofitar el proper Mercat de la Terra per ral de comprar-ne us en parlem de els seus avantatges. L’ ‘or vermell’, com es coneix a la cirera, és una de les fruites més exquisides i amb millors beneficis per al cos. Espanya està entre els deu majors productors de cireres del món, ja que creixen fonamentalment a Catalunya, Aragó i la Vall del Jerte (Càceres). El seu color oscil·la entre el vermell brillant al carmí fosc gairebé negre, el que fa que la cirera sigui un dels majors menjars en època primaveral.\nDepenent del clima de la zona, la floració del cirerer sol durar entre deu i quinze dies i, després de la seva recol·lecció i posada en venda, és aconsellable fer saber al consumidor quins són les principals virtuts per a la salut a l’hora de consumir aquesta deliciosa fruita.\nLes deu avantatges més positives de menjar cireras\n1.- Redueix el risc d’accidents cardiovasculars o cerebrovasculars\nEn tenir una alta concentració de potassi facilita la regulació del ritme cardíac i la pressió arterial alhora que disminueix el risc d’hipertensió. La seva elevada composició en antocianines (antioxidant) regula els gens que participen en el metabolisme del greix i la glucosa, de manera que es calma el risc de malalties del cor.\n2.- Baixa i regula el colesterol\nEl seu alt contingut en fibra afavoreix l’absorció i eliminació del colesterol i els residus; redueix l’oxidació dels greixos; disminueix el calibre de les artèries i augmenta l’activitat antioxidant.\n3.- Millora la qualitat de la memòria\nEls antioxidants tornen a tenir una influència positiva ja que ajuden a protegir al cervell dels radicals lliures, unes molècules que alteren el bon funcionament del cervell. Els antioxidants actuen com una mena de protectors en els trastorns cognitius que comporta l’edat com l’Alzheimer i el Parkinson ajudant a millorar la memòria i la cognició.\n4.- Combat l’insomni i eleva l’ànim\nGràcies a la presència de melatonina, serotonina i triptòfan, aquesta fruita regula els cicles de son, combat l’insomni i afavoreix i potencia l’estat d’ànim positiu\n5.- Tonificant, remineralitzant i desintoxicant\nEn tenir una gran concentració en minerals com magnesi, ferro, potassi, zinc i calci, la cirera conté les propietats idònies per lluir un cos tonificat, mineralitzat i sa en eliminar les toxines més nocives per al organisme.\n6.- Mitiguen la cel·lulitis\nA causa del seu alt contingut en vitamines A i C, així com en flavonoides, la cirera és un gran antioxidant que prevé l’acumulació de greixos, la pell de taronja i la cel·lulitis.\n7.- Alleugen l’artritis\nEl seu consum moderat té com a benefici restringir l’òxid nítric que està vinculat a l’osteoartritis i l’artritis reumatoide.\n8.- Enforteixen el sistema inmonològic\nTenir unes defenses fortes és fonamental per suportar el ritme de vida diari que està carregat amb estrès, ansietat i dosis d’insomni. Els components químics de la cirera ajuden a estar més forts i sans.\n9.- Beneficis de la cua de cirera\nEls peduncles de cireres de cultiu biològic i sense pesticides tenen un potencial sorprenent ja que si es bullen són diürètics, prevenen infeccions urinàries, disminueixen la hipertensió arterial i fins i tot ajuda en la síndrome premesntrual.\n10.- Utilitat dels ossos\nQuan es mengin les cireres, es netegen i s’assequen els ossos i, un cop acumulada una bona quantitat s’emboliquen en teles de cotó gruixut, s’escalfen al microones i la calor s’aplica a la part adolorida del cos. És ideal per la torticolis.\nAra que ja coneixes les deu avantatges de més positives de menjar cireres, a gaudir d’aquesta deliciosa fruita de temporada! I si vols, podràs comprar-les en el nostre proper Mercat de la Terra


Pressupostos participatius de Sant Boi de Llobregat – Raons Públiques\nPressupostos participatius de Sant Boi de Llobregat\n2018 , Gestió de polítiques participatives , Projectes\nCiutadania i entitats del municipi.\nL’Ajuntament de Sant Boi de Llobregat està duent a terme un procés de Pressupostos Participatius per a assignar una part del pressupost de 2019 d’acord amb els criteris de priorització de la ciutadania: 500.000 € per a inversions en espai públic i equipaments; i 50.000 € per a projectes socials. La iniciativa de Pressupost Participatiu s’emmarca en l’estratègia “particiPASSIÓ” que es va iniciar l’any 2016, per definir un nou model de participació obert a tothom, més fàcil, més útil i amb impacte.\nEquip tècnic: Raons Públiques, departament de participació ciutadana de l’Ajuntament\nAcompanyament i suport en la recollida de propostes per part de la ciutadania al llarg del mes de juny.\nAcompanyament en el disseny i la realització d’un taller específic de projectes socials per compartir i redissenyar conjuntament les propostes seleccionades en aquest l’àmbit.\nPunts d’informació itinerants del 4 al 10 de juny.\nEls Punts d’Interacció Itinerants són intervencions a l’espai públic amb un dispositiu mòbil que permeten arribar a la gent a peu de carrer per involucrar-la en el procés. Cada sortida d’aquest dispositiu compta amb un equip de dues persones, que faciliten informació relacionada amb el funcionament dels pressupostos participatius i dels seus procediments, i alhora expliquen els criteris i els principis que han de complir les propostes per ser tingudes en compte i ajuden la ciutadania a realitzar-les.\nTaller deliberatiu de propostes d’àmbit social el 5 de juliol.\nEn aquest taller, les propostes es debaten, s’enriqueixen, es complementen i es reelaboren de forma conjunta i estructurada, amb l’objectiu de construir-les col·lectivament. Van estar convocades totes les persones i entitats que van presentar alguna proposta d’àmbit social i es va comptar amb el suport dels equips tècnics de diferents àrees de l’ajuntament implicades en les diferents temàtiques tractades.