CV0207-2021 Consulta vinculant a tributs, del 28 de juliol del 2021, en relació amb la consideració d’aportació no dinerària d’altres actius als efectes del règim fiscal de les operacions de reestructuració empresarial\nConsulta vinculant en relació amb la consideració d’aportació no dinerària d’altres actius als efectes del règim fiscal de les operacions de reestructuració empresarial.\nNúmero de consulta CV0207-2021\nData d’emissió 28/07/2021\nEl Sr. A (en endavant, el consultant); per la present,\nQue d’acord amb allò que disposa l’article 65 del text refós de la Llei 21/2014, de 16 d’octubre, de bases de l’ordenament tributari i l’article 25 del Reglament d’aplicació dels tributs, per mitjà del present escrit desitja plantejar una consulta tributària, relativa als fets i normes tributàries que s’exposen a continuació.\nQue d’acord amb el que estableix l’article 65 del text refós de la Llei 21/2014, de 16 d’octubre, de bases de l’ordenament tributari, el període aplicable és l’exercici 2021 i següents.\nQue en el moment de presentar aquesta consulta tributària, no li consta al consultant que s’estigui tramitant cap procediment o recurs administratiu relacionat amb el règim, la classificació o la qualificació tributària que li pugui correspondre en el plantejat en la present consulta.\nQue el consultant vol conèixer l’opinió de l’Administració Tributària abans de dur a terme l’operació d’aportació no dinerària que s’exposa en la present consulta vinculant; Igualment, i a efectes de valorar que l’operació no s’efectua per motius fiscals, tal i com preveu l’article 15.2 de la Llei de reorganització, a més dels motius econòmics que es detallen en la present consulta vinculant, s’exposa el tractament fiscal de la tinença de les accions i participacions en la situació actual (en seu de persona física) i en la situació a futur (en seu de persona jurídica).\n- El consultant, resident fiscal a Andorra, és titular del 33,33 per cent d’accions i participacions d’un grup d’empreses andorranes (el “Grup”) (el 16,66 per cent de la plena propietat i el 16,66 per cent de la nua propietat) (les “participacions”).\nDues de les societats del Grup en qüestió, tenen l’actiu constituït en més d’un 50 per cent per béns immobles situats en territori andorrà.\nEl consultant i les altres branques familiars van subscriure un Pacte Familiar i entre Socis del Grup d’empreses (el “Pacte de Socis”).\nForma part de l’objecte del Pacte de Socis l’acord de constitució de noves societats limitades andorranes de caràcter “hòlding” per cadascuna de les branques familiars, de manera que les branques familiars van acordar i es van obligar a aportar i mantenir totes les seves accions i participacions de les societats del Grup mitjançant les respectives societats hòldings.\nPer tant, en compliment del Pacte de Socis, el Consultant va constituir una societat hòlding (la “Societat hòlding”), que té per objecte la tinença i gestió d’accions i participacions en societats, i té la intenció d’aportar les Participacions mitjançant una ampliació de capital de la Societat Hòlding.\n- Per altra banda, el pare del consultant, el consultant i la seva germana, han decidit dur a terme un procés ordenat i pactat de transmissió intergeneracional del patrimoni familiar i especialment de l’empresarial.\n- En virtut d’aquest procés ordenat i pactat de transmissió intergeneracional, durant l’any 2020, la germana del consultant ha rebut com a prellegat del seu pare la plena i nua propietat d’un determinat percentatge de les participacions socials d’una societat andorrana, i aportarà les participacions socials rebudes a la Societat Hòlding.\nIgualment, en el procés de transmissió intergeneracional també hi ha la voluntat del consultant d’aportar les accions i participacions del Grup a la Societat Hòlding.\nAixí mateix, ambdós tenen la voluntat d’aportar el patrimoni empresarial familiar que rebin en el futur.\n- D’aquesta manera, els dos germans acabaran essent titulars del patrimoni empresarial familiar a través d’una única societat, la Societat Hòlding.\n1. Operació d’aportació no dinerària d’altres actius als efectes de la Llei 17/2017, del 20 d’octubre, de règim fiscal de les operacions de reorganització empresarial.\nD’acord amb l’article 2.4 de la Llei 17/2017, té la consideració d’operació d’aportació no dinerària d’altres actius l’operació per la qual:\nD’acord amb l’exposat, l’operació d’aportació de les participacions descrita té encaix en la definició d’aportació d’altres actius prevista en la Llei 17/2017, donat que el consultant, l’aportant, entregarà accions i participacions que representen un 33,33 per cent (16,66 per cent de la plena propietat i el 16,66 per cent de la nua propietat) del capital social de societats del Grup a una entitat andorrana, i rebrà participacions de la Societat Hòlding a canvi.\n2. Motius econòmics vàlids\nPel que fa a l’exigència de motius econòmics vàlids, prevista a l’apartat 2 de l’article 15 de la Llei 17/2017, es manifesta que els motius de l’operació d’aportació no dinerària d’accions i participacions que es pretén dur a terme, d’acord amb els fets manifestats, són els següents:\n- En el present cas, l’aportació que es vol realitzar ve condicionada per les obligacions del Pacte de socis als quals ha arribat el consultant amb les altres branques accionistes del Grup societari i indicat a la descripció dels fets, i que, tenen com a principal objectiu garantir la subsistència futura de les societats familiars del Grup empresarial.\n- L’aportació s’emmarca, com s’ha indicat, en el Pacte de Socis signat per totes les branques accionistes del Grup, partint de la creació de vàries societats hòldings, concretament una per cada branca familiar, el que ha de permetre un millor funcionament dels òrgans d’Administració i les preses de decisió en el sí de les Juntes Generals d’Accionistes de les societats del Grup.\nTot això es concreta al estar només representades en la mateixa (societats matriu) les societats hòlding de cada branca familiar, enlloc de que hi siguin presents tots els accionistes de les referides societats hòldings.\nAquesta estructura que es proposa simplificarà clarament, en el sí de la societats Matriu, la presa de decisions, permetent per tant organitzar i planificar racionalment la continuïtat del Grup.\n- Permetrà aconseguir una direcció i gestió unificada de les societats participades, atenent a l’estructura proposada d’actuació i participació en la societats Matriu, ja que la intervenció dels accionistes finals, persones físiques, quedarà limitada a l’àmbit de les societats hòlding de cadascuna de les branques que formen el Grup accionarial de les societats matriu, limitant la veu i vot de les decisions empresarials dels diferents accionistes de la societat hòlding a aquest entorn de branca familiar, ja que desprès serà només un l’escollit per representar a la Hòlding familiar davant de les societats Matriu, en la presa de decisions del Grup.\n- Com hem indicat l’estructura que es proposa permetrà, si fos el cas, que els diversos accionistes persones físiques d’una mateixa branca familiar participin conjuntament en totes les empreses familiars a través d’una única societat, la Societat Hòlding de la seva branca familiar, prenent les decisions a nivell de branca familiar en l’entorn de la referides hòldings familiars, sense que els possibles posicionaments contraposats que pugui tenir una branca familiar es vegin exposats a les altres branques familiars, ja que com hem indicat caldrà consensuar les decisions per cada branca a nivell de la societat hòlding familiar.\n- Permetrà ordenar l’estructura personal dels aportants de cara a estructurar racionalment futures inversions, facilitant la seva realització de forma conjunta a través d’un vehicle comú que rebrà i reinvertirà els dividends o guanys en relació amb les societats filials, evitant en el futur que varis socis rebin els dividends, facilitant la gestió dels mateixos i la seva possible reinversió de forma conjunta.\n- Permetrà planificar el relleu generacional de forma més eficient, ja que d’aquesta forma al ser la societat hòlding familiar l’accionista de les matriu, es podrà decidir en cada moment quin membre de la branca familiar representa a la hòlding familiar en el si de les reunions de les que la referida societat hagi d’estar representada. En el cas actual aquest punt és molt més difícil de portar a terme perquè l’accionista és una persona física, i tot i que sempre pot estar representada per una altre persona, entenem que el vehicle proposat és molt més òptim i eficient.\n- Addicionalment, el consultant i la seva germana han decidit dur a terme un procés ordenat i pactat de transmissió intergeneracional del patrimoni familiar.\nDins del previst en el referit procés de transmissió intergeneracional, durant l’any 2020, la germana del consultant ha rebut com a prellegat del seu pare la plena i nua propietat d’un determinat percentatge de les participacions socials d’una societat andorrana i les aportarà les participacions socials rebudes a la Societat hòlding.\nD’aquesta manera, s’acabarà estructurant el patrimoni empresarial familiar d’aquesta branca familiar mitjançant una única societat, la Societat Hòlding.\n3. Tractament fiscal de la tinença de les accions i participacions en la situació actual (en seu de persona física) i en la situació a futur (en seu de persona jurídica)\na. Tinença d’accions i participacions:\nLa mera tinença d’accions i participacions no està subjecte a tributació, ni en seu de persona física ni en seu de persona jurídica, al no existir al Principat d’Andorra un impost sobre el patrimoni.\nb. Distribució de dividends per part de les societats:\nEn la situació actual, en la que el consultant té participacions directes en societats andorranes que estan subjectes a l’impost sobre societats andorrà, els dividends estan exempts de tributació en l’IRPF, d’acord amb l’establert a l’article 5.j) de la Llei de l’IRPF.\nEn la societat hòlding, un cop realitzada l’aportació no dinerària, els dividends que rebi de les societats participades –totes residents fiscals al Principat d’Andorra i subjectes a l’impost sobre societats al tipus general de gravamen- estaran exempts de tributació en l’impost sobre societats, segons el que preveu l’article 20 de la Llei de l’impost sobre societats.\nPer tant, les rendes per dividends tindran el mateix tractament fiscal tant si el consultant posseeix les accions i participacions directament, com indirectament a través d’una societat Hòlding.\nc. Transmissió d’accions i participacions:\nLes accions i participacions que es volen aportar a la societat Hòlding són de societats que formen part d’un grup d’empreses que té un caràcter eminentment “familiar”. La voluntat dels accionistes, tal i com consta en el Pacte de Socis, és el manteniment i perpetuació del grup com una “empresa familiar” basada única i exclusivament en l’estirp del soci fundador. Així mateix, en el Pacte s’estableixen limitacions en la transmissió d’accions i participacions.\nPer tant, el consultant no té intenció de transmetre les accions i participacions que posseeix. No obstant, en el cas hipotètic i poc probable que es produís la transmissió en un futur, el tractament fiscal seria el següent:\nEl guany de capital que es pogués generar en la transmissió d’accions o participacions en seu de la persona física, estarà subjecte i exempt de tributació en l’IRPF si el consultant ha posseït la propietat dels valors objecte de transmissió, com a mínim, durant els deu anys anteriors a la transmissió, d’acord amb el que preveu l’article 5.k) de la Llei de l’IRPF.\nPer la seva part, la renda positiva que és pogués generar en la transmissió d’accions o participacions en seu d’una societat, estarà subjecta i exempta de tributació en l’impost sobre societats, si la participació corresponent s’ha posseït de manera ininterrompuda durant l’any anterior a la transmissió, en virtut de l’article 20 de la Llei de l’impost sobre societats, al tenir un percentatge de participació en el capital de les societats participades superior al 5 per cent, i ser totes residents fiscals al Principat d’Andorra i estar subjectes a l’impost sobre societats al tipus general de gravamen.\nEn cas de produir-se una pèrdua en la transmissió, aquesta no seria deduïble ni en l’impost sobre la renda de les persones físiques ni en l’impost sobre societats, si es compleixen els requisits per aplicar l’exempció.


Exposició de Jordi Calvís i Josep Busqueta al CEIP el Turonet | elsot.cat\nExposició de Jordi Calvís i Josep Busqueta al CEIP el Turonet\nL’Exposició “Som Aquí” inaugurada a Estudi-Cafè La Fotografia amb gran èxit, és trasllada al CEIP el Turonet. L’Obra consta de nou quadres on s’integra la fotografia amb la pintura ,mostrant paisatges carrers i detalls del nostre poble.\nL’exposició s’inaugura el dia 16 de febrer coincidint amb el dia de portes obertes de l’escola, i és farà servir pel projecte educatiu “Artistes a les Escoles”\nA partir d’aquesta mostra, l’alumnat, des de diferents àrees del currículum, analitza les obres i reflexiona sobre el procés creatiu de l’artista relacionant-ho amb la comprensió i coneixement de l’art entès com una manifestació cultural de la societat a la qual pertany. Fins i tot, l’artista acaba visitant les aules per tal que els i les alumnes facin preguntes al voltant de les seves obres i els ensenyi de primera mà i in situ la seva particular forma de crear. Per últim, els nens i les nenes s’atreveixen a crear les seves pròpies obres d’art a partir de tot el que els han anat treballant i descobrint


INTRESS, Fundació Àuria Privada i Fundació Iris – Tercer Sector Social\n19 marzo, 2018 5 junio, 2018 elionorpons\nINTRESS, Fundació Àuria Privada i Fundació Iris\nBona nit, la sessió d’avui s’ha focalitzat amb el torn de presentacions dels alumnes, concretament de tres, exposant una breu descripció de l’entitat i alguns punts forts de l’entrevista a la treballadora social que hi realitzava la seva tasca. Trobem doncs, INTRESS (Institut de Treball i Serveis Socials), la Fundació Àuria Privada i la Fundació Iris.\nLa primera exposició l’ha realitzat la Catarina, la qual ha dut a terme una entrevista a Encarna Martín, treballadora social que treballa de professora associada a la Universitat de Lleida, i en aquest cas a l’entitat INTRESS (Institut de Treball i Serveis Socials), sense ànim de lucre per a persones en risc d’exclusió social.\nObjectiu principal de la qual es regeix en la lluita dels drets de les persones més desfavorides.\nEncarna, la treballadora social entrevistada, desenvolupa la seva tasca en el Servei d’adopcions i l’acompanyament dels nens en el procés d’adopció, en el territori de Lleida, sota les següents funcions:\nPreparació i valoració dels sol·licitants d’adopció d’un nen tutelat per la Generalitat de Catalunya.\nServei de seguiment dels menors i adolescents que es troben sota la mesura d’acolliment familiar preadoptiu.\nPersonalment, el que m’ha sorprès més d’aquesta entitat social ha estat el nivell d’acollida dels projectes, ja que abasta el territori de Catalunya, la Comunitat de Madrid, Extremadura, les Illes Balears i Colòmbia. A més que es tracti d’un servei 100% subvencionat, gràcies a un conveni amb la Generalitat, ja que no en resulta a concurs cap altra entitat que ofereixi aquests tipus de serveis, sorprenent-me gratament la quantitat de serveis que s’hi ofereixen.\nPer altra banda, pel que fa al nivell de presentació, m’ha agradat que en la seva exposició ens mostrés la visió de Susana Jacinto, una treballadora social portuguesa, de la qual entrevistà en el seu país d’origen per un altre projecte en la seva universitat natal, comparant la visió d’ambdues treballadores socials respecte al voluntariat. Més tard, ens ha explicat els desafiaments que es presenten en el Tercer Sector i en l’àmbit del Treball Social.\nCatarina, també ens ha explicat les dificultats que se li han presentat a l’hora de l’entrevista, com ara dir paraules que no se li acudien a l’entrevistada per completar la seva idea formulada, el fet de no tenir molt present l’escolta activa, haver fet una entrevista com una conversa pel fet d’haver-se saltat el guió plantejat… En definitiva, una falta de coneixement tècnic i pràctic. Davant aquestes afirmacions, m’agradaria recalcar el seu entusiasme, motivació i esforç personal que suposa realitzar un treball escrit i una exposició oral en castellà, una llengua que no li resulta pròpia, ja que és estudiant del programa Erasmus, provinent de Portugal, de manera que, per mi, és d’admirar. Amb això vull dir que està bé tenir presents els errors, per petits que siguin, però també s’han de tenir al cap les petites victòries personals que cada dia ens fan més grans.\nEn segon lloc, l’Ana ens ha presentat la Fundació Àuria Privada, d’Igualada, la qual disposa de la funció d’integració al col·lectiu de persones amb malalties mentals, pretenent empoderar-les lo suficient perquè puguin ser autònoms, no dependents.\nLa fundació sorgí per iniciativa ciutadana, ja es remunta en l’activitat d’un grup de pares amb fills que presentaven malalties de tipologia mental van decidir muntar l’escola àuria, ara ja fa 40 anys, amb l’objectiu que els seus fills es sentissin inclosos dins de la societat. D’aquí en sorgí el taller àuria, un centre treball on major part de la plantilla són malalts mentals, principalment amb Síndrome de Down.\nSegons l’Ana, la FAP treballa de forma molt individualitzada en els usuaris de discapacitat mental però amb una finalitat col·lectiva, la inclusió i l’atenció dels seus integrants i familiars, en la que es fomenta una normalització vers el tracte i una molt bona inclusió, ja que la fundació presenta una política i organització inclusiva.\nPel que fa a l’entrevista la realitzà al Pau Guilera, treballador social de la FAP, del qui la conferenciant ens esmenta que l’entrevista ha estat crítica, ja que s’han tractat temes com ara la crisi que pateix l’estat benestar, les subvencions, la llei de dependència, la poca valoració social de les empreses del tercer sector, l’individualisme social, el treball social com a element de canvi fonamental, la crítica del funcionament del servei vs els diners, etc.\nDe la seva presentació, m’agradaria destacar la seva capacitat reflexiva i pacient, ja que durant l’exposició s’han realitzat nombroses intervencions que han entrat en debat, com ara els temes de la inclusió, la normalització, la presència del neoliberalisme, l’origen de l’Estat del Benestar en comparació amb el model actual, la participació ciutadana… A més de destacar que la fundació ha realitzat una inversió econòmica important en l’àmbit terapèutic amb elements corporatius innovadors en referència a l’estimulació sensorial, aspecte que em sembla molt interessant, ja que dóna lloc a la incorporació de metodologies alternatives i es potencia la motivació de les persones afectades vers la teràpia.\nPer concloure la roda de presentacions, la Paola ens ha exposat la Fundació Iris, destinada a les persones amb discapacitat intel·lectual, també fundada amb motiu de participació ciutadana, per un impuls dels pares de nens amb discapacitat psíquica en el municipi de Sant Vicenç dels Horts, al Baix Llobregat, coordinada amb la Generalitat i l’ajuntament.\nLa conferenciant ens explica que l’elecció d’aquesta entitat fou vers la seva col·laboració de fa uns anys com a voluntària al centre especial de treball, concretament en l’àmbit de la manipulació. A més, el seu germà hi treballa. També, ens ha parlat de que aquest centre especial de treball està regulat com un altre treball, l’única diferència és l’oferta de jubilació als 55 anys d’edat i el cobrament del salari mínim interprofessional, sense la possibilitat de rebre cap subsidi d’invalidesa o incapacitació, ja que en teoria disposen de la capacitat per treballar.\nLa Fundació Iris, disposa d’una sèrie d’àrees de treball, com són l’escola, el taller, amb el centre ocupacional i el centre especial de treball, i el centre d’oci i residencia, segons l’edat i el grau de discapacitat de l’usuari. Per altra banda, cal destacar que el seu funcionament es basa amb subvencions, en la que exposa que el boom immobiliari va fer que l’ajuntament li cedís un espai per construir una residència pel col·lectiu, en el cas que els seus pares es morissin o no es trobessin en una situació favorable com per atendre’ls… de manera que aprofitant l’auge econòmic es va iniciar el projecte de construcció d’una residència, paralitzada i estancada per la crisi econòmica que continua en l’actualitat.\nPel que fa a les funcions de l’entrevistada, Rut Salas, exerceix com a treballadora social des de fa 12 anys, 7 dels quals en resulta partícip en la Fundació Iris, col·laborant pràcticament en totes les àrees, excepte en l’àmbit educatiu, ja que vers el creixement d’integrants, el servei s’ha derivat al Departament d’Ensenyament de la Generalitat. Restant-ne com a funció principal la del suport familiar, tant burocràtic com emocional, en la que s’encarrega de la dinamització de grups, de la coordinació i reunions de l’equip multidisciplinari, a més de l’assessorament per l’emancipació d’alguns usuaris.\nPaola, ha pogut bestraure una sèrie de consells de la professional, com el fet de no perdre l’esperança en el futur negre que presenta tant l’àmbit del Tercer Sector com el del Treball Social.\nA més fa esment que “no s’hauria de perdre el nivell d’humanitat, ja que si estem fent aquest grau és perquè tenim certa sensibilitat… de manera que, encara que sigui difícil, no s’ha de perdre l’esperança i aquesta sensibilitat” (Paola, segons les reflexions de Rut Salas).\nPer tant, la cooperació, la paciència i la proactivitat són elements clau que fan del treball social una professió de qualitat.\nFinalment, la sessió ha finalitzat amb una foto de grup que visualitzareu molt aviat!\nAnterior El voluntariat en les entitats del Tercer Sector Social, 3 P’s i comunicació no verbal\nSiguiente Fundació Privada Tutelar Terres de Lleida, AFANOC Lleida, Creu Roja- La Segarra, Fundació Arrels-Sant Ignasi i Fundació Xavier Paules\nTretzena Sessió – Tercer Sector dice:\n8 abril, 2018 a las 1:42 pm\n[…] sessió d’avui ha reprès la sessió anterior, continuant amb les presentacions dels companys que cursen l’assignatura optativa de […]\n[…] sessió d’avui ha donat peu a la continuació de les sessions anteriors (dotzena i tretzena sessió), en la que s’han exposat a l’aula els projectes individuals, […]


Un nen de 8 anys va morir a l’Hospital de Sant Pau aquesta setmana després de caure el passat dissabte mentre intentava rescatar el seu gos en una zona rocosa de Begur. Els fets van succeir pels volts de les cinc de la tarda prop del camí de ronda que toca el Parador d’Aiguablava de Begur.\nSegons van informar els Bombers de la Generalitat, la víctima, veí de Dosrius, anava acompanyat del seu cosí quan va veure com el seu gos queia al mar. Davant d’això, l’infant va llançar-se a l’aigua per rescatar-lo. Darrere seu, l’altre menor també es va tirar al mar per ajudar-lo però va poder sortir pel seu propi peu, sa i estalvi. El gos va sobreviure.\nUns pescadors que es trobaven per la zona van veure els fets i van avisar ràpidament al 112 i els Bombers, que es trobaven actuant en un altre incident al poble de Begur. Els pescadors van intentar ajudar l’infant amb les seves canyes de pescar. Quan els Bombers van arribar al lloc dels fets van aconseguir treure de l’aigua el nen, portar-lo a les roques i els serveis sanitaris van començar les tasques de reanimació ja que el nen es trobava molt greu.


Instagram ràpidament va guanyar popularitat poc després de la seva publicació inicial a iOS el 2010. Amb fins a 500 milions d’usuaris actius diaris, el lloc continua creixent com a lloc web per editar i compartir fotos. Amb molts usuaris actius, la crida als anunciants és òbvia. La plataforma s’està convertint en un punt de focus per als venedors que construeixen marques en línia. Per publicar millors anuncis, Instagram recopila dades personals dels usuaris. La quantitat de dades que té sobre Instagram potser et sorprendrà.\n1 Se sent com que algú et mira?\n2 Instagram està comparant notes sobre tu\n3 Cada moviment que feu\n4 Cada paraula que dius\n5 Què pot combinar Instagram de les vostres dades\n6 Compartir és preocupar-se\n7 La vostra privacitat és digne de protecció\nSe sent com que algú et mira?\nAlguna vegada tens aquesta sensació en una multitud de persones que algú t’està veient? Cada vegada que mires al teu voltant, agafes algú tal com mira lluny. Per descomptat, això podria ser una coincidència. I és possible que pensin que els observeu en funció de la freqüència amb què us fixeu per veure si us veuen. Però quan les coincidències passen massa sovint, és possible que tingueu raó de ser sospitosos.\nAixò passa tan regularment en aplicacions com Instagram, fins i tot potser no ho notareu mai. Vés en línia buscant un nou parell d’auriculars. Més tard, quan obriu Instagram, hi ha un anunci per als auriculars que miraves anteriorment. O feu clic a un anunci a Instagram, només per publicar un anunci de la mateixa empresa o per aparèixer un producte similar a Facebook més endavant. És com si algú et mira, però no els veus.\nDe fet, Instagram fa això. Instagram guanya diners venent anuncis orientats. I no es tracta només d’una mica de diners. Segons Statista, Instagram obtindrà més de 6.000 milions de dòlars en ingressos publicitaris el 2018. Els anunciants només cobren aquest tipus de diners si veuen resultats. Instagram pot generar tants ingressos en funció del que saben de tu. Llavors, què sap Instagram de tu? La resposta pot impactar.\nInstagram està comparant notes sobre tu\nRecordeu quan va aparèixer el nou nen a l’escola? Vós i els vostres amics ens ajuntaríem per comparar notes sobre el que sabien els uns dels altres. Instagram fa el mateix. Facebook, Instagram i Messenger tots comparteixen informació sobre vosaltres. Cada hashtag a Instagram es compara amb els likes a Facebook. Es comparen amb els missatges que envieu a través de Messenger. Junts creen un perfil detallat de qui sou.\nInstagram també recopila informació dels seus socis publicitaris i d’altres desenvolupadors d’aplicacions. Facebook ofereix l’opció d’iniciar sessió en altres llocs mitjançant la seva aplicació. Aquesta és una manera còmoda d’evitar presentar una nova contrasenya que cal recordar. També dóna accés a Facebook i Instagram a informació sobre tu a través d’aquest lloc. Per tant, quan visiteu aquest lloc, Instagram us mira. Feu clic a un enllaç i Instagram ho sap. Feu-ho servir per a aplicacions i per a Instagram que notifiqueu la freqüència amb la qual feu servir l’aplicació i la durada del temps.\nCada moviment que feu\nIgual que l’assaltador que sempre sap saber on ets, Instagram sap la seva ubicació. Tot i que ajusteu les opcions de privadesa per limitar les dades d’ubicació, Instagram estarà atent al lloc on esteu. Instagram pot identificar la vostra ubicació mitjançant emissors Bluetooth propers, punts d’accés Wi-Fi o ubicació GPS. L’aplicació pot fins i tot fer servir allò visible a la càmera fotogràfica o al fons de les fotos. No es tracta de les paradetes d’un tipus amb barret de llauna. La política de dades d’Instagram és clara i disponible per a qualsevol persona que vulgui tenir problemes per llegir-la realment.\nInstagram coneix el vostre operador de telefonia mòbil, el vostre número de telèfon i la vostra adreça IP. Aquesta informació es pot utilitzar per conèixer la vostra ubicació amb una precisió raonable. Instagram fa un seguiment d’aquesta informació i la compara amb un programa de mapes. En fer-ho, Instagram podrà saber on viu, on treballar, els llocs preferits per comprar, on els vostres fills van a l’escola i molt més.\nVisiteu una botiga d’equips a l’aire lliure i Instagram sap que potser busqueu un viatge d’acampada aviat. Aviat podeu esperar un anunci rellevant. Visiteu un nou metge especialista i s’anuncia els anunciants de la vostra condició mèdica. Porteu el vostre gos al veterinari i Instagram pot mostrar anuncis de productes d’interès per als propietaris de mascotes.\nCada paraula que dius\nPer ser justos, Facebook nega contundentment l’ús del micròfon del dispositiu per escoltar les vostres converses. Però hi ha molts informes creïbles, informes ben documentats, de persones que suggereixen el contrari. Molts informen de tenir una conversa sobre un producte i es veuen un anunci que apareix al producte poc després. Sí, aquests informes poden ser una coincidència. Potser van fer una cerca del producte en línia anteriorment i es van oblidar d’ella. Si aquests informes no són exactes, la conclusió pot ser encara més preocupant. Implicaria que Instagram només sabia del vostre perfil exactament quan us interessaria algun producte.\nQuè pot combinar Instagram de les vostres dades\nVisitar una botiga, ja sigui en línia o personalment, pot proporcionar a Instagram una visió valuosa. Els tipus de productes que us poden interessar en comprar i quan us ajuda a orientar millor els anuncis. Instagram recull tota la seva informació considerable i crea una imatge completa de qui ets. És aquesta imatge completa que permet a Instagram fer milers de milions de dòlars publicitaris.\nEn fer un seguiment dels llocs web que visiteu, Instagram es basa en el vostre perfil. Obtenen aquesta informació ja sigui fent clic a un enllaç a Instagram o visitant un lloc web que s’associa a Facebook i Instagram. Visiteu FoxNews.com i Instagram afegeix el seu perfil d’aprenentatge polític. Visiteu un lloc de meditació i Instagram afegeix una altra peça del trencaclosques a les vostres creences religioses. Busqueu puntuacions esportives per a un equip i s’actualitzen els vostres interessos.\nInstagram basa el teu perfil en la informació disponible per a la seva utilització del servei. Coneixen les vostres preferències de roba, el vostre sexe, edat, gust en els aliments i probablement les vostres preferències sexuals. Probablement Instagram sap coses de tu que els vostres amics més propers seran sorpresos de aprendre.\nLa coneguda YouTuber Safiya Nygaard va intentar comprar articles que Instagram li va recomanar per esbrinar com funcionen els algoritmes. És interessant veure com Instagram interpreta la seva activitat a la seva plataforma.\nInstagram no conserva tota la informació. Agregen la vostra informació amb milions d’altres usuaris i la venen a tercers. Es poden tractar d’anuncis, investigadors, venedors, compliments de la llei i molt més. Aquesta informació no us identifica de manera predeterminada. Però els usuaris poden donar permís a Instagram per compartir informació personal amb tercers. Si alguna vegada heu fet clic a “acceptar” una cosa que no heu llegit gaire bé, potser permetreu a Instagram compartir la vostra informació personal amb tercers. Tot i que després de revocar aquest permís, les vostres dades ja estan fora.\nSi bé molts dels que reben informació compartida d’Instagram tenen polítiques de privadesa raonables, molts no. Al seu torn, poden compartir la informació amb altres. És possible que tercers que tinguin informació no tinguin sempre la màxima seguretat. Tot i que Instagram ha de mantenir una estricta seguretat de dades o un risc públic de risc, una empresa que mai heu sentit a parlar de molts menys riscos si la seva seguretat exposa la vostra informació.\nLa vostra privacitat és digne de protecció\nNo hi ha res dolent a Instagram amb la informació que recopilen per assegurar-se que els anuncis que veieu són per a productes que voleu comprar. De fet, molta gent aprecia la comoditat d’anuncis orientats. Tot i això, la majoria de la gent es molesta en saber quanta informació d’informació com Instagram pot recopilar als usuaris.\nTot i que l’ajustament de la configuració de privadesa pot restringir les dades que recopila Instagram, encara tindran més que suficient per crear un perfil complet. Una forma senzilla de fer més anònima la vostra experiència en línia amb Instagram i altres aplicacions és utilitzar una xarxa privada virtual (VPN). Una VPN posa distància entre vosaltres i els llocs web i les aplicacions que feu servir perquè les empreses no puguin recopilar tantes dades personals. Això ajuda a protegir la vostra privadesa i pot proporcionar altres avantatges útils com el desbloqueig de contingut restringit en línia.\nUna VPN també us pot ajudar a evitar restriccions a l’accés a Internet a la feina. Hi ha molts serveis VPN excel·lents que són increïblement fàcils de configurar i utilitzar de manera regular. Si la privadesa és important per a vosaltres, per què no mireu les vostres opcions per salvaguardar la vostra informació en línia?\nQualsevol cosa que acabi fent, és important educar-se en les maneres d’aquestes plataformes que utilitzeu. D’aquesta manera no us sorprendrà si rebeu anuncis personalitzats.


Iolanda Tortajada és la nova degana de la Facultat de Lletres – URV Activ@\nIolanda Tortajada és la nova degana de la Facultat de Lletres\nVol promoure la participació d'estudiants, la relació amb els agents socials i treballar per la qualitat dels graus i postgraus i la seva vinculació amb les necessitats actuals\nIolanda Tortajada, degana de la Facultat de Lletres.\nIolanda Tortajada, professora del Departament d’Estudis de Comunicació, és la nova degana de la Facultat de Lletres. Pren el relleu a l’historiador Josep Sànchez Cervelló, que ha estat al capdavant de la facultat durant dos mandats. Les eleccions es van fer amb votació electrònica del 4 al 6 de maig de 2020, i van participar-hi 42 dels 54 membres de la junta de facultat. 30 van emetre el vot a favor de Iolanda Tortajada, i van haver-hi 5 vots en blanc i 7 nuls.\nL’equip que acompanyarà Tortajada durant el mandat són Antoni Nomdedeu com a vicedegà, i també responsable de l’ensenyament de Llengua i Literatura Hispàniques, i Jaume Vallverdú com a secretari, i també responsable de l’ensenyament d’Antropologia i Evolució Humana. Jordi Ginebra és el responsable de l’ensenyament de Llengua i Literatura Catalanes; Jordi Lamarca, de l’ensenyament d’Anglès; Jordi Diloli, de l’ensenyament d’Història; Licia Buttà, de l’ensenyament d’Història de l’Art i Arqueologia, i Cilia Willem, responsable dels ensenyaments de Comunicació Audiovisual, de Publicitat i Relacions Públiques, i de Periodisme.\nIolanda Tortajada és professora dels Estudis de Comunicació i membre d’Asterisc, grup de recerca en comunicació. La seva recerca se centra en la construcció de la identitat sexual a les xarxes socials, la representació mediàtica de les feminitats, les masculinitats i les relacions sexuals i afectives, l’autorepresentació dels col·lectius invisibilitzats i la producció dels contrapúblics. Ha dirigit i dirigeix projectes de recerca competitius i és vicepresidenta de la Mesa per la Diversitat en l’Audiovisual del Consell de l’Audiovisual de Catalunya.\nEl seu programa de gestió es guia pel principi que “les humanitats són una dimensió clau en la construcció d’un sistema de coneixement integrat, bàsic per a una docència i recerca de qualitat i amb impacte social”. Durant els pròxims quatre anys, aquest equip deganal treballarà perquè la Facultat de Lletres continuï sent un referent tant en docència com en recerca.\nEs pretén mantenir la màxima qualitat en l’oferta de graus i postgraus del centre, “combinant la nostra valuosa tradició amb les necessitats actuals de la societat, i mirant sempre de reeixir en els processos d’acreditació i certificació de qualitat”, diu Tortajada. A més, es potenciaran la transferència de coneixement i la relació de la facultat amb la resta d’agents socials.\nUn altre objectiu és aconseguir i mantenir en tot moment la valorització de la feina i les carreres acadèmiques i professionals de tota la comunitat de persones que formen la Facultat i els seus estudis, i, alhora, incentivar la participació de l’estudiantat i potenciar la xarxa d’Alumni de la facultat.\nArxivat a: Departament d'Estudis de Comunicació, Facultat de Lletres, PDI


“Cal donar més llicències: els turistes no deixaran de venir” | Economia | EL PAÍS Catalunya\n“Cal donar més llicències: els turistes no deixaran de venir”\nNakul Sharma, el conseller delegat de l'empresa de gestió d'apartaments turístics Hostmaker, preveu administrar 1.400 pisos entre Madrid i Barcelona el 2019\nBarcelona 24 JUN 2018 - 20:25\tCEST\nEl conseller delegat i fundador d'Hostmaker, Nakul Sharma. Carles Ribas\n"Barcelona volia turistes, i aquí els té, ara la pregunta ha de ser quin tipus de turisme vol que vingui". Així reflexiona Nakul Sharma, el fundador i conseller delegat de Hostmaker, una empresa britànica que es dedica a professionalitzar els pisos de particulars anunciats a Airbnb i altres plataformes, amb els quals assegura treure un rendiment un 12% superior. Lluny de la idea de l'economia col·laborativa en la qual al principi es basava l'activitat d'empreses com Airbnb, Hostmaker aposta per donar a l'usuari totes les eines perquè el pis particular es converteixi en el més semblant a un hotel. Els treballadors de Hostmaker reben el client, netegen el pis i gestionen els problemes que sorgeixin durant l'estada sense que l'anunciant s'hagi d'implicar en res.\nLa Generalitat planeja permetre el lloguer d’habitacions a turistes\nHostmaker, que opera a Barcelona des del 2015 amb 100 empleats, factura 4 milions a l'any en aquesta ciutat, i 40 milions a Europa. La companyia gestiona 1.800 pisos, 200 a Barcelona. Després d'entrar al mercat de Madrid, l'empresa preveu administrar 1.400 apartaments turístics entre les dues ciutats el 2019. Sharma considera que la seva empresa ajuda a millorar el perfil del turista, i encara que es mostra disposat a parlar amb les administracions sobre la regulació, critica l'actitud de bloqueig de Barcelona i Madrid, en les quals hi ha moratòries de llicències. Creu que la solució és repartir millor les llicències per la ciutat, i fer pagar per elles preus diferents segons la zona.\nPregunta: Què aporta Hostmaker a l'activitat dels pisos turístics a Barcelona?\nResposta: La nostra funció és la d'oferir un servei complet de gestió per als amfitrions. En aquest sentit, no pensem només en pisos turístics, ja que podem gestionar des de tres dies a 300 dies. Vaig crear aquesta companyia perquè vam veure tendències molt importants en com viatjava la gent i com la gent guanyava diners i interactuava amb les seves cases. Després de la crisi, es va començar a veure la residència no només com el lloc personal en el qual vius, sinó també com una manera de guanyar diners. Al costat dels viatgers, també arran de la crisi, cada vegada es busca més flexibilitat, i l'habitació d'hotel no és el producte adequat, i d'aquí van néixer els pisos de vacances compartits. I la tercera tendència és que, gràcies a la tecnologia, els plans canvien segons avancen. El nostre servei recull aquestes tendències: és un servei complet en el qual les cases estan dissenyades, moblades... i la nostra experiència i el servei premium ofereixen més rendibilitat als amfitrions.\nP.: Si l'objectiu de la seva empresa és professionalitzar l'anomenada economia col·laborativa, no va en contra de l'origen d'aquesta activitat? Quina diferència hi ha entre la seva empresa i els apartaments turístics professionals que ja existeixen?\nR.: El que hi ha és una evolució en l'economia col·laborativa. Va començar amb els veïns que tenien una habitació de sobres, però moltes coses han canviat en l'última dècada. La més important és que ha crescut la inversió en el sector immobiliari, especialment a les ciutats, una tendència que té el suport dels Governs que donen permisos de residència a qui compri cases per sobre d'un determinat valor. Amb aquesta inversió, el que queda són molts pisos comprats per inversors estrangers en els quals no viu ningú. La nostra solució obre aquestes cases. A més a més, com més creixi el turisme a Espanya, més necessari serà trobar un lloc en el qual acollir-lo.\nP.: Quina solució proposa davant el malestar dels veïns pels pisos turístics i per l'augment dels preus del lloguer?\nR.: La ciutat ha d'escollir quin tipus de viatger vol atreure. El mercat ha respost: Volies més turistes? ja els tens. Ara el que cal veure és quin tipus de turista, si vols segmentar el mercat i buscar un turista més premium, etc. Venècia, Florència i altres ciutats estan davant del mateix repte. La nostra resposta, com a Hostmaker, és que, com que ens fem responsables de l'apartament, som responsables davant el veïnat i davant els problemes que puguin sorgir. A més a més, la mitjana de les estades és de set nits o més, amb un preu de 150 o 200 euros per nit. Així que no es tracta de turistes de cap de setmana que venen a fer la festa, sinó d’un turista més sostenible que està disposat a pagar més diners per la qualitat dels serveis i els pisos que gestionem. Amb només això ja estem proporcionant algunes de les solucions per evitar que vinguin els turistes menys desitjables.\nP.: Però el gran problema són els pisos sense llicència. Què opina que Airbnb comparteixi les dades dels seus anunciants amb l’Ajuntament?\nR.: Estem molt a favor de treballar amb l’Ajuntament. Una cosa molt positiva per a les ciutats és que poden decidir i gestionar el nombre de llicències, per modular el turisme que ve. No crec que només les 10.000 llicències que té Barcelona siguin el nombre ideal: quan Ada Colau va arribar al Govern va aturar les llicències. Però els turistes no pararan de venir, així que la solució hauria de ser buscar una solució per atreure un altre tipus de turisme. Deixar de donar llicències només farà que la gent busqui la manera de continuar venint, perquè el mercat ho demana. Si es distribueixen les llicències d'una manera correcta, per exemple no al centre però si en altres barris, es podria arribar a una solució productiva.


El Girona cau contra el Betis a Montilivi i seguirà una jornada més en zona de descens (0-2) - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEl Girona cau contra el Betis a Montilivi i seguirà una jornada més en zona de descens (0-2)\nEl Girona no reacciona. L'equip de Cristóbal Parralo ha perdut contra el Betis a Montilivi per 0 a 2 i continuarà una jornada més en zona de descens. Els verd-i-blancs, amb més de 2.000 seguidors a les graderies, s'han trobat molt còmodes i en el minut 39 Sergio García ha inaugurat el marcador. I només començar la segona part, Pavone ha sentenciat amb un golàs per l'escaire. Els gironins no han tingut cap poder de reacció i en el tram final han vist com el públic local ha acabat demanant la dimissió del tècnic Cristóbal Parralo i del director esportiu, Javi Salamero.\n24/10/2009 - 20.04\nA Montilivi, el Betis s'ha trobat massa còmode des del xiulet inicial. Per la presència d'uns 2.000 seguidors bètics a les graderies però també perquè sobre el camp el Girona no ha estat prou fi. Els homes de Cristóbal Parralo han estat víctimes de l'ansietat per la necessitat imperiosa de guanyar i els visitants ho han aprofitat per avançar-se en el marcador abans del descans. Sergio García ha marcat al minut 39 després de driblar la sortida de Jorquera i ha perdonat poc després el segon en una altra acció davant del porter gironí que no ha sabut definir amb encert.\nPerò si la primera part ha acabat malament pels interessos del Girona, la segona encara ha començat pitjor. Als tres minuts de la represa, Pavone ha fet el 0 a 2 amb un gran xut per l'escaire fora de l'abast de Jorquera. Aquest segon gol visitant ha deixat sense cap poder de reacció d'un Girona impotent. Amb el partit absolutament controlat, el Betis ha jugat a plaer i Sergio García ha perdonat una clara ocasió per fer el tercer.\nEn ple desconcert local, els últims minuts han estat una autèntica agonia per al tècnic Cristóbal Parralo i el director esportiu Javi Salamero, que han hagut d'aguantar els crits d'un sector del públic demanant la seva dimissió per la crítica situació de l'equip, que només ha sumat set punts en nou jornades de Lliga.\nUn punt amb mal regust de boca


Convocatòria: Subvenciones para el Subprograma de Movilidad (2019) | Observatori\nEn el marc del Plan Estatal de Investigación Científica y Técnica y de Innovación (2017-2020), la Secretaría de Estado de Universidades, Investigación, Desarrollo e Innovación ha obert la convocatòria de l’any 2019 de les Subvenciones para el Subprograma de Movilidad. L’objecte de la convocatòria és finançar estades de mobilitat de professors i investigadors en centres estrangers d’ensenyament superior i investigació. L’estada s’ha de sol·licitar només per un centre de destinació, on l’investigador s’ha d’integrar a un grup receptor.\nEls beneficiaris poden ser professors i investigadors amb el títol de doctor, amb vinculació funcionarial o contractual docent o investigadora, amb dedicació a temps complet i en servei actiu. Els sol·licitants d’estades per als Estats Units d’Amèrica podran presentar la sol·licitud dins el programa general o a través del Programa Fulbright.\n– Modalitat A. Estancias de profesores e investigadores sénior en centros extranjeros, incluido el Programa “Salvador de Madariaga” (2019): 400 ajuts previstos, dels quals fins a 70 poden correspondre a estades als Estats Units d’Amèrica, en el marc del Programa Fulbright.\n– Modalitat B. Estancias de movilidad en el extranjero “José Castillejo” para jóvenes doctores (2019): 260 ajuts previstos, dels quals 30 poden correspondre a estades als Estats Units d’Amèrica, en el marc del Programa Fulbright.\nLes estades tindran una durada mínima de tres mesos i màxima de sis mesos, improrrogables i en un únic període. Els professors i investigadors podran sol·licitar realitzar l’estada entre l’1 de juliol de 2019 i el 30 de setembre de 2020.\nEl pressupost total d’aquesta convocatòria és de 10,3 milions d’euros. En funció del país d’origen, les subvencions inclouen els conceptes següents: una dotació mensual en concepte de despeses d’allotjament i manutenció (entre 2.150 i 3.100 euros al mes); una dotació per a despeses de viatge (fins a un màxim de 1.200 euros); i, finalment, una dotació per a despeses d’instal·lació (2.500 euros com a màxim).\nLes sol·licituds es formalitzaran a través de la Seu Electrònica del Ministerio de Educación y Formación Profesional. El termini de presentació de sol·licituds finalitzarà el dia 12 de febrer de 2019.\nPer a més informació, podeu consultar del Ministerio de Educación y Formación Profesional.


Nou Aplicatiu Mòbil Vulneracions - Campanya Roba Neta - Campanya Roba Neta\nSaps què amaga l’aparador de la roba que portes?\nRecentment a la Campanya Roba Neta hem llançat l’Aplicatiu Mòbil Vulneracions, el qual permet consultar fàcilment les pràctiques habituals de cadascuna de les grans marques del sector tèxtil en matèria de drets laborals: salaris de misèria, seguretat laboral, esclavitud moderna i treball infantil, llibertat sindical, gènere, transparència, medi ambient i rentat d’imatge. Vulneracions laborals sistemàtiques que encara avui en dia es donen a les fàbriques de producció de roba i calçat deslocalitzades a països del sud global com és el cas de Marroc o Bangla Desh.\nAmb l’Aplicatiu, volem fer visible les vulneracions de drets laborals de les grans marques com ADIDAS, Benetton, Camper, Desigual, El Corte Inglés, H&M, Mango, Uniqlo i Zara/ INDITEX, fer accessible la informació dels materials de la mateixa Campanya Roba Neta, facilitar l’activisme digital mitjançant accions de pressió dirigides a grans empreses o institucions, i posar de manifest que el sistema tèxtil actual (més enllà de cada empresa concreta) es basa en l’explotació de les treballadores.\nCreiem que aquesta eina de sensibilització permet connectar d’una forma entenedora i clara, cada marca de roba amb la vulneració de drets laborals que s’estan cometent encara avui en dia. Sovint, quan ens preguntem si una marca de roba determinada vulnera drets laborals a la seva cadena de subministrament, no sabem on recórrer per estar-ne del tot segures. Amb l’Aplicatiu Mòbil Vulneracions, volem oferir les respostes precises a aquest tipus de preguntes.\nEntra i descobreix-ho, que no t’ho amaguin!


Abans de final d’any, els iPhones detectaran les imatges de pornografia infantil i denunciaran l’usuari del telèfon a les autoritats\nApple s’ha afanyat a explicar que aquesta exploració del contingut gràfic del dispositiu respecta la privadesa dels usuaris gràcies a diverses salvaguardes. La principal d'elles és l’ús d’un sistema que no explora directament les imatges del telèfon, sinó que únicament compara les seves signatures criptogràfiques (hash, un llarg codi alfanumèric que en representa el contingut i es genera dins de l’aparell) amb les signatures equivalents de les imatges de referència, que es mantenen estables encara que se’ls hagin aplicat modificacions com ampliacions o retalls. Les úniques imatges que són objecte d’examen posterior per part d’Apple són les que mostren una coincidència exacta, i sempre que el compte iCloud de l’usuari hagi superat el llindar aproximat de 30 notificacions. Per evitar falsos positius, es fan servir com a referències només les imatges que almenys dues entitats –el NCMEC i una altra d’homòloga d’un altre estat no especificat– han verificat per separat com a pornografia infantil. Apple no disposa de les imatges originals, només de les seves signatures; els usuaris no tenen accés a la base de dades d’imatges que les entitats de protecció de menors han qualificat de pornogràfiques, i tampoc poden saber quines són les imatges del seu dispositiu que el sistema ha marcat com a candidates a ser revisades. Amb tot plegat, l’empresa assegura que la possibilitat d’error és de només tres casos per cada bilió (dels nostres, trilió dels seus) d’imatges considerades.\nLes opcions de privacitat d'iMessage, el servei de missatgeria d'Apple. Apple\ntecnologia Apple privacitat


Swab Barcelona, fira d'art contemporani\nUna cita imperdible pels amants de l’art contemporani\nSwab, la fira d’art contemporani de Barcelona, arriba a la ciutat del 7 al 10 d’octubre.\nEs tracta d’una iniciativa que vol trencar amb l’hermetisme que sovint envolta el món de l’art contemporani alhora que compartir amb Barcelona les últimes tendències de l’escena artística internacional. El projecte va néixer en 2006 com a plataforma de propostes artístiques emergents i ara és una trobada referent pel sector cultural,\n80 galeries del panorama internacional es reuniran al pavelló d’Itàlia de Barcelona, a Montjuïc, enfront del Pavelló Mies van der Rohe, als peus de la Font Màgica. La fira programa diverses seccions que cobreixen els vessants de l’art contemporani:\nSwab Reading, és un programa que pretén fusionar disseny i lectura, art i publicacions. És un espai obert a les disciplines editorials, que enguany convida a dos projectes internacionals a exposar els seus llibres: Monorhetorik, l’editorial de l’artista visual holandès, Matt Plezier i l’artista estatunidenc, Rafael Meléndez.\nSwab Ephemeral, comissariat per Caterina Almirall i Margot Cuevas, se centra en el present contemporani a través des de les pràctiques artístiques quatre artistes que viuen i treballen actualment a Barcelona, i que abordentemàtiques com la supervivència, la diferència, la resistència; l’oceà, la pròtesi, el treball; la comunicació, l’aliment o el tèxtil.\nSwab Performance és un cicle de performances que preten (re) pensar la idea de “presència” i la seva importància en el món de l’art a partir de la conferència, comissariat per Gisela Chillida\nSwab Thinks és un espai de diàleg obert entre artistes, comissaris, col·leccionistes, gestors culturals i públic en general per a plantejar com serà el futur del mercat de l’art contemporani.\nSwab Kids és un espai obert en el qual els nens podran experimentar amb la seva creativitat.


Independència de Catalunya: JxSí descarta fer una altra oferta per pactar la investidura | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nJxSí descarta fer una altra oferta per pactar la investidura\nRaül Romeva descarta noves concessions als anticapitalistes mentre creix la divisió a Convergència\nBarcelona 29 DES 2015 - 00:19\tCET\nRaül Romeva i Marta Rovira. Albert Garcia\nNervis, cares llargues i indignació. Els diputats de Junts pel Sí, la coalició d’Artur Mas, s’han reunit aquest dilluns després de la trobada de la CUP i han acordat que no faran cap més oferta als anticapitalistes per ajudar-los a desempatar l'assemblea del cap de setmana passat. El diputat de Junts pel Sí Raül Romeva ha transmès aquest missatge en una breu trobada a la tarda d'aquest dilluns amb els diputats de la CUP Antonio Baños i Anna Gabriel. “L'empat l’ha de resoldre la CUP internament”, ha dit Romeva, qui, malgrat això, no ha volgut respondre què farà la seva formació si finalment s'imposa el no a Artur Mas.\nEl conclave dels cupaires\nA dia d'avui, Junts pel Sí manté Artur Mas com a candidat a la presidència. Segons Romeva no poden canviar res de la seva oferta perquè la seva proposta “no ha estat rebutjada” per l'assemblea dels anticapitalistes, ha dit en referència a l'empat d'aquest diumenge. “La proposta està viva, i ara la CUP ha de decidir internament què fa; nosaltres no hi podem intervenir”, ha assegurat.\nPerò els nervis van en augment a Convergència, el partit d’Artur Mas. Comencen a sortir veus que advoquen per trencar amb la CUP. El diputat electe de la formació nacionalista al Congrés Carles Campuzano (CDC) ha demanat buscar una altra majoria a Catalunya per formar Govern o convocar noves eleccions, després del “ridícul” de l'assemblea de la CUP. “La legislatura tal com es va plantejar la nit del 27-S està acabada”, ha assegurat en un missatge a les xarxes socials.\nMalgrat això, per Francesc Homs, futur portaveu del grup al Congrés, aquesta és només una opinió personal i advoca per esperar que la CUP prengui una decisió respecte a la investidura del president de la Generalitat.\nArtur Mas, que ha mantingut un escrupolós silenci sobre la CUP aquests dies, ha intentat aquest dilluns restar transcendència al nou retard. Durant la inauguració del centre penitenciari del Catllar (Tarragonès) Mas ha posat l'accent en el fet que l’Administració catalana continua funcionant malgrat “les incerteses i les inquietuds” polítiques.\nFora del Govern, alguns ja preparen eleccions. Un sector de l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) està promovent una consulta interna per impulsar una candidatura independentista unitària davant unes eventuals eleccions catalanes el març que ve si no prospera la investidura de Mas.


La Fira del Vi continua al maig\namb la Fira als cellers\nEnguany tens 2 fires en 1\nLa Fira del Vi de Falset recupera el format de sempre al recinte firal de Falset i manté la inciativa de l’edició anterior d’oferir tastos als cellers durant la resta del mes de maig.\nFira a Falset\nTorna la Fira del Vi de sempre, al recinte Firal de Falset.\nComprar Pack degustació\nComprar Tiquets degustació\nDel 2 de maig al 31 de maig\nFira als Cellers\nMantenim els tastos als cellers de Priorat i Montsant.\nTaller de creació amb taps de suro\nDinars Maridats – El vins de Sílvia Puig\nDinars Maridats – El vins del Rhône\nTast de Rosats\nTast de Magnums del Castell de Falset\nDinars Maridats – El vins de Jonàs Macip\nDarrers cellers inscrits\nÈtim – Cooperativa Falset Marçà\nCeller Sabaté – Vins Plantadeta\nVeure tots els cellers\n30 ABRIL 1 MAIG 30\nLa Fira del Vi de Falset afronta el segon cap de setmana de la Fira als cellers, en la qual tota la comarca del Priorat és el “recinte firal”, amb els cellers fent d’estands entre el 2\nCom serà la Fira del Vi 2021?\nLa Fira del Vi de Falset, amb la col·laboració de la DO Montsant i la DOQ Priorat, proposa, en l’edició d’aquest 2021, que tota la comarca del Priorat es converteixi en el recinte firal, sempre que les condicions sanitàries i de mobilitat ho permetin.\nAixí doncs, els cellers que ho desitgin faran el paper d’estands, tot oferint degustacions, amb aforament limitat, a aquelles persones que, prèviament, hagin reservat la seva plaça mitjançant el web de la Fira del Vi.\nTastos en espais oberts o ben ventilats\nTastos per a grups reduïts\nGarantint la seguretat sanitària\nLa Fira del Vi també es podrà seguir online\nCom ja es va fer el 2020, el certamen tindrà una edició online, de la qual s’està acabant de tancar el programa i que tindrà lloc el primer cap de setmana de maig (entre el divendres 30 d’abril i el diumenge 2 de maig).\nEl programa inclourà un seguit d’activitats, concerts i tastos virtuals. Els diversos actes s’emetran en les plataformes virtuals de la Fira del Vi; instagram, twitter i facebook (@firadelvifalset), a més de poder-se veure per televisió (TDT), a través del canal de teleservei de l’Ajuntament de Falset.\nPrograma de la Fira del Vi 2021


El ‘mastergate’, pas a pas\nEl 21 de març de 2018 va saltar l’escàndol. La presidenta de la Comunitat de Madrid, Cristina Cifuentes, havia obtingut el Màster de Dret Públic de l’Estat Autonòmic sense cursar gairebé la meitat dels crèdits a la Universitat Rei Juan Carlos (URJC). Cifuentes no va presentar el seu Treball de final de Màster, que suposa el 24 dels 60 crèdits del postgrau, ni tampoc una assignatura de 3 crèdits “El Finançament de les comunitats autonòmiques”.\nLa polèmica va estar en el canvi de notes. Cifuentes havia deixat de cursar les dues assignatures el 2012, per la qual cosa a l’expedient acadèmic sortia un NP (NO presentat). El 2014, aquestes dos notes van canviar sobtadament a NOT (Notable). Dies més tard, la Presidenta de Madrid va recollir el seu títol a la Universitat Rei Joan Carles i va aprofitar per fotografiar-se amb diversos responsables de la universitat.\nLa universitat va defensar Cifuentes\nEl mateix dia que va saltar la trampa de Cristina Cifuentes, la Universitat Rei Joan Carles va sortir a donar explicacions. El rector de la universitat, Javier Ramos, juntament amb Pablo Chico de la Cámara, professor de l’assignatura i Enrique Álvarez Conde, professor que “dirigia” el Màster de Cifuentes va atribuir la polèmica a un “error administratiu”.\nJavier Ramos va explicar que la presidenta havia cursat ambdues assignatures i que els NP (no presentat) que apareixen al document presentat per El Diario.es van ser posteriorment rectificats a NOT (Notable) quan al 2014 Cifuentes pretenia recollir el títol. La universitat va explicar que es va comprovar la nota de les assignatures i es expedió Màster.\nCifuentes es va defensar en un vídeo\nCristina Cifuentes es va defensar aquell mateix dia des del seu despatx a La Puerta del Sol. La Presidenta es va gravar en directe via Twitter per donar explicacions. “En La Puerta del Sol, continuo treballant després d’una dia d’atacs falsos que no aconseguiran desanimar-me” assegurava Cifuentes al titular del vídeo.\nLa Presidenta mostro les notes del màster on apareixien les dues assignatures aprovades amb un notable tal com havia defensat l’URJC. Els dubtes no van deixar d’envoltar-la ja que el document no demostrava la seva innocència.\nA la Porta del Sol, continuo treballant després d’un dia d’atacs falsos que no aconseguiran desanimar-me https://t.co/6hb6PpZhHA\n— Cristina Cifuentes (@ccifuentes) 21 de març de 2018\nDues de les tres actes del màster van ser falsificades\nMentre Cifuentes i la universitat intentàven convèncer de la innocència de la Presidenta, va tornar a sortir a la llum un altre escàndol que s’afegia a la trama. Dos dels tres actes que sortien al document del tribunal que “va qualificar” el Treball de Final de Màster (TFM) eren falses. Alicia López de los Mozos i Clara Souto no van firmar cap document relacionat amb el suposat TFM presentat per Cifuentes al juliol de 2012. La data de la defensa del treball, a més, coincideix amb el dia en què Cristina Cifuentes celebrava juntament amb la Selecció Espanyola de Futbol l’Eurocopa aconseguida el dia anterior.\nCifuentes va comparèixer en l’Assemblea de Madrid en un ple extraordinari\n14 dias després que esclatés la polèmica, Cristina Cifuentes es va defensar en l’Assemblea de Madrid en un ple convocat expressament per aclarir el cas.\nLa Presidenta va advertir que no anava a dimitir ja que el seu postgrau era “real i legal”, i va assegurar que “no hi ha falsedat o falsificació ni en les meves qualificacions ni en el meu currículum”.\nLes proves que va aportar Cifuentes van ser el pagament de la matrícula, un document amb les assignatures cursades i l’expedició del títol. També va aportar un correu en el que un professor demanava el canvi de qualificació dels seus assignatures, i per argumentar que era un error comú de la universitat, va llegir correus actuals d’alumnes que sol·licitaven tramitis semblants.\nEl que no va aportar Cifuentes va ser el seu Treball de Final de Màster, ja que segons va dir “l’estava buscant”.\nLa seva defensa no va convèncer l’oposició, que va demanar la seva dimissió\nLa seva compareixença en l’Assemblea davant l’oposició no li va servir de gaire a Cifuentes. Les contradiccions de la presidenta van iniciar el debat sobre una moció de censura impulsada per Podemos. El partit d’Iglesias va ser el més crític amb el cas. Lorena Ruíz-Huertas, diputada de Podemos a la Comunitat de Madrid, va recordar a Cifuentes que els seus “suposats” companys no la recordaven a l’aula. “Ningú no la creu; la seva carrera política ha acabat” li va dir de forma contundent la podemita.\nEl PSOE es va mostrar també a favor de la moció. El seu líder a Madrid, Ángel Gabilondo, va acusar Cifuentes de “canviar el seu discurs segons anaven sortint les informacions”. El socialista va qualificar d'”inversemblant” que la polèmica sobre el màster només fossin “errors de transcripció administratius” i no una trama que tingués una presumpta implicació del personal administratiu i docent.\nLa moció no va arribar a bon port perquè Ciutadans no la va contemplar. El seu portaveu, Ignacio Aguado, va apostar per una investigació de la cambra legislativa malgrat reconèixer “la contradicció que suposa que Cifuentes cursés un postgrau que suposa tal temps d’estudi, al mateix temps que la Presidenta era Delegada del Govern a la Comunitat de Madrid.”\nEl director del màster va reconèixer que s’havia falsificat l’acta\nEl director del màster, Enrique Álvarez Conde, va reconèixer el 6 d’abril que, efectivament, s’havia falsificat l’acta que aprovava el TFM de la líder del PP de Madrid.\nSegons va publicar El Confidencial, el rector de la Universitat, Javier Ramos, va pressionar Conde per redactar una acta que avalés la Presidenta de Madrid. El director del màster va tardar només tres hores a redactar-lo. El resultat va ser la falsificació de les firmes de, almenys, dues de les tres que presenta l’acta. En el cas de Clara Souto i Cecilia Rosado ni tan sols no tenen plaça en la propietat a la Universitat pública madrilenya. Aquest document va ser el que Cifuentes va presentar en la seva defensa.\nCiutadans feia pressió i el PP va acceptar la investigació\nEl Partit Popular va acceptar la creació d’una comissió d’investigació que Ciutadans havia proposat. El suport del govern dels populars a Madrid, Ciutadans, havia donat un ultimàtum de 48 hores al PP perquè acceptés la comissió si no volien que, com Podemos i PSOE, demanessin la dimissió de Cristina Cifuentes.\n“Una vegada presentada la iniciativa d’una creació de Comissió d’investigació davant la Taula de l’Assemblea de Madrid, i si és conforme al reglament al seu objectiu i les seves normes, donarem suport a la seva creació, com sempre” va anunciar el Partit Popular en el seu compte oficial de twitter de la Comunitat de Madrid.\nUna vegada presentada la iniciativa de creació d’una Comissió d’Investigació davant de la Taula de la @AsambleaMadrid, i si és conforme al Reglament al seu objecte i normes, donarem suport a la seva creació. Com siempre.#sinmiedoalaverdad https://t.co/FWOvGfxGbX\n— PP Assemblea Madrid (@PPAsamblea) 7 d’abril de 2018\nLes proves acorralaven Cifuentes\nEnmig de la investigació, el 10 d’abril una de les professores que “van firmar” l’acta del Treball de Final de Màster, va assegurar a la policia tenir gravades amenaces del director de l’Institut de Dret Públic (IDP), Enrique Álvarez Conde, perquè participés en la falsificació de l’acta.\nEl mateix dia va dimitir la subdirectora de l’IDP, Laura Nuño, per tota la polèmica generada al voltant de la Universitat Rei Juan Carlos. Nuño, a més, va assegurar que la seva firma, també estampada en un document on es validaven assignatures a la Presidenta de la Comunitat de Madrid, no s’assemblava “en res” a la seva.\nCristina Cifuentes renuncia al màster\nCifuentes ha renunciat avui mateix, 27 dies després que esclatés la polèmica, al Màster en Dret Autonòmic de la Universitat Rei Juan Carlos. Embolicada en una polèmica que començava a sobrepassar-li per tots costats, la Presidenta de Madrid ha decidit, lluny de dimitir i deixar el seu càrrec, renunciar a un títol que segons les proves mai no ha obtingut.\nMalgrat renunciar al màster, Cristina Cifuentes ha assegurat que “no ha comès cap il·legalitat”. La líder popular ha culpat de la situació a la Universitat Rei Juan Carlos ja que, segons ha dit en una carta el rector de la universitat, “he complert els requisits que la Universitat em va posar per aconseguir l’esmentat títol”.\nHa considerat que, si hi ha hagut irregularitats, han estat de tipus administratiu “absolutament alienes” a ella.\nCifuentes també ha demanat disculpes a la seva carta. “Si em vaig equivocar, i en aquell moment vaig haver de rebutjar les facilitats que m’oferia la universitat, demano disculpes a qualsevol que hagi pogut sentir-se ofès. Com ja he dit, només em va moure a participar en aquest màster el meu interès per ampliar coneixements malgrat les dificultats personals que m’impedien de cursar-lo en un règim ordinari. En cap moment no vaig pretendre treure avantatge llavors d’aquest màster, ni pretenc treure’l en el present o en el futur”.


Webs recomanades | F1 Informàtics\nSimilarsites és un web que us permet cercar llocs amb característiques similars o continguts semblants als d’un altre.\nNomés cal que escriguem el nom del lloc del que vulguem cercar llocs relacionats i ens apareixerà un llistat de suggeriments. Alhora, disposarem de la possibilitat de destriar els resultats per nombre de visites o temes, entre d’altres criteris.\nEl funcionament d’aquest lloc es basa en un sistema que aprèn de les cerques dels seus usuaris, el qual li permet anar perfeccionant els resultats.\nExisteix una extensió per poder integrar aquesta eina de cerca a Mozilla Firefox i a Google Chrome. Quan ens trobem a qualsevol web, podrem veure enllaços similars només fent clic en un botó del nostre navegador.\nÉs molt important utilitzar contrasenyes segures per totes les plataformes on estem registrats. I de la mateixa manera, no fer servir les mateixes contrasenyes a diversos llocs, perquè en el cas de que ens en descobreixin una, en les descobririen totes. Per això us recomanarem un lloc des d’on podreu crear contrasenyes segures en qüestió de segons.\nDes de Secure Password Generator és molt fàcil, perquè se’ns permet ajustar un gran nombre de paràmetres: la seva longitud de caràcters, l’ús de símbols i números, la utilització de lletres minúscules i majúscules, etc. I a més a més, quan haguem ajustat els paràmetres, obtindrem la contrasenya amb un consell per recordar-la.\nListly és un servei en línia que serveix per convertir dades de llocs web a Excel. Està disponible com una aplicació gratuïta, però també té una versió més completa de pagament. I també està disponible com a extensió per a Google Chrome que ens ho farà més fàcil.\nLa principal virtut que té és la d’extreure les dades d’un lloc mantenint l’estructura original de les taules. I això no ho podem aconseguir fent un retalla i enganxa a l’estil tradicional.\nPodeu provar, per exemple, convertir la classificació de la Lliga de futbol que publica el Diari Sport. I un cop haguem introduït l’adreça del lloc, ens generarà una fulla de càlcul descarregable.\nL’aplicació identifica diferents formats de taula, però la seva efectivitat dependrà en gran part de com es presentin les dades al lloc web.\nVersió Postal és un cineclub online que neix a partir del catàleg d’un videoclub que, com la majoria, va haver de tancar portes.\nAquest servei en línia distribueix per correu còpies en DVD o Blu-ray, d’un fons creixent basat en el cinema d’autor, independent i documental. Pel·lícules rares, oblidades, fora de catàleg o mai distribuïdes. Tota una alternativa a la oferta existent, que viu de les novetats i dels grans èxits comercials.\nLes pel·lícules no es descarreguen ni es veuen per en línia. S’envien per correu, no tenen data de devolució i es retornen de la mateixa manera amb un sobre franquejat.\nEl seu funcionament es basa en abonaments mensuals que permeten, segons la tarifa que es tria, veure un nombre concret de pel·lícules en un període determinat de temps. Quan es disposa d’una pel·lícula, no es rep la següent que s’ha sol·licitat fins que no s’hagi tornat la primera, de manera que un mateix s’administra el temps i els diners. Es poden adquirir abonaments de 10, 12 o 15 euros al mes, que donen dret a 3, 5 o a pel·lícules il·limitades. I segons la disponibilitat que cadascú tingui, pot anar canviant la seva modalitat d’abonament.\nAvui us presentem un lloc bonic de debò: Species In Pieces. Es tracta d’un web que presenta trenta espècies en perill d’extinció, i representa cada animal com si fós fet amb origami.\nA cada espècie tenim accés a informació sobre ella: Des de la quantitat d’exemplars que existeixen fins als perills a que s’enfronten.\nLes fitxes de cada animal contenen també fons de pantalla per descarregar, amb diferents mides per adaptar-los a tots els dispositius.\nPerò el millor d’ell és la seva elegància, començant per la música de fons. Passeu i gaudiu-ne.\nPotser anem tard o potser no. Però en el nostre web hi faltava. Pels que encara la desconeixeu, Pinterest és una xarxa social que s’ha fet molt popular amb un model força diferent a la resta. Perquè es tracta d’una xarxa bàsicament visual, on creem una mena de taulers (“Boards”) ens els que hi enganxem coses (“Pins”) que ens interessen. I alhora, les compartim amb d’altres usuaris (“Re-Pins”).\nSón coses que trobem quan naveguem per internet. En el vostre navegador podeu afegir-hi un botonet per penjar-les a l’instant.\nI d’altres que trobem a la pròpia xarxa. D’usuaris que seguim perquè tenim gustos en comú, o fent cerques per conceptes concrets.\nAquestes imatges sempre contenen enllaços. És a dir, que no es copien, ni es pispen, perquè es comparteixen des del lloc original on s’han trobat.\nEls passos bàsics per fer-ho servir passen per crear un compte. I després ja podeu crear taulers segons els vostres interessos i començar a omplir-los. És important que afegiu títols i etiquetes als vostres “Pins”, que ajudin a ser descoberts per altres usuaris.\nBuscareu i seguireu a altres persones. No cal que seguiu tots els taulers d’un mateix usuari, només els que us interessin.\nI a partir d’aquí ja anireu rebent suggeriments de contactes, murs i “Pins” que us puguin interessar segons el que hagueu anat desant.\nEn definitiva, es tracta d’una xarxa endreçada i basada en la imatge. Per aquest caràcter visual, hi triomfen els taulers de cuina, bellesa, moda, art o artesania.\nPodeu accedir a ella des del seu lloc web, però també a través de les aplicacions específiques disponibles per a mòbils i tauletes.


Vaig quedar-me amb les ganes de fer la travessa de tot el massís de nord a sud. Així doncs avui som un equip de dues persones, amb la sort de comptar amb un vehicle a la sortida i recollida al final. La ruta amb trams variats de pujades i baixades ens anirà bé per pair la magnifica paella que ens van sevir a Ca La Lupe, a Les Cases d’Alcanar\nSortim de la terres planes del delta prop d’Amposta pel Ligallo de l’Antic, concretament pel Mas Miralles. Inicialment el camí va resseguint el GR-92 que va remuntant alçada per terreny còmode fins arribar a l’alzinar del Burgar i la seva font. El camí força fressat ens porta a l’enrunat Mas de Mata-rodona, situat en un lloc de grans panoràmiques. Hauria de ser un mas important a la zona donades les seves dimensions, pastures i feixes, avui totalment abandonades. El nostre itinerari continua per terreny obert fins a La Foradada (la joia del massís) Aquest imponent trau a la roca cimera amb espectaculars vistes al Delta, a la serra de Godall, Els Ports,etc, no et deixa indiferent. Pugem uns pocs metres més, i ens enfilem al cim rocallós on gaudim del moment.\nContinuem fins a la Torreta (765m), cim culminant del massís. Tot i el bon dia i l’absència de vent, fa calitja i les vistes són limitades fins a Peníscola i la Penya Golosa. Compartim cim amb un xicot de la Ràpita, que tot i ser d’aquestes terres, reconeix que no té gaire idea de per on ha de tornar, tot fent conya de que dos barcelonins li hagin de explicar el recorregut per tornar a casa seva.\nContinuem carena fins l’ample i arrodonit cim de la Molacima, A partir d’aquí l’itinerari és nou per nosaltres, però resulta força visible i evident; ens caldrà seguir la carena a estones crestes senzilles fins a La Moleta.\nEl terreny força pedregós, és un seguit de cimets amb distretes vistes a dreta d’Els Ports, i a l’esquerra de la línia de mar. De mica en mica la serralada va perdent alçada fins que arribem a la darrera elevació destacada: La Moleta. Aquí deixem el terreny rocallós i obert, i ens endinsem direcció mar (Est) per una zona boscosa que és d'agrair. Finalitzem la ruta a les rodalies de Les Cases d’Alcanar.\nRetornats a Barcelona, ve el confinament, penjar la motxilla i guardar el material...esperant que més d’hora o més tard, puguem sortir novament d’excursió.\nI potser no ens caldrà ser gaire ambiciosos, ja que amb els dies que ja portem confinats, anar al Turó de Montcada o el Puig Castellar ens semblarà Xauxa.\nPep Molinos (Març 2020)


Els ecologistes del GEPEC rebutgen les MAT projectades a Catalunya i presentaran al·legacions al projecte - Canal 21\nL’entitat ecologista GEPEC-EdC presentarà al·legacions contra la construcció de les línies de molt alta tensió (MAT) projectades a Catalunya. El macroprojecte del clúster de renovables del grup saragossà Forestalia preveu creuar les Terres de l’Ebre i Tarragona, afectant una quarantena de municipis. GEPEC-EdC insisteix en l’impacte paisatgístic que pot tenir aquest projecte envers els espais naturals protegits i la fauna de la zona. També reitera l’afectació que tenen aquestes infraestructures en la salut i la qualitat de vida de les persones. Davant d’aquesta situació, l’entitat ha estès la mà a consells comarcals i ajuntaments de la demarcació per fer front comú amb la voluntat de treballar coordinadament i aturar el projecte.\nPrèviament, altres organismes com Unió de Pagesos o Xarxasud ja s’han posicionat en contra d’aquest avantprojecte, que vol generar energia eòlica i fotovoltaica a l’Aragó i portar-la a Catalunya mitjançant línies MAT. A finals de juliol, el BOE va publicar el procés d’informació pública de l’estudi d’impacte ambiental i la sol·licitud d’autorització administrativa prèvia dels parcs eòlics ‘Clúster Begues’. Ara, la Generalitat resta a l’expectativa de dos altres parcs a Isona i a Rubí.\nPer la seua part, diversos ajuntaments del Camp de Tarragona, les Terres de l’Ebre i el Penedès treballen en la presentació d’un únic paquet d’al·legacions contra la infraestructura. Per fer-ho possible, es compta amb un equip tècnic que s’encarregarà de redactar el document conjunt, que s’haurà d’entregar abans del 10 de setembre, data en què finalitza el termini d’al·legacions.\nTags: GEPECMATMedi AmbientMésC21Terres de l'Ebre\nTradicionàrius a les Terres de l’Ebre amb els Quicos i Elèctrica Dharma


“Les accions educatives impacten en la transformació social” | Fundacio Bofill\nNotícies > “Les accions educatives impacten en la transformació social”\n“Les accions educatives impacten en la transformació social”\nVanessa Balagué, del Departament de Biologia Marina i Oceanografia de l’ICM-CSIC, fa balanç dels quatre anys d’aliança Magnet amb l’Escola Tanit de Santa Coloma de Gramenet. Què ha significat per l’ICM-CSIC ser un partner Magnet? Què ha aportat Magnet al centre de recerca? Quins valors ha aportat com a partner a l’Escola Tanit? Són algunes de les qüestions a les que respon Balagué.\nQuè ha significat per l’ICM-CSIC ser un partner Magnet?\nPer l’ICM-CSIC ser partner Magnet de l’escola Tanit ha estat una oportunitat magnífica per millorar la nostra relació amb els centres educatius. Nosaltres ja tenim una llarga experiència divulgativa dirigida a centres educatius, però normalment han estat propostes puntuals i atomitzades, i Magnet ens ha ajudat molt a apropar els coneixements científics a l’aula, ens ha donat moltíssimes eines i també ens ha ajudat a millorar la nostra relació amb el professorat, amb el que sovint costa trobar espais per compartir i entendre’ns, i Magnet ens ha facilitat molt aquesta part.\nQuè creus que heu aportat com a partner a l’Escola Tanit?\nL'ICM-CSIC ha aportat coneixement científic a l'Escola Tanit però no només amb continguts, sinó també amb la forma. És a dir, no és el mateix explicar ciència que transmetre-la amb entusiasme, amb passió, amb diferents tipus de formats, fent que les nostres experiències vivencials també puguin ser compartides amb l'escola. Així doncs, destaquem que hem aportat el coneixement científic, però també el com l'hem aportat.\nTambé hem format el claustre de l'escola en temes científics i marins i els hem ofert la possibilitat de visitar la seu de l’ICM-CSIC i organitzar activitats concretes que ens han anat demanant, com tallers de sorres o plàncton. A més, també els hem proposat activitats que oferim des de l'ICM-CSIC a la societat en general: participar en les nostres portes obertes i les visites a vaixells oceanogràfics, entre d’altres.\nHem intentat compartir els nostres recursos amb l'escola Tanit sense convertir-nos en un centre de recursos, ja que els coneixements s'han treballat de forma transversal i profunda i no com a meres activitats puntuals. També hem ofert a Tanit la possibilitat de participar en projectes educatius que tenim en marxa, com per exemple Petits oceanògrafs, que inclou el seguiment de campanyes oceanogràfiques.\nHem cocreat amb Tanit els eixos vertebradors anuals que l'escola volia treballar. Per exemple, el primer any es va treballar a partir del submarí que va visitar l'escola, des del qual es van treballar diferents aspectes de les ciències marines. El següent any vam centrar-nos en l'Antàrtida, també com a projecte global a partir del qual es poden abordar temes d’actualitat com el canvi climàtic.\nPer últim, comentar que també hem apropat altres realitats de la ciència, com per exemple la visibilització de les dones científiques. És a dir, no només donar a conèixer la professió del personal científic i tècnic, sinó també posant el focus en la perspectiva de gènere.\nQuè us ha aportat el programa Magnet com a institució?\nDes de l'ICM-CSIC, hem pogut compartir mirades sobre com treballar els continguts marins a les aules amb el claustre i amb els formadors, donant format educatiu al contingut científic. Per altra banda, hem pogut formar el nostre equip científic i tècnic gràcies a les sessions i activitats de formació que ens han facilitat les persones formadores de Magnet.\nL'aliança Magnet amb l'escola Tanit ens ha facilitat fomentar el treball a fons i a llarg termini amb una escola, i això ho valorem molt. Sovint establim relació amb escoles, però si no hi ha un treball de fons previ, l'activitat pot quedar sense context. Això, amb Magnet, no ha passat ja que s'ha produït aquest aprofundiment a llarg termini i així les activitats han esdevingut més significatives i eficients.\nUn altre aspecte ha estat que hem pogut comprendre i entendre les dificultats del dia a dia dels centres educatius. Magnet ha estat una immersió al món escolar i hem comprovat que sovint des de les institucions científiques volem bolcar tot el nostre saber i hem vist que no, que la realitat és una altra i cal saber dosificar la informació. En aquest sentit, la possibilitat que ens han oferit de participar en reunions de claustre ha estat una gran font d'aprenentatge per a nosaltres. A més, les sessions anuals que fèiem amb els equips educatius de l’Ajuntament, inspecció, amb el professorat i amb la direcció, i amb l’equip Magnet, ens han ajudat molt a entendre, des d'altres perspectives i mirades, com funciona el món educatiu, amb el qual volem seguir treballant i creant sinergies.\nFent balanç, penso que Magnet ens ha ajudat a incorporar una mirada que no teníem, que és adonar-nos de com les accions educatives impacten en la transformació social d'un barri. A més, hem après a valorar la diversitat i a entendre-la com a riquesa, i les dificultats com a oportunitats.\nQuins valors heu compartit amb l’Escola Tanit?\nAquesta pregunta em fa molta il·lusió perquè hi ha hagut molta entesa amb Tanit (somriu). Jo crec que el principal valor ha estat la voluntat i les ganes de fer bona ciència. Tanit ja era una escola amb un bagatge científic molt important i les ganes de fer bona ciència han estat tant en l'esperit científic, com en els mètodes propis de la ciència. Crec que també hem compartit “bon rotllo”, sempre ens ho hem passat molt bé junts, sempre hi ha hagut molta entesa. També hem apreciat la diversitat que tenen les aules de Tanit i l’hem treballat plegades. L’entusiasme i la passió per la nostra feina, tant la dels científics com la dels professionals del món educatiu, ha estat un altre valor en comú.\nDestaco també el respecte cap a la natura en general i cap als mars i als oceans en particular, que compartim tant l’ICM-CSIC com Tanit. A més, també hem treballat altres formes d’estar en espais naturals. Això vol dir transformar les experiències lúdiques que puguis tenir en un espai natural marí, com podria ser una platja, en experiències vivencials d’adquisició de coneixement.\nCom definiries la relació que heu establert amb l’Escola Tanit?\nHi ha hagut molt respecte mutu pel treball de l’altre, tant dels mestres cap al personal científic i tècnic de l’ICM com viceversa. La relació ha estat molt cordial. Al principi vam començar tímidament, però s’ha anat generant una confiança mútua molt gran que ens permet compartir recursos, preguntes, anhels, dubtes, etc. Hi ha hagut molta entesa i vull destacar que ha estat una relació molt alegre, en la que ha dominat la curiositat i les ganes d’aprendre.\nEns comparteixes algun moment que consideris clau en aquests quatre anys d’aliança entre l’ICM-CSIC i l’Escola Tanit?\nUn dels moments clau, que va ser molt bonic, va ser la primera gimcana que vam fer a la platja. Vam trobar-nos amb tot el claustre de Tanit, la formadora Magnet, personal de la Fundació Bofill i tot l’equip de l’ICM-CSIC. El core impulsor de Magnet a l’ICM-CSIC ha estat format per la Janire Salazar, Carine Simon, María Vicioso, Magda Vila i jo mateixa, Vanessa Balagué, però hi ha hagut la participació i implicació d’entre vint i trenta persones, entre científiques i personal tècnic. La trobada de més de 50 persones a la platja va ser l’inici per començar a teixir aquest projecte Magnet. Podeu veure-ho en el vídeo: Com començar una aliança magnet? Escola Tanit i l'Institut de Ciències del Mar del CSIC\nAltres moments han estat les jornades de portes obertes a l’escola entorn al submarí i a l’exposició de l’Antàrtida, que van ser molt transversals i van servir-nos per veure com el coneixement científic de l’ICM-CSIC es pot transferir a l’escola a través dels mestres, aquests cap a l’alumnat i de l’alumnat cap a la societat. Tot aquest viatge del coneixement és molt important i s’ha aconseguit amb aquests grans projectes d’escola que han fet participar el barri i els agents locals de Santa Coloma de Gramenet.\nTambé voldria recordar que, durant la crisi sanitària de la COVID, tot i ser un moment molt dur, vàrem trobar la manera per compartir espais i punts de trobada amb Tanit. Tot i les dificultats per garantir la connexió a totes les famílies, des de l’ICM-CSIC es van fer arribar les activitats de l’Oceà a Casa, que van incloure videotrucades amb personal científic i tècnic. I també destaco el vídeo participatiu que vàrem rodar per l’11F-Dia Internacional de la Dona i la Nena en la Ciència, en el que l’escola va participar a través de dibuixos de l’alumnat.\nQuin projecte dels que heu compartit amb l’escola consideres més rellevant?\nEl projecte de l'Antàrtida va ser, potser, el més significatiu, ja que ja havíem assolit una certa maduresa en l'aliança. El projecte del submarí va servir per trencar el gel, però amb el de l'Antàrtida va sorprendre'ns molt com havia treballat l'alumnat els diferents temes gràcies a l'expertesa dels mestres per saber estirar el fil. Aquest projecte va ser el que ens va fer adonar que tant els docents com l'alumnat eren autèntics científics i científiques. La qualitat i el rigor amb què van tractar tots els temes va ser excel·lent. Aprofito aquí per destacar el paper extraordinari de la Victòria Carbó, la nostra formadora Magnet, com a guia, motor i punt de connexió entre l’escola i la institució, en aquesta i en totes les activitats compartides amb Tanit, sempre des del seu gran saber i amb una sensibilitat única.\nQuin consell donaries als centres i partners que inicien la seva aliança?\nAls partners, en primer lloc, els diria que s’animin. Des del món de la ciència sempre veus molta feina afegida i al final, una aliança Magnet compta amb molt d’acompanyament i possibilitats de formació per part de les institucions que l’impulsen, els seus formadors i el seu equip de coordinació. Un cop establert el primer contacte, els diria que a nosaltres ens va anar molt bé una trobada global amb tot el claustre i tot el personal de la institució implicat, ben al començament del projecte. Ens va servir per trencar moltes barreres a través de la presència de l’altre, que tant hem trobat a faltar durant la pandèmia. A més d’un primer contacte presencial, també cal molta comunicació, perdre vergonyes, perdre aquesta visió que els partners són centres d’excel·lència inassequibles, és a dir, atrevir-se. I per part dels partners, també, atrevir-nos a demanar les eines educatives que ens falten, no som experts en tot, i a Magnet es tracta de cocrear junts. És important recordar que estem aprenent els uns dels altres.


esgarrapacrestes: CASTELL DE LLUÇÀ.\nDescripció de la ruta; Excursió circular força interessant de dificultat baixa, que ens portarà a conèixer alguns indrets dels voltants del poblet de Lluça. El punt més interessant del recorregut, el trobem en el Castell de Lluça i l'església de Sant Vicenç del Castell, abans però haurem vist un arbre monumental (alzina del Vilaró), unes balmes amb una font (balma de la Font dels Bous), i al final de la sortida el pantà de Garet. Una vegada retornats al poble, és del tot recomanable la visita al Monestir de Santa Maria de Lluçà. En total haurem fet no gaire més de 9 quilometres, amb uns 325 metres de desnivell, i un temps aproximat d’unes 4 hores.\nAproximació amb cotxe; des de Manresa prendrem la C-16 fins passar el poble de Gironella, on ens desviarem a la dreta per continuar per la C-62, fins a trobar la cruïlla que mena a Lluça, per la carretera BV-4341. El poble es petit, a tocar el monestir de Santa Maria, i trobem un ampli aparcament per deixar el cotxe. En total hi tenim uns 62 quilometres, que podrem fer amb una mica més de tres quarts d'hora.\nIniciem l'excursió des del mateix poble de Lluça, un municipi de la comarca del Lluçanès, amb capital a Santa Eulàlia de Puig-oriol. Del seu nom deriva la denominació de la comarca natural del Lluçanès.\nBaixem uns metres per la carretera fins passar pel davant de la Fonda la Primitiva (http://www.fondalaprimitiva.com/), on prenem una pista a la nostra dreta. Ben aviat arribem a l'alzina del Vilaró, no gaire lluny observem la casa del mateix nom.\nUns metres després de l'azina, prenem un corriol a la dreta que ens portarà a la balma de la Font dels Bous. La balma té unes dimensions màximes de 60 m de llargada, per 14 m de fons i una alçada 3,50 m. Just per sota d'aquesta balma es troba una altra balma, però amb dimensions més reduïdes. Per continuar el recorregut, creuarem tota la balma fins a retornar a la pista principal.\nBalma de la Font dels Bous.\nSeguim per camí ample, passem vora una bassa i comencem a pujar, en algun punt ja albirem el Castell de Lluça.\nPrimeres vistes del Castell de Lluça.\nArribem a la casa del Castell, aquí i trobem el camí que puja fins a l'ermita de Sant Vicenç, i el castell de Lluçà.\nUns metres abans d'arribar al castell trobem l'església de Sant Vicenç del Castell, sobre un esperó rocós.\nEl lloc es esmentat quan hi foren jutjats els testaments sacramentals dels senyors del castell: Sunifred I (any 988) i Guisad I de Lluçà (any 1006. A partir del s. XV va començar a decaure, i el 1685 ja no hi havia culte i el seu benefici s'havia traslladat a la canònica de Santa Maria. L'església és de planta circular, una tipologia de les quals en resten molt poques de senceres a Catalunya.\nDes de l'església solament caldrà pujar uns metres fins arribar a les restes del Castell de Lluça.\nEl castell donà nom al Lluçanès que durant l'Edat Mitjana fou el cap de la Baronia de Lluçà. El castell de Lluça era residència permanent dels senyors i, per això mateix no tingué cap castlà conegut. Del castell, només resten un mur al costat nord i dues estances al costat sud. Se n'han conservat altres murs, molt fragmentaris, que permeten suposar que era de planta quasi triangular amb el vèrtex al sud-oest, adaptant-se a la topografia del terreny. Al sud-oest hi havia probablement una torre rodona de la qual en resten unes traces molt minses del basament.\nMontserrat des del Castell de Lluça.\nEl Pedraforca i la serra del Cadí, des del Castell de Lluça.\nUna vegada visitades les restes del castell i els seus voltants, retornem a la pista ampla pel mateix camí que hem pujat. Seguirem aquesta pista fins trobar la carretera BV-4341, la seguirem poc més de mig quilòmetre fins a trobar una cruïlla a la dreta que baixa fins al pantà del Garet.\nEl Puigmal des del Castell de Lluça.\nPantà de Garet.\nLa zona humida està formada pel pantà de Garet, per un tram del torrent de Garet que l'alimenta, i per un petit sector del mateix torrent aigües avall del pantà. Actualment presenta un molt bon estat de conservació, i es troba totalment naturalitzat.\nDes del pantà de Garet, veiem el turó del castell de Lluça i el monestir de Santa Maria.\nA partir del pantà iniciem la part final del recorregut, abans veurem a la nostra dreta el mas del Garet, i passarem per una petita balma amb el mateix nom.\nEl camí final ens retorna a la carretera, a la mateixa entrada del poble.\nSi no estem del tot cansats, podem aprofitar per visitar el monestir de Santa Maria de Lluça, un dels grans patrimonis romànics de Catalunya.\nL'església de Santa Maria de Lluçà fou consagrada el 905, però tot fa pensar que es tractava d'una reconstrucció d'una capella anterior, potser del segle IX.\nSant Pere de Casserres és un antic monestir, l'únic de l'orde benedictí a Osona, situat al terme de les Masies de Roda, a la p...


Arxius de Novetats - Pàgina 4 de 13 -\nAquest cop Albufeira, a Portugal, ha sigut el municipi protagonista. L’equip de WIFI4EU ha parlat amb el cap de polítiques digitals d’Albufeira per saber més sobre el seu projecte. El municipi és conegut principalment per les seves impressionants platges i el seu meravellós clima. Amb la subvenció de 15. 000 euros de WIFI4EU, el municipi té Read more about Albufeira, un nou capítol d’històries WIFI4EU a Portugal[…]\nExtensió del temps d’instal·lació, que passa de 18 a 26 mesos Donades les circumstàncies actuals de confinament, la Comissió Europea ha decidit fer una extensió del temps de validesa de les subvencions. El temps inicial era de 18 mesos des del moment d’adjudicació de la subvenció al municipi, fins que la instal·lació estaba en funcionament. Read more about Extensió del temps d’instal·lació pels municipis subvencionats[…]


General Archives - Escola de Dansa\nEl passat dissabte 14 de novembre de 2015 es va organitzar per part de l’associació de professionals de la dansa (APDC) i Moviment Lantana amb la col·laboració de la Universitat de Girona una jornada per donar visibilitat a tots els projectes que tenen la dansa com a vehicle pedagògic/educatiu.\nElena Bernal (directora pedagògica de l’escola de dansa del consell comarcal de l’Anoia) i Elena Garcia (professora de dansa creativa i dansa contemporània de la mateixa escola) van assistir i van tenir l’oportunitat d’explicar el projecte que elles van confegir, juntament amb Laia Dalmases (treball físic i educació postural) i Marisa Güimil (dansa estilitzada) i que té com a objectiu interrelacionar matèries dels ensenyaments generals de primària i secundària amb la dansa.\nAquest projecte forma part de les activitats que s’oferten al Programa Aire que promou l’ajuntament d’Igualada on s’inscriuen les escoles que volen oferir la proposta als seus alumnes.\nEl curs 2014-15 es van inscriure l’escola Emili Vallés d’Igualada i l’escola Dolors Martí d’ Igualada. Enguany, s’han inscrit les mateixes escoles i s’ha afegit l’escola Gabriel Castellà d’Igualada.\nEn resum, el projecte relaciona la dansa clàssica amb la matèria de llengua catalana a cicle incial, utlitzant el conte com a suport; la dansa creativa amb la matèria de medi natural a cicle mitjà; el treball físic i educació postural amb el coneixement del propi cos a cicle superior i primer cicle d’ESO; i la dansa estilitzada amb la matèria de música a través del ritme a cicle superior\nEl projecte de tallers de dansa: “tallers de dansa per a escoles i instituts” s’inclourà en una publicació que confegirà l’associació de professionals de la dansa amb tots els projectes exposats durant la Jornada.”\nMés de 130 inscrits a la Jornada de Bones Pràctiques ‘La Dansa a l’escola’\nNotícia de l’ APdC | 03/11/2015\nL’Associació de Professionals de la dansa de Catalunya i Moviment Lantana, organitzem – amb la col·laboració de la Universitat de Girona- la I Jornada de Bones Pràctiques ‘La Dansa a l’escola’. Es durà a terme el 14 de novembre de 2015 a Banyoles, amb l’objectiu de donar visibilitat a aquells projectes que tenen la dansa com a vehicle pedagògic/educatiu, i aconseguir una major presència de la dansa a l’escola amb projectes de qualitat. La jornada serà un espai de trobada per a compartir experiències, i sumar esforços, en la qual es presentaran una vintena de casos de Bones Pràctiques professionals. Les conclusions de la jornada es faran públiques i es difondran a través de diversos canals i mitjançant una publicació de la Universitat de Girona.\nLa jornada, que compta amb més de 130 inscrits, està dirigida a tots els professionals de la dansa, mestres de primària i secundària, educadors socials, psicòlegs, pedagogs…, i altres professionals interessats en la dansa. Les inscripcions es van tancar el passat 1 de novembre.\nAquesta entrada s'ha publicat en General el 24 novembre 2015 per ccultura.\nEls tres mosqueters de Dumas\nUs recordem que el dissabte 25 d’abril a les 19 hores es realitzarà al Teatre Municipal Ateneu d’Igualada, l’obra: Els tres mosqueters de Dumas. Alumnes de l’escola de dansa i l’Orquestra Terres, participen i presenten el ballet en dues parts basat en l’obra d’Alexander Dumas.\nDesde l’escola us volem recomanar i animar a veure l’espectacle!\nAquesta entrada s'ha publicat en General el 19 abril 2015 per ccultura.


La Salle La Seu recull prop de 1.300 euros amb l'Encesa Solidària — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / La Salle La Seu recull prop de 1.300 euros amb l'Encesa Solidària\nLa Salle La Seu recull prop de 1.300 euros amb l'Encesa Solidària\nEl col·legi urgellenc destina aquesta aportació a un centre d'acollida d'infants en situació de risc a Romania. L'activitat s'ha dut a terme aquest dissabte passat\nEncesa Solidària 2016\nEl Col·legi La Salle de la Seu d'Urgell ha recollit prop de 1.300 euros amb l'Encesa Solidària, que han celebrat aquest dissabte passat als claustres de la Catedral. L'acte va reunir alumnes, pares, docents i veïns per recaptar fons per al projecte amb el qual col·labora el centre urgellenc, que és el d'una llar d'acollida d'infants en situació de risc a Iasi (Romania).\nLa directora de La Salle, Anna Sansa, ha agraït la col·laboració de tothom i ha valorat especialment la implicació que mostren els estudiants en aquest acte anual, que complementa la formació que s'ofereix a l'escola pel que fa als valors. L'Encesa consisteix en la formació d'un mural amb llantions. Cada participant fa una aportació econòmica a canvi d'encendre cadascuna de les llums.\nEls diners recaptats es destinen al projecte que La Salle té a Romania, i que consisteix en el suport i acollida de joves i adolescents derivats pels serveis socials. L'objectiu és ajudar-los per poder assistir a l'escola, tenir allotjament i alimentar-se, entre d'altres necessitats bàsiques, per tal que es pugui reinserir socialment.