L’ajuntament d’Arenys de Mar organitza diversos actes per explicar el Pla General | Consell Comarcal del Maresme\nInici La Comarca L’ajuntament d’Arenys de Mar organitza diversos actes per explicar el Pla General\nL’ajuntament d’Arenys de Mar organitza diversos actes per explicar el Pla General\nL’Ajuntament d’Arenys inicia un procés d’informació pública per posar sobre la taula les propostes de revió del Pla General. Un cicle de xerrades informatives, una exposició gràfica, i un diptic informatiu donaran a conèixer a tots els arenyencs el Pla i serviran per fomentar la participació ciutadana en el procès de revisió.\nEl cicle de xerrades informatives comença aquest dijous i es perllongarà fins a primers de maig. L’equip redactor del projecte serà l’encarregat de coordinar les xerrades. Aquest dijous a les vuit del vespre a la sala noble del Calisay, parlarem de Població i demografia: del creixement de la nostra vila, de la mobilitat dels convilatans, dels llocs de treball…\nEs molt important que els arenyencs i arenyenques puguem dir la nostra; aquest cicle de xerrades informatives s’ha pensat especialment per donar veu a la participació de totes les persones que hi estiguin interessades.\nEn paral·lel hores d’ara la Regidoria d’Urbanisme esta treballant en una exposició molt gràfica per donar a conèixer els eixos de treball del pla. L’exposició es podrà veure properament i fins al mes de juny a la sala d’exposicions del Calisay. Un altre eina de difusió de les propostes del Pla, es l’edició d’un diptic distribuit a totes les llars arenyenques per explicar-ne els aspectes més importants.\nQuè es el l’avanç del pla general d’Arenys de Mar?\nEs tracta de la figura de planejament urbà que permet formular els criteris, objectius i solucions generals de planejament. Una vegada sotmès a informació pública analitzats i integrats els suggeriments rebuts, i formulats els objectius urbanístics per l’Ajuntament, serà possible passar a la fase de formulació del Pla.\nL’anterior pla es va aprovar el 27 de juny de 1984. Des d’aleshores s’han produït canvis molt importants tant en la legislació urbanística aplicable, com en el propi territori municipal. La revisió implica, necessàriament, posar al dia les bases cartogràfiques utilitzades en els diferents documents, atendre la nova configuració territorial del municipi sorgida de les noves infraestructures, urbanitzacions i edificacions així com efectuar una lectura actualitzada dels objectius formulats i contrastar-la amb els problemes present. Indica en definitiva repensar el futur urbanístic i establir una estratègia d’acció.\nLes línies d’actuació s’han proposat entorn a 7 grans temes: l’encaix territorial d’Arenys de Mar, els problemes d’accessibilitat i de connectivitat, la definició de l’estructura territorial municipal, la definició més específica de l’estructura urbana, la problemàtica de l’ordenació física del casc urbà, i la definició de les àrees d’oportunitat i de les operacions singulars estratègiques.\nAquest es el calendari de les xerrades previstes\nA les vuit del vespre, a la sala noble del Calisay\nCreixement, mobilitat, llocs de treball…\nA càrrec de l’equip redactor del projecte.\nAgrícola, forestal, sòl urbà, la platja…\nACCESSIBILITAT I COMUNICACIÓ\nXarxa viària, aparcaments, connexions…\nSectors productius, anàlisi de futur, inversions…\nEquipament públic i privat, sòl qualificat, estat de les instal·lacions…\nEdificacions, infraestructures, recuperació…\nArticle anteriorL’Ajuntament de Premià de Dalt treu al carrer una nova revista municipal\nArticle següentEl Parlament de Catalunya debatrà una Proposta no de Llei sobre la petició de dotar Dosrius de la Variant BV-501


A cau d'orella...: Imagining Spain\n"Quan Orfeu va portar la seva dona de retorn al món des de l'infern, li van advertir que no girés la mirada enrere per mirar-la, passés el que passés. Però al final, no va poder resistir escoltar la seva veu cridant-li; es va tornar i la va perdre per a sempre.\nQuan en 1983 va caure la dictadura militar, aquí a Argentina, ens van dir que mai havíem de mirar enrere. Sí, va haver injustícies. Sí, es van cometre errors. Però si miràvem enrere, el dolor no cessaria; les ferides mai cicatritzarien. Els generals ja havien canviat el significat de la paraula "desaparèixer". Per a ells, les coses desapareixien, les persones desapareixien. Però ells parlaven de fer desaparèixer persones; de fer desaparèixer als seus enemics. Havien canviat el llenguatge i ara volien fer desaparèixer el passat. Ens van dir que mai havíem de mirar enrere.\nPerò cal mirar enrere. Tenim el deure sagrat de mirar enrere."\nImagining Argentina, 2003\nNo és la primera vegada que veig aquesta pel·lícula. Tampoc ho és el fet que acabi amb un nus a l'estómac per les barbaritats que es van cometre durant la dictadura de Videla. Però una de les conclusions que puc treure és que, realment, no ens hem d'anar a l'Argentina per poder sentir alguna cosa semblant com la que acabem de llegir. Només cal substituir determinades paraules del text i trobarem sorprenents similituds amb els discursos d'alguns personatges rellevants de la política actual de l'estat. Podríem estar parlant, doncs, d'Imagining Spain.\nDe joanfer a les 1:36:00\nLope ha dit...\nVoldria desar una reflexió envers la sentencia de La Bruyère. Trobo que es molt pròpia de la seva època. Classista a mes no poder. I sóc del parer que no encaixa per enlloc, amb el que ens diu l'article. Trobo.\nDe fet, la interpret-ho, radicalment contraria a ell.\nEn ella, ens diu , trobo, que ser pobre, es sinònim d'inclinació a la criminalitat. Busca un pobre, i trobaràs un criminal en potència. Els criminals tenen manca d'esperit ?. Tenen manca d'esperit els pobres dons ?. Es la pobresa. també, un subproducte d'aquesta ?. Tot plegat, un enraonament, molt adient per l'aristocràcia de l'època.\n28 d’agost de 2009 a les 14:06\nBé, ara que he desat el primer comentari, es que s'ha actualitzat la pàgina i he pogut veure que la sentencia d'En, Delabruyère, ha a paregut a la pàgina de forma totalment aleatòria. Un cop mes, Murphy, fent de les seves.\nTot i així, ...queda dit. L'home devia ser un "superclase".\n28 d’agost de 2009 a les 14:27\nPrimer de tot, agraïr-te que hagis volgut deixar el teu comentari.\nLa veritat és que portava estona (i estona vol dir molta estona... ;P) intentant endevinar què tenia a veure el teu comentari amb l'article... Fins que m'ha sortit a l'aleació de cites la famosa dita de La Bruyère!! LLavors ho he entés tot. I sí, realment poc té a veure amb l'article. Almenys hem pogut riure una estona, que sempre és positiu, no?\nUna forta salutació i espero que tornis a entrar al bloc.\n28 d’agost de 2009 a les 20:24


Rafael Blasco ja està llest! - VilaWeb\nEstar llest és una frase feta que equival a estar perdut. I, efectivament, el nostre Blasco, Rafael, especialista professionalment parlant d’administrar diners ara està perdut. El llest de La Famiglia dels Blasco d’Alzira, és ara en presó, l’astut xic rebel que militava un dia en el FRAP, grup partidari de les armes, ja va acabar aleshores a la presó a Barcelona. Més endavant se’ns va fer polític avantatjat i se’n va passar al PSOE-(pspv) i el van fer conseller, i més tard al PP i el van tornar a fer conseller i síndic… I pot ser que encara el veurem militar en l’extrema dreta, partidària també de les armes (ells ho diuen), quan eixirà de la presó i deixaran de saludar-lo els abans amics ‘populars’. Diuen els que els coneixen bé que Rafael és el més intel·ligent de La famíglia dels de la Barraca. Encara que, més que intel·ligència, el que tenen els Blascos és llestesa, astúcia, maquiavel·lisme, unes qualitats ben diferents a la intel·ligència. Això voldrien ells! Però algú diu que Rafael no ha demostrat ser el més llest, perquè d’haver-ho estat no hauria acabat darrere les reixes de Picassent.\nQui no sembla superar-lo en astúcia però sí en intel·ligència és Paco, el que va ser batle d’Alzira i president de la Diputació. També hi ha qui podrà arribar un dia al súmmum de l’astúcia, Sergio, el que està vivint com un maharajà a la República Dominicana ‘dirigint’ un hospital per a rics, després d’haver passat una nit de presó per un altre cas de corrupció del que va escapar i haver fugit a fer les amèriques, d’on no pensa tornar per la Barraca. Després queda per determinar qui és el més deshonrat, el més eixelebrat, de La Famíglia; aquell que haja demostrat tenir menys escrúpols a l’hora d’aprofitar-se dels diners aliens. I en això no hi ha cap dubte, de moment el campió és Rafael: no hi ha res més fastigós, més humiliant, més menyspreable, més inhumà i despietat en el món que robar els diners públics destinats als més vulnerables del tercer món per a enriquir-se ell i els seus col·laboradors de la banda: ‘Hay que dar prioridad a lo nuestro antes que a lo de los negratas’, deien els bandits.\nEl magnífic documentari passat aquests dies per À Punt hauria estat impossible de veure en el vell Canal 9 del PP, on ens contaven les corrupcions de mig món tret de les dels seus militants de PP. És impagable el fragment en què l’hàbil periodista aconsegueix fer parlar Rafael Blasco davant les portes de la presó, ell jurant i perjurant en defensa de la seua innocència. Però més inconcebible encara és veure en pantalla la cara de cínic de l’empresari empresonat, Jorge Ignacio Roca, i escoltar els seus raonaments insolents quan promet seguir robant en eixir de presó, millorant la tècnica perquè no el torne a caçar la justícia. Jorge va facturar més de 10 milions d’euros a EMARSA i ara paga per l’estafa.\nEn acabar d’assaborir les dues parts del documentari El Cas Blasco dels excel·lents periodistes Juan Nieto, Sergi Pitarch i Alba Rojo, hom es pregunta com poden arribar a produir-se tan impunement casos de corrupció tan greus com aquest. Tan fàcil els resulta robar els diners públics? Tan dolents són els serveis jurídics i els policíacs que no saben, no poden (o no volen) perseguir cert tipus de delinqüència comesa potser per ‘bandits amics’? O és que la major part de la seua energia la dirigeixen a controlar l’oposició política per mitjans no gens honestos, o és que se’ls en va perdent tota energia per les tortuositats patriòtiques de les clavegueres?


Termes i condicions - Llegiu els termes i condicions del lloc del PC, botiga d’informàtica\nSi no esteu 100% satisfets amb la compra, podeu tornar el producte i obtenir un reemborsament complet o canviar el producte per un altre, ja sigui similar o no.\nPodeu retornar un producte fins a 14 dies des de la data de la compra.\nQualsevol producte que torneu ha d’estar en les mateixes condicions que el vau rebre i en l’embalatge original. Conserveu el rebut.\nNOMÉS Maquinari per a 1 any, La garantia completa es troba en tots els articles, tret que s’indiqui a la descripció.\nEl comprador és responsable d’envasar la còpia de seguretat i la devolució de qualsevol article.\nLa nostra garantia no cobreix cap defecte a causa d’un mal ús, un abús o quan el comprador hagi pogut modificar o alterar el producte després de la venda.


El Moianès\tPoble a Poble\tl'Estany\tCalders\nQuè t'ofereix aquest municipi? Serveis turístics\nL'Estany està situat en ple altiplà del Moianès, a 870 metres d'alçada, envoltat de muntanyes que oscil·len entre els 900 i els 1.020 metres. El seu bon clima, sec i assolellat, i el seu entorn privilegiat són un notable atractiu per al visitant. Posseeix diversos edificis i carrers d'interès. El seu entorn ofereix un gran atractiu paisatgístic i la possibilitat de fer caminades per itineraris senyalitzats.\tDe l'Estany, en destaquen dues coses: el pla a l'extrem del qual hi ha el poble, i que fins al segle XVI havia estat un aiguamoll manat dessecar per l'abat Carles de Cardona, i el monestir romànic de Sta. Maria de L’Estany, una de les joies arquitectòniques més insignes del romànic català, conjunt construït als segles XII i XIII.\tEl monestir de Santa Maria de L’Estany, declarat Bé Cultural d'Interès Nacional, va ser fundat l'any 1080 i és una de les joies del romànic català. El claustre, ubicat a la part meridional del monestir, és l'element més interessant. En destaquen les columnes dobles i els 72 capitells amb iconografies de temàtica vegetal, heràldica i d'escenes bíbliques i profanes. Adossats a les parets, hi ha uns sarcòfags amb les despulles d'abats i nobles. Cal destacar la imatge de la Verge, una obra gòtica notable esculpida en un sol bloc d'alabastre.\tL'església conserva el mateix estil simple i auster del segle XII. En les antigues dependències abacials hi ha el museu on es mostra un conjunt d'objectes, alguns pertanyents al monestir i d’altres que els veïns del poble hi han aportat.\nMonestir i Museu de l'EstanyPl. del Monestir, 408148 l'EstanyTel. 93 830 30 40 / turisme@consorcidelmoianes.cat


Les franges verticals en la samarreta del FC Barcelona - Ab Origine Magazine\nLes samarretes en el món del futbol d’èlit estan passant amb el pas dels anys a ser un producte de venda massiu, que exigeix una renovació anual i que està perdent cada cop més aquella essència (segons els més puristes) de la identitat d’un club i uns colors que van néixer amb la intenció de ser permanents en els seus colors i les seves formes. Ara, els clubs estan en mans de patrocinadors i tercers actors que tenen un pes molt important en els clubs de futbol i en les seves decisions. En cap cas vull justificar ni recriminar l’actuació que imposen per vendre un producte, són els temps que corren i és l’audiència arreu del món la que marca aquesta pauta. Però, qui s’imagina avui dia un club de l'elit que porti la mateixa samarreta durant cinc, deu o quinze anys seguits quan això era la pràctica habitual durant gairebé tot el segle XX? Qui estaria disposat a acceptar aquesta situació avui dia sense canvis significatius en una samarreta? Cal dir que tampoc és una situació nova i altres clubs ja han trencat amb aquesta dinàmica i no ha suposat cap terrabastall com el que tractarem a continuació. M’agradaria parlar sobre la perspectiva històrica que té aquest fenomen i que els clubs s’enfronten a cada temporada que comença. Avui tractarem un tema que ha suposat un autèntic terratrèmol per a alguns, normalitat i acceptació per part d’altres però el que és ben cert és que no ha deixat indiferent a ningú, perquè toca una de les principals institucions del futbol. La samarreta del FC Barcelona de la temporada vinent, és a dir, la 2015-2016, portarà per primer cop en els seus 115 anys d’història les franges blaugranes en horitzontal. És un titular de premsa força colpidor, on les reaccions no s’han fet esperar. Hi ha hagut un corrent important que han esmentat que els estatuts del club no ho permeten. Bé, aquesta afirmació és una mica tendenciosa i que no és del tot certa, però si és cert que hi ha un document, concretament la constitució per segona vegada del Foot-ball club de Barcelona (recordem que la primera és el dia 28 de novembre, data de la primera fundació), a 13 de desembre de 1899, l’acta refundacional que diu el següent:\n"Se acordó que los colores que usará esta sociedad serán el azul oscuro y encarnado a rayas perpendiculares y en el pecho el escudo del Barcelona."\n[caption id="attachment_539" align="alignright" width="216"] Pep Guardiola amb l'equipació de les primeres temporades del FC Barcelona, al seu costat Carles Reixach[/caption] Resulta ser un document molt interessant perquè es remarca específicament com hauria de ser la disposició dels colors sobre la samarreta. Però he trobat un article de Fernando Arrechea Rivas (del qual en recomano la seva lectura), on esmenta que el Barça en aquella època no s’hauria registrat legalment com a associació a Governació Civil fins a 29 de desembre de 1902 (rebuda i finalment aprovada per la governació el 5 de gener de 1903), que es reconstitueix en associació de manera legal. El propi Acherrea diu "creo que lo podemos resumir en que el Barça se funda en 1899 de facto y en 1903 de iure". Aquesta formació en associació fa que s'exigeixin, per part de la Ley de Asociaciones de 1887, l'elaboració dels corresponents estatuts , però aquests no esmenten res explícitament sobre la disposició de les franges en la samarreta. Sí que parla, i està contemplat en els últims estatuts aprovats, de la forma i els colors de l'escut del club. Per tant, no podem parlar que els estatuts no permeten vestir franges horitzontals. El document al qual fèiem referència no forma part dels estatuts del FC Barcelona perquè a 1899, ni hi havia estatuts, ni el document tenia una representativitat legal. Per tant la disposició de les franges verticals, ha quedat i restat com un aspecte tàcit i que ha perdurat fins als nostres dies. El fet de vestir franges horitzontals doncs, no aniria tampoc en contra del document al qual hem destacat ja que tampoc s'especifica respecte a què han de ser perpendiculars les franges. És més, el FC Barcelona ha portat franges diagonals blaugranes en moltes equipacions al llarg de la seva història i no se'ns havia presentat aquest escenari tan polèmic. [caption id="attachment_546" align="alignright" width="150"] Interessant proposta d'un disseny no oficial per a la segona equipació de la temporada 2011/2012.[/caption] Ja per finalitzar m'agradaria destacar que amb aquesta decisió d'adoptar les franges horitzontals, he escoltat que el FC Barcelona ha acabat de “prostituir” la seva samarreta del tot, i que suposa carregar-se tota l’essència del club i la seva història. Cal recordar a tots els que apel·len a aquesta essència més pura de la forma de portar els colors dels seus clubs, haurien de revisar les equipacions que portaven els equips en els primers anys posteriors a les seves fundacions. Com avui tractem el cas del FC Barcelona, les seves primeres equipacions portaven pantalons blancs, i la samarreta de la segona equipació va ser blanca fins als 70, per tant, no vull imaginar la situació que es donaria en cas que el FC Barcelona vestís de nou alguna d'aquestes equipacions per a temporades vinents. La història del uniformes de futbol està plena d’anècdotes, trajectòries, on es recuperen algunes coses, s’adapten de noves i poden agradar o no, però estan inserides en un determinat context i ara és el que tenim, ens hem d’adaptar i l’hem d’acceptar. Per a gustos, colors... Bibliografia: http://olimpismo2007.blogspot.com.es/2012/12/1899-o-1902-cuando-se-fundo-el-fc.html https://factoriahistorica.wordpress.com/2011/02/06/3391/\nLes franges verticals en la samarreta del FC Barcelona\nInteressant proposta d’un disseny no oficial per a la segona equipació de la temporada 2011/2012.


El risc de problemes mentals es duplica en els professionals de la salut\nEn el cas dels psicòlegs, el risc de mala salut mental se situa en el 21,8%, quan en el conjunt de la població és del 7%\nRedacció 13/11/2017 - 10.02 Actualitzat 13/11/2017 - 13.21\nImatge d'arxiu d'una activitat en grup amb psicòlegs i educadors socials\nEl risc de mala salut mental és més del doble en els professionals de la salut catalans respecte al conjunt de la població, que se situa entorn del 7%. Són dades de la Fundació Galatea i l'Enquesta de Salut de Catalunya, que alerten que en el cas dels estudiants de Medicina, fins i tot es multiplica per sis, arribant a un 43,85%.\nEl risc se situa a prop del 20% en pediatres, odontòlegs, psicòlegs i metges, d'entre 30 i 55 anys, una vegada superat l'estrès de l'estudi i les residències. En infermers és superior, al voltant del 36,8%, i en farmacèutics és d'un 35,45%, la qual cosa es vincula amb el fet que l'enquesta es va fer el 2015, coincidint amb la crisi financera i les retallades en l'àmbit de salut.\nAixí ho detalla Antoni Calvo, director de la Fundació Galatea, en la roda de premsa de presentació d'un estudi sobre psicòlegs. L'ha fet la mateixa fundació amb el Col·legi Oficial de Psicòlegs de Catalunya (COPC), que situa el risc en aquest col·lectiu en el 21,8%, un risc que disminueix de forma gradual amb l'edat. Dolors Liria, vicesecretària del col·legi, ho atribueix a la inestabilitat laboral:\n"Tenen un risc més alt els que tenen un contracte temporal, els que perceben que la situació laboral és insegura o els que es troben en situació de desocupació."\nSegons alerten, aquest risc augmenta pel fet que els psicòlegs són uns professionals que cada cop treballen en situacions de més estrès i s'agreuja per la facilitat amb què tenen accés a psicofàrmacs. A més, el seu exercici professional es caracteritza per una elevada pluriocupació, un 40,5%, davant del 33% en metges, tot i que és inferior als odontòlegs, que se situa en el 61%.\nNotícia relacionada: Empitjora la salut mental dels barcelonins a causa de la crisi econòmica\nAmb tot, segons Calvo, la probabilitat que acabin tenint realment un problema és molt més baixa:\n"D'aquest 21%, el percentatge que acaben, en general, tenint problemes, està al voltant d'un 7%".\nL'estudi també posa en evidència que és un dels col·lectius més conscients de la necessitat de tractar-se. El COPC ha fet aquest estudi, pioner a Europa, amb un total de 1.115 psicòlegs amb la voluntat de conèixer la situació i poder revertir-la.


La incidència de l'esclerosi múltiple ha augmentat un 50% els últims 20 anys - Social.cat\nLa incidència de l'esclerosi múltiple ha augmentat un 50% els últims 20 anys\nAvui és el Dia de l'Esclerosii Múltiple. Cada any es diagnostiquen 1.800 casos i ja hi ha 46.000 persones que pateixen aquesta malaltia.\nDimecres, 18 de desembre de 2013 | 13:15 h\nSegons la Societat Espanyola de Neurologia (SEN), cada any es diagnostiquen 1.800 casos i és l'afectació neurològica degenerativa més freqüent entre els adults joves. Els experts alerten que 25% dels pacients no segueixen el tractament adequadament.Els primers símptomes de la malaltia solen apareixen entre els 20 i els 40 anys i és més freqüent en dones.\nActualment hi ha al voltant de 46.000 persones amb esclerosi múltiple a l'Estat espanyol, aproximadament un 50 per cent més de les que hi havia fa 20 anys, segons el coordinador clínic del Servei de Neurologia i Neuroimmunologia de l'Hospital Universitari de la Vall d'Hebron de Barcelona, Jaume Sastre-Garriga, que atribueix aquest increment fonamentalment a un millor diagnòstic.\nAixí ho ha assegurat durant la presentació del projecte ' MS Nurse Professional', primer programa europeu de formació 'on line' sobre aquesta malaltia neurològica dirigit a personal d'infermeria, desenvolupat per la farmacèutica suïssa i el Grup MS-NEED. "La malaltia ha experimentat un augment important de la seva incidència, i actualment ja afecta una de cada mil dones", segons ha reconegut Sastre-Garriga, que destaca que el nombre de dones diagnosticades és tres vegades més gran que el d'homes.\nEncara que després aquest increment pot haver-hi alguns factors ambientals com els canvis d'hàbits de vida, l'alimentació o el tabaquisme, la clau està en un millor diagnòstic i un major ús de les ressonàncies magnètiques. Això ha permès detectar la malaltia en estadis molt precoços, en alguns casos fins i tot abans que el pacient desenvolupi el primer símptoma. "Això passa quan el pacient se sotmet a una ressonància per un altre motiu i es descobreixen lesions desmielinitzants que prediuen l'aparició posterior de l'esclerosi múltiple", apunta el doctor Jaume Sastre-Garriga. Tot i això, és calcula que un 25% de pacients que no segueixen de forma adequada el tractament.\nEls principals símptomes de la malaltia són l’alteració de la sensibilitat, cansament, dificultat per coordinar moviments i trastorns visuals. En el 85% dels casos, els malalts presenten brots o disfuncions neurològiques que poden deixar seqüeles. Un 40% d’aquests casos passa de patir aquests brots a tenir símptomes de forma més progressiva. L'esclerosi múltiple no afecta l’esperança de vida dels malalts, però sí la qualitat de vida, ja que tenen un alt grau de discapacitat.\núltims 20 anys


media by coral-anne houghton\nINSERCIÓ LABORAL DELS ENSENYAMENTS PROFESSIONALS 2010WWW.CAMBRESCAT.ORG WWW.GENCAT.CAT 2.\nPRESENTACIÓEl Departament d’Educació i el Consell General de Cambres de Catalunya continuencol·laborant un any més per aprofundir en la millora de la formació professional i elsensenyaments artístics i especialitzats.Des de fa temps tots dos estan desenvolupant, de manera conjunta, projectes coml’homologació d’empreses i entitats, que han d’acollir alumnes en pràctiques pergarantir la qualitat de la FCT; l’impuls d’un premi per reconèixer les millors pràctiquesde cooperació entre empreses i centres formatius; el desenvolupament de models deformació de les persones tutores de les empreses que acompanyen l’alumnat enpràctiques; la millora del sistema informàtic de gestió de convenis, mitjançant unnova base de dades, el qBID, que aporta eines de suport al professorat i l’alumnatper gestionar el seguiment i la realització de la FCT.Per quart any consecutiu totes dues institucions han desenvolupat el projecte “Inserciólaboral dels Ensenyaments Professionals a Catalunya”, amb la intenció de conèixerla situació laboral i formativa de l’alumnat graduat dels diferents ensenyamentsprofessionalitzadors, sis mesos després d’haver finalitzat els seus estudis. Aquestestudi ens permet conèixer les característiques de la inserció segons variablesfonamentals, com el nivell de formació, el gènere o l’especialitat. Per primera vegada,l’estudi inclou sèries anuals que configuren l’evolució de determinats itinerarisd’inserció de les cohorts corresponents de Formació Professional Inicial.En l’edició d’enguany es manté la totalitat dels estudis inclosos en l’estudi anterior,els quals s’havien anat incorporant gradualment. Així doncs, hi trobem tots els estudispostobligatoris no universitaris impartits a Catalunya. Això és, el conjunt delsensenyaments de la Formació Professional, el ensenyaments d’arts plàstiques idisseny, els ensenyaments superiors de disseny, dansa, música i art dramàtic, elsensenyaments esportius i els Programes de Qualificació Professional Inicial impartitspel Departament d’Educació (PQPI). Al conjunt d’aquests ensenyaments se’ls hadenominat inclusivament “Ensenyaments Professionals” en aquest estudi.En aquesta edició hi han col·laborat 312 centres (sense incloure els que imparteixenPQPI), tant de titularitat pública com privada. El nombre total d’enquestats arribafins als 23.678 inclosos els PQPI. D’aquests, 19.558 corresponen a FP, 406 a alsensenyaments d’Arts Plàstiques i Disseny, 220 als ensenyaments esportius, 158 alsensenyaments artístics de dansa, música i art dramàtic, 59 als ensenyaments superiorsde Disseny i 3.277 als PQPI. S’ha d’agrair a tots ells la seva contribució, sense laqual no hagués estat possible realitzar aquest projecte, que satisfà la necessitat decomptar amb un instrument fiable, actualitzat i útil per a la orientació professionali proporciona informació rellevant sobre: 3.\n• La situació de les persones graduades dels diferents ensenyaments professionals, amb especial atenció a diferents aspectes de la seva inserció laboral. • Les necessitats de qualificació i formació deduïbles a partir del comportament en el mercat del treball dels diversos cicles de Formació Professional específica i d’Arts plàstiques i disseny, així com dels Programes de Qualificació Professional Inicial, el conjunt dels ensenyaments artístics i esportius. • Sèries històriques de dades dels diversos elements que permeten construir hipòtesis de tendències.D’altra banda, es redacta un informe amb les mateixes variables a nivell territorial,per tal de poder fer comparatives amb la mitjana de Catalunya.Aquesta informació pot ser útil tant per als alumnes potencials, les seves famílies iel seu entorn proper, com per als agents econòmics i socials, les persones responsablesde diverses administracions, els mitjans de comunicació, els experts, els investigadors,els representants dels partits polítics i, en general, per a totes les persones interessadesen la Formació Professional. És especialment en moments com els actuals en què esconstata que la inversió en formació al llarg de la vida és un dels actius que permetafrontar amb expectatives i garanties d’èxit l’actual conjuntura de crisi i canvisprofunds en les empreses, les organitzacions i el mercat de treball.Aquests estudis d’inserció dels graduats han estats pioners i han fet un gran serveia la imatge dels ensenyaments professionalitzadors. Per verificar la seva qualitat esva fer un estudi de contrast diferit desprès del primer informe de l’any 2007. Mésrecentment, el Consell Superior d’Avaluació ha presentat els resultats de l’Avaluacióde la Formació Professional a Catalunya que confirmen, una vegada més, les conclusionssobre la inserció dels graduats. L’important valor i fiabilitat de les dades analitzadesen els quatre estudis anteriors han encoratjat a totes dues institucions, Departamentd’Educació i Consell de Cambres, a seguir realitzant aquest projecte, que ha esdevingutun instrument de referència tant per la informació i l’orientació com per a unaplanificació d’una oferta formativa més ajustada a les necessitats de qualificacióprofessional.A continuació presentem, en format sintètic, els resultats més rellevants del projecte. 4.\nMETODOLOGIA UTILITZADAPer tal de conèixer la situació laboral i formativa dels graduats dels ensenyamentsprofessionals sis mesos després d’haver finalitzat els seus estudis, s’ha aplicat lamateixa metodologia que en les anteriors edicions de estudi: mitjançant una enquestacensal sobre l’alumnat dels diferents ensenyaments professionals de tots els centrespúblics i privats de Catalunya que havien completat els seus estudis en finalitzar elcurs.L’enquesta es va tramitar a tots els centres educatius i es trobava disponible en formatelectrònic en l’aplicació eBID (Banc Integrat de Dades) de la pàgina del ConsellGeneral de Cambres de Catalunya (http://www.cambrescat.es).El formulari de l’enquesta, que seguia el format del curs anterior, constava de setpreguntes senzilles, una d’elles desdoblada i tres d’elles amb modificacions, de lesquals únicament es contestaven aquelles que s’apliquen a la situació particular del’alumne graduat, a través de quatre itineraris en funció de la primera de les qüestions.L’enquesta va ser complimentada pel mateix personal del centre (tutor o tutora deFormació en Centre de Treball, FCT, o coordinador o coordinadora d’FP, tal i comrecull la normativa) i es va formular a les persones graduades per via preferentmenttelefònica, per bé que alguns centres la van formular presencialment o a través delcorreu electrònic.L’aplicació eBID ha permès generar finalment una base de dades a partir de lesenquestes complimentades.Les enquestes es van obtenir passats els sis mesos de la finalització dels estudis ambdret d’obtenció del títol i, per tant, recullen la capacitat de les persones graduadesper trobar feina immediatament després d’haver completat els estudis.L’univers de l’enquesta censal és de 34.650 persones graduades en el curs 2008-2009, corresponent al 100% de l’alumnat (és a dir, totes aquelles persones que hanfinalitzat completament un cicle i tenen dret a obtenir el títol). D’aquest univers,15.268 són graduats de nivell mitjà i 15.557 de nivell superior i 3.825 corresponenals PQPI. En desglossar les dades de graduats segons el tipus d’ensenyament, aFormació Professional Inicial 13.859 són de grau mitjà i 14.329 són de grau superior.Als ensenyaments d’Arts plàstiques i disseny i superiors de disseny, 156 són de graumitjà i 931 de nivell superior. Als ensenyaments artístics 294 són de grau mitjà i223 són de nivell superior; i finalment als ensenyaments esportius, 959 són de graumitjà i 74 de grau superior. 5.\nL’univers de referència per a aquest estudi és el conjunt “Ensenyaments professionals”,tal i com s’ha definit prèviament. Per tal d’adoptar una denominació comuna a totsels ensenyaments, l’estudi utilitza normalment el terme “nivells de formació” en llocde “grau”, i l’expressió “especialitat” de formació en lloc de “família professional”.Durant el període de vigència de l’aplicació de gestió d’enquestes a l’eBID comprèsentre el 5 de març i el 15 de juny, es van rebre 23.678 enquestes vàlides, amb uníndex de resposta del 68,33%.D’un univers de 434 centres que finalitzaven algun cicle formatiu de grau mitjà osuperior, durant el curs 2008-2009, varen tramitar enquestes 312 centres, amb uníndex de resposta del 71,88%. Dels 28 centres que imparteixen estudis d’ArtsPlàstiques i Disseny i Superiors de Disseny en van respondre 20, és a dir un 71,43%.Dels 16 centres que imparteixen ensenyaments esportius en van respondre 10, un62,5%. Per últim, tots 3 centres que imparteixen estudis de teatre, música i dansavan respondre.La nomenclatura emprada en les sèries de dades és la següent: • Alumnes enquestats Nombre de persones graduades que han contestat l’enquesta d’inserció laboral. • Alumnes finalitzats Nombre de persones que, segons el centre educatiu, han finalitzat un cicle formatiu amb dret d’obtenir el títol de tècnic o tècnic superior. • Busca feina/Continua estudis/Estudia i treballa/Treballa Columnes corresponents als camps de resposta de la pregunta de l’enquesta d’inserció laboral “Quina és la teva situació actual?”. • Inserció i promoció Suma dels percentatges de persones graduades que han respost a la pregunta de l’enquesta “Quina és la teva situació actual?”: que “treballen”, o que “estudien i treballen”, o que “continuen estudiant”. • Feina relacionada amb estudis Percentatge d’aquelles persones graduades que contesta que “treballa” o “estudia i treballa”, i que afirma tenir una feina relacionada amb el cicle formatiu que han cursat. 6.\nRESULTATS RELLEVANTS DEL’ESTUDI D’INSERCIÓ LABORAL 7.\nRESULTATS RELLEVANTS DE L’ESTUDI D’INSERCIÓ LABORALEl Gràfic 1. Situació laboral i formativa de les persones graduades en ensenyamentsprofessionals permet tenir una primera visió general de les opcions d’inserció de totsels enquestats al cap de sis mesos d’haver finalitzat els seus estudis i estar encondicions d’obtenir el títol (que en l’estudi denominarem “graduats” delsensenyaments corresponents). Com es pot comprovar, un 32,01% ja s’ha incorporatplenament al mercat laboral i un altre 16,28% compagina la feina amb els estudis.Aquests dos col·lectius representen el 48,29% dels graduats. Seguidament, el 39,91%ha decidit continuar estudiant per tal d’augmentar el seu nivell de qualificació (siguiaccedint a un nivell superior o incrementant la seva polivalència en el mateix nivell).Finalment l’11,80% dels enquestats buscava feina en el moment de respondrel’enquesta.Pel que fa als PQPI, el 53% d’ells continua estudiant, la qual cosa posa de manifestel destacat paper de reinserció al sistema educatiu i de vertebració d’itineraris dequalificació que compleixen aquests programes. Per altra banda, l’orientació cap al’ocupació fa possible que el 16% dels seus titulats ja treballi i que un 5%complementari estudiï i treballi. Finalment, als sis mesos d’haver finalitzat, un 26%de les persones graduades busca feina.GRÀFIC 1 SITUACIÓ LABORAL I FORMATIVA DE LES PERSONES GRADUADES EN ENSENYAMENTS PROFESSIONALS 11,80% 32,01% 39,91% 16,28% Busca feina Continua estudiant Estudia i treballa Treballa 8.\nEl Gràfic 2. Evolució dels itineraris dinserció dels Graduats Mitjans (2007 - 2010)reflecteix els canvis produïts en la situació laboral i formativa de les personesgraduades en ensenyaments professionals en els darrers quatre anys i permet analitzarles tendències més destacables en aquest període pel que fa als graduats mitjans: a) En primer lloc, s’observa un decreixement progressiu dels que han decidit treballar, que ha passat del 46,03% (any 2007) al 25,06% en la darrera promoció, enregistrant la principal caiguda entre el 2008 (42,91%) i el 2009 (30,66%). Aquesta tendència reflecteix perfectament les dificultats d’inserció dels més joves en el mercat de treball, un col·lectiu fortament colpejat per la crisi econòmica des del 2008. b) En segon lloc, també baixa el nombre de persones que compatibilitzen treball amb estudis: representava el 20,50% l’any 2007, es va mantenir el 2008, va decréixer lleugerament fins al 18,91% el 2009 i encara ha disminuït fins al 14,83% aquest any. Cal destacar la relativa estabilitat d’aquesta via d’inserció tot i les restriccions en la contractació derivades de la crisi econòmica. Probablement, a partir del 2008, hi han contribuït les mesures flexibilitzadores introduïdes a la Formació Professional des de 2005. Queda per confirmar en els propers estudis anuals si la generalització d’aquestes mesures finalment serà adequada i suficient per afrontar aquesta situació laboral adversa. c) En tercer lloc, es confirma que els graduats que treballen juntament amb els que estudien i treballen, al llarg de la sèrie, sempre és de llarg el col·lectiu més important que arriba a un estimable 39,88% per bé que l’any 2007 representava un altíssim 66,53%. d) En quart lloc, es fa evident un augment molt destacat dels que continuen estudiant. Com es pot veure, passa del 27,76% l’any 2007 al 30,09% el 2008 seguint un augment moderat. A partir de l’any 2009 l’augment és significatiu i assoleix el 38,17% l’any 2009 i arriba al 47,50% aquest any. Aquest itinerari d’augment de la qualificació respon a les directrius europees pel 2020 que “el percentatge de persones de 22 anys que ha completat l’Educació Secundària postobligatòria ha d’assolir el 85%”. Sembla evident que aquest augment s’explica com a efecte induït per la crisi econòmica i l’enduriment del mercat de treball i que és un comportament general en tots els ensenyaments postobligatoris. Sense cap mena de dubte en aquesta tendència hi han contribuït per una banda les mesures flexibilitzadores abans comentades i la implantació de les passarel·les entre els PQPI i els CFGM, i entre aquests i els CFGS. En els propers estudis d’inserció de graduats caldrà analitzar els efectes de la generalització d’aquestes mesures i els de la plena aplicació del Programa experimental Qualificat. 9.\ne) En cinquè lloc, es constata l’augment dels graduats mitjans que busquen feina que al llarg de la sèrie ha passat d’estar gairebé al llindar de l’atur tècnic el 2007 (5,71%) i el 2008 (6,48%), però que el 2009 augmenta fins al 12,26% com a conseqüència directa de l’inici de la crisi. En canvi, enguany creix molt moderadament fins un 12,61%, i resisteix a l’augment de l’atur especialment en els col·lectius més joves de 19 anys.GRÀFIC 2 EVOLUCIÓ DELS ITINERARIS DINSERCIÓ DELS CFGS (2007-2010)50%40%30%20%10% 2007 2008 20090% 2010 Busca feina Estudia Estudia i treballa Treballa 10.\nEl Gràfic 3. Evolució dels itineraris dinserció dels CFGS (2007-2010) és una altra sèrieanual que ens permet analitzar, en aquest cas, les tendències més destacables delsdarrers quatre anys pel que fa a la inserció laboral dels graduats superiors: a) En primer lloc, baixa progressivament el nombre de persones que treballa: 53,81% (any 2007), 49,90% (2008), 44,66% (2009) i el 38,50% en la darrera promoció. Aquesta tendència reflecteix fidelment les dificultats d’inserció dels joves en el mercat de treball des del 2008, però alhora subratlla l’alta ocupabilitat que presenten els graduats superiors en una situació tant adversa. b) En segon lloc, hi ha un decreixement moderat dels que compatibilitzen feina amb estudis: representaven el 20,72% l’any 2007, van augmentar lleugerament fins al 22,80% l’any 2008, va tornar a un 20,01% el 2009 i aquest any ha disminuït lleugerament fins al 17,63%. Cal destacar l’alta estabilitat d’aquesta via d’inserció tot i les restriccions en la contractació derivades de la crisi econòmica. c) En tercer lloc, es confirma que els graduats que treballen juntament amb els que estudien i treballen continuen sent, de llarg, el col·lectiu més important que arriba fins a un 56,13% en la situació adversa actual, si bé l’any 2007 representava un altíssim 74,53%. d) En quart lloc, augmenten els que continuen estudiant. Com es pot veure passa del 22,03% l’any 2007 fins al 32,83% d’aquest any. És una mostra dels efectes positius de les passarel·les entre els CFGS i els ensenyaments universitaris que estableixen 185 correspondències entre 67 cicles formatius de grau superior i 60 estudis universitaris i vies d’accés directe. En el curs 2009-2010 es van matricular en les universitats catalanes 6.220 alumnes per les vies daccés 4 i 8 de la Formació Professional, tot i que probablement aquest augment, com en la resta d’ensenyaments, tampoc és aliè als efectes de la crisi econòmica. e) En cinquè lloc, es constata l’augment dels graduats que busquen feina que al llarg de la sèrie ha passat del 3,44% el 2007 a l’11,04 d’aquesta darrera promoció, amb un increment anual força constant de gairebé un 3%. Sense cap mena de dubte aquestes dificultats als sis mesos de la graduació són conseqüència de la crisi del mercat laboral. 11.\nGRÀFIC 3 EVOLUCIÓ DELS ITINERARIS DINSERCIÓ DELS CFGS (2007-2010)60%50%40%30%20%10% 2007 2008 20090% 2010 Busca feina Estudia Estudia i treballa TreballaEl Gràfic 4. Evolució dels que no treballen (“estudia” o “busquen feina”) segons el nivelld’estudis ens permet comparar l’ocupabilitat dels graduats mitjans i superiors ambla resta de població activa segons l’Enquesta de Població Activa (EPA) corresponental primer trimestre de cada any de la sèrie. El gràfic compara els que “busquen feina”amb les taxes d’atur a Catalunya, amb la mitjana de l’atur registrat i amb l’atur dela població activa entre 16 i 24 anys, que és la que correspon amb les cohorts delsgraduats.En el gràfic es pot constatar com la taxa de graduats superiors que buscava feina enl’estudi del 2007 era només d’un 3,44% mentre que en el cas dels graduats mitjansera d’un 5,71%. En tots dos casos són xifres molt inferiors a la taxa d’atur de 13,2%dels joves entre 16 i 24 anys i fins i tot menors que la mitjana catalana que estavaen el 6,7%.L’any 2008 la taxa dels CFGS augmenta lleugerament fins al 3,85% i la dels CFGMpuja al 6,48%, en tots dos casos menys que l’augment de la taxa del 17,9% delsjoves de 16-24 anys o del 7,6% de la mitjana catalana. 12.\nL’any 2009 marca un augment de la taxa dels CFGS que busquen feina fins al 8,59%i de 12,26% en els CFGM. Si es comparen amb la taxa del 36,3% d’atur dels jovesentre 16 i 24 anys es destaca una ocupabilitat molt alta que permet que estigui moltper sota de la mitjana de l’atur a Catalunya que ja assolia el 16,2%.En aquest darrer estudi, efectivament, els CFGS encara augmenten la taxa dels quebusquen feina que arriba al 11,04%, mentre que els CFGM pràcticament mantenenla taxa de l’any anterior amb un 12,61%. El més destacable és la confirmació rotundade l’altíssima ocupabilitat d’aquests graduats, tant els superiors com els mitjans,comparada amb la taxa d’atur altament preocupant dels joves entre 16 i 24 anys queassoleix el 40% o fins i tot amb la mitjana d’atur a Catalunya que arriba al 17,9%.El gràfic expressa amb nitidesa l’adequació de les qualificacions que s’obtenen ambels ensenyaments professionals pel que fa a les necessitats de les empreses. Ho provael fet que en situacions tan adverses de contractació com les actuals, la inserciólaboral dels graduats en els diferents ensenyaments professionals té un comportamentavantatjós en relació al dels graduats d’altres ensenyaments, tal i com ho han constatatdiversos estudis publicats recentment.GRÀFIC 4 EVOLUCIÓ DELS QUE “BUSQUEN FEINA” SEGONS NIVELL D’ESTUDI40%30%20% 20,60%10%0% 2007 2008 2009 2010 Atur 16-24 anys Atur Catalunya GM - Busquen feina GS - Busquen feina 13.\nEl Gràfic 5. Itineraris segons gènere compara els itineraris que segueixen els graduatsen funció del gènere. Entre els que han pres la decisió de “treballar” predominen lesdones amb un 33,55% sobre un 30,58% dels homes i en l’opció de compaginar lafeina amb estudis també amb un 16,84% sobre un 15,76%. Per tant, en el grup delsque tan sols treballen i dels que ho compaginen amb estudis, predominen les donesamb un 50,39% sobre un 46,34% dels homes. En canvi, entre els que han deciditseguir estudiant predominen els homes amb un 42,11% davant d’un 37,55% dedones. Finalment, entre els que encara busquen feina predominen les dones amb un12,07%, lleugerament per davant de l’11,55% d’homes.GRÀFIC 5 ITINERARIS SEGONS GÈNERE50%40%30%20%10% Dona0% Home Busca feina Estudia Estudia i treballa Treballa 14.\nEl Gràfic 6. Situació laboral i formativa segons família professional i ensenyamentsdesglossa la situació dels enquestats segons la família professional a la qual pertanyen(a la part dreta de la taula s’han inclòs els ensenyaments d’Arts Plàstiques i disseny,els ensenyaments superiors de disseny, els ensenyaments esportius, els ensenyamentsartístics i els PQPI). Aquest gràfic agrupa les diverses especialitats d’una mateixafamília sense diferenciar els graduats mitjans dels superiors.A partir d’aquesta visió global destaquem les famílies o ensenyaments en que lesopcions “treballa” i “estudia i treballa” és més important: Ensenyaments artístics(música, dansa i arts dramàtiques); Ensenyaments esportius; Ensenyaments superiorsde disseny; Serveis socioculturals i a la comunitat; Sanitat; Ensenyaments dartsplàstiques i disseny; Química; Activitats físiques i esportives; Hoteleria i turisme;Electricitat i electrònica; Instal·lació i manteniment; Activitats marítimo-pesqueres;Fabricació mecànica.Entre les famílies que predomina “estudia” i “estudia i treballa” destaquem: Activitatsfísiques i esportives; Indústries alimentàries; Informàtica i comunicacions; Edificaciói obra civil; Comerç i màrqueting; Tèxtil, confecció i pell; Administració i gestió;PQPI; Arts gràfiques; Fusta, moble i suro; Serveis socioculturals i a la comunitat;Hoteleria i turisme; Fabricació mecànica; Química; Ensenyaments esportius; Imatgepersonal; Instal·lació i manteniment; Electricitat i electrònica.GRÀFIC 6 SITUACIÓ LABORAL I FORMATIVA SEGONS FAMÍLIA PROFESSIONAL I ENSENYAMENTS100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% Busca feina 10% Treballa Estudia i treballa 0% Continua estudis Ensenyaments artístics (música, dansa i arts dramàtiques) Transport i manteniment de vehicles Instal·lació i manteniment Informàtica i comunicacions Administració i gestió Fusta, moble i suro Imatge i so Activitats marítimo-pesqueres Ensenyaments superiors de disseny Ensenyaments esportius PQPI Activitats físiques i esportives Electricitat i electrònica Activitats agràries Arts gràfiques Comerç i màrqueting Edificació i obra civil Fabricació mecànica Hoteleria i turisme Indústries alimentàries Tèxtil, confecció i pell Imatge personal Química Sanitat Serveis socioculturals Ensenyaments d’arts plàstiques i disseny i a la comunitat 15.\nEl Gràfic 7. Evolució de la feina relacionada amb estudis segons el nivell formatiu enspermet analitzar l’evolució que ha tingut durant els darrers anys la relació entre elscontinguts de la feina que es realitza i els estudis de preparació realitzats segons estracti de graduats mitjans o superiors.En el cas dels graduats mitjans podem veure la relació inicial del 78,45% de l’estudidel 2007, però que el 2009, coincidint amb l’inici de la crisi econòmica, va perdrepes fins a arribar al 74,94% i enguany encara ha disminuït més fins a arribar al70,26%.En el cas dels graduats superiors partíem d’un nivell de correspondència del 81,22%el 2007 amb tendència a augmentar, però igualment per efectes de la crisi, el 2009baixa fins a un 77,17% i enguany fins a un 73,13%.En tots els casos es tracta d’un nivell de correspondència molt alt. L’escassa pèrduaexperimentada en aquests anys d’enduriment del mercat de treball cal atribuir-la,justament, a la polivalència d’aquests estudis i al corresponent efecte d’ocupabilitatque aquesta característica els dóna.GRÀFIC 7 EVOLUCIÓ DE LA FEINA RELACIONADA AMB ESTUDIS SEGONS NIVELL FORMATIU90%80%70%60% CFGM CFGS 2007 2008 2009 2010 16.\nEl Gràfic 8. Relació entre la feina i els estudis per gènere i nivell d’estudis desglossales xifres d’enguany tot mostrant-nos que si bé en els graduats superiors les xifressón molt similars amb un petit predomini dels homes (74,17% i 72,14%) en els altresnivells de formació les diferències són majors i amb predomini de les dones. Així,els graduats mitjans homes tenen una feina relacionada amb els estudis en el 66,15%dels casos, inferior al 74,58% de les dones. En el cas dels PQPI, els homes es trobenen un 41,94% mentre que les dones assoleixen un 52,58%.GRÀFIC 8 RELACIÓ ENTRE LA FEINA I ELS ESTUDIS PER GÈNERE I NIVELL D’ESTUDIS80%70%60%50%40%30%20%10% Dones 0% Homes PQPI CFGM CFGS 17.\nEl Gràfic 9. Estudis en curs dels graduats mitjans assenyala les opcions que han presaquells graduats mitjans que han decidit continuar els estudis. El 61,36% estàpreparant la prova d’accés a grau superior. Un 13,89% ha optat per estudiar un altreCFGM, mentre que un 16,63% estudia un CFGS.Pel que fa a l’evolució respecte a les xifres de l’any anterior, no s’observen canvissignificatius. Els qui opten per estudiar un CFGS han augmentat un 1,79%. En el casdels PQPI el 53% opta per estudiar un CFGM. (4,46%) (2,31%)GRÀFIC 9 ESTUDIS EN CURS DELS GRADUATS MITJANS (1,29%) (0,84%) (21,16%) 1,39% 6,73% 13,89% 16,63% 61,36% CFGM CFGS Curs PPAGS BATX Altres 18.\nEl Gràfic 10. Estudis en curs dels graduats superiors assenyala que el 70,44% delsgraduats superiors que continua estudiant ho fa a la universitat. D’altra banda, un16,34% opta per realitzar un altre CFGS. Per últim, un 12,32% tria fer altres estudis.Novament, les xifres d’enguany no presenten canvis gaire significatius respecte lesde l’anterior. Els qui estudien un altre CFGS han augmentat un 2,45% respecte l’anypassat. Els qui estudien a la universitat han augmentat un 2,66%.En el cas dels ensenyaments artístics, la graella de resposta incorporava una petitamodificació. El 59,65% va marcar l’opció “Altres”, que inclou una altra especialitatde grau, un Postgrau o Màster no oficial, un Màster oficial o un Doctorat. El 29,82%estudia a la universitat i el percentatge restant es divideix en les altres opcions. (4,46%) (2,31%)GRÀFIC 10 ESTUDIS EN CURS DELS GRADUATS SUPERIORS (1,29%) (0,84%) (21,16%) 0,63% 12,32% 16,34% 0,27% 70,44% CFGM CFGS BATX Universitat Altres 19.\nEl Gràfic 11. Evolució de les vies per trobar feina en els graduats mitjans, evidenciaque hi ha hagut canvis de tendència en les vies que utilitzen els graduats mitjans pertrobar feina, probablement derivats de l’efecte de la crisi econòmica en el mercat detreball. Globalment, es percep que el suport de les xarxes personals i la iniciativaindividual en aquest moments són els que tenen més pes, ja que ha disminuït el pesdels canals institucionals més propers a l’alumne. “A través del centre” encararepresenta el 13,87% tot i haver disminuït un 2,02%. “A l’empresa de les pràctiques”es manté en un 19,12% tot i que ha perdut un 2,47%. La xarxa personal ja representaun 25,86% que ha augmentat un 1,82%. “L’enviament de CV per iniciativa pròpia”supera el 20,28% i concentra un augment del 3,17%. Com es pot comprovar, lesaltres vies tenen molta menys incidència com ja era habitual en els estudis anteriors.GRÀFIC 11 EVOLUCIÓ DE LES VIES PER TROBAR FEINA EN ELS GRADUATS MITJANS30%25%20%15%10%5% 2009 20100% Responent a un anunci Empresa pròpia de la Xarxa personal A travès del centre Un servei de col·locació A travès A l’empresa de pràctiques Oposicions En l’empresa familiar Enviant un CV Per una ETT 20.\nEl Gràfic 12. Evolució de les vies per trobar feina en els graduats superiors mostraexactament les mateixes tendències observades en els graduats mitjans. “A travésdel centre”, que representa un 13,25%, ha disminuït en un 2,84%. “A l’empresa deles pràctiques”, que representa un 16,52%, ha disminuït un 1%. La xarxa personalse situa en el 22,65% i ha augmentat un 3,17%. L’enviament del CV per iniciativapròpia representa el 20,88% i ha crescut un 2,12%. Cal destacar el feina “Responenta un anunci” que representa un 12,82% i ha augmentat un 0,75%.Si comparem les estratègies per trobar feina dels graduats superiors amb relació alsmitjans destaquem que en tots dos casos la “xarxa personal”, “enviar un CV”,“l’empresa de pràctiques” i “el centre de formació” són les vies més destacades. Tantsols en el cas dels superiors té gairebé la mateixa rellevància “Respondre a unanunci”, per la resta de vies són poc o molt poc importants. En el cas dels PQPIpresenten una realitat força diferent. Trobar feina “a través d’un amic, conegut, etc.”es converteix en el canal més habitual, i arriba al 43,56% dels casos. En canvi lainfluència del centre, l’empresa de pràctiques, enviar un CV o respondre a un anuncitenen un pes similar al voltant del 10%.GRÀFIC 12 EVOLUCIÓ DE LES VIES PER TROBAR FEINA EN ELS GRADUATS SUPERIORS30%25%20%15%10%5% 2009 20100% Responent a un anunci Empresa pròpia de la Xarxa personal A travès A travès del centre Un servei de col·locació A l’empresa de pràctiques Oposicions En l’empresa familiar Enviant un CV Per una ETT 21.\nEl Gràfic 13. Motius pels quals no es troba feina en els graduats mitjans segons gènerejuntament amb el següent Gràfic 15 analitza en profunditat i detall el reduït col·lectiudels que al cap de sis mesos d’haver obtingut el graduat encara busca feina.El Gràfic 13 mostra diferències importants segons si qui busca feina és home o dona.Veiem com la “manca d’ofertes laborals adequades a la formació rebuda” és la causamés destacada en el cas dels homes amb 13 punts superior que en les dones (un38,47% davant d’un 25,61%). En canvi la “manca d’experiència” és la més importantper a les dones, que superen als homes gairebé en 7 punts (un 26,18% davant del19,58%). La tercera causa en importància és la “manca d’ofertes econòmicamentatractives” que té un pes superior per a les dones (un 12,51%) davant dels homes(un 11,6%). Els altres motius tenen una influència molt similar en tots dos gèneres.GRÀFIC 13 MOTIUS PELS QUALS NO ES TROBA FEINA EN ELS GRADUATS MITJANS SEGONS GÈNERE45%40%35%30%25%20%15%10%5% Dona Home0% Manca de Manca Manca Manca Manca No busca feina Altres formació d’experiència d’ofertes d’ofertes de feina situacions econòmicament laborals propera al personals atractives adequades lloc de a la formació residència rebuda 22.\nEl Gràfic 14. Motius pels quals no es troba feina en els graduats superiors segons gènere mostracertes similituds amb els graduats mitjans si bé amb diferències molt significatives. En aquestcas també la “manca d’ofertes laborals adequades a la formació rebuda” és la més destacadaen el cas dels homes però tant sols uns 6 punts superior (un 41,72% davant dun 35,26%).La “manca d’experiència” és la segona causa més important per a tots, però en aquest casamb diferències inapreciables entre els gèneres (un 21,91% per als homes davant d’un20,97% per a les dones). La tercera causa en importància és la “manca d’ofertes econòmicamentatractives” però en aquest cas té un pes superior en els homes (un 16,88%) que en les dones(un 15,37%). Cal destacar que aquestes tres causes tenen molta més rellevància en elsgraduats superiors que en els mitjans. La resta de motius tenen una influència molt similaren tots dos gèneres i menys pes que en el cas dels graduats mitjans.En el cas dels PQPI, la “manca d’ofertes laborals adequades a la formació rebuda” és la causamés destacada en el cas dels homes (un 43,62%) que supera en més de 23 punts a les dones(un 20%). La “manca de formació” és la segona causa per ordre d’importància, si bé mésrellevant en les dones (un 17,77%) que en els homes (un 14,48%). I la “manca d’experiència”per trobar un lloc de treball es percep com menys important i amb poques diferències entreels generes (un 11,18% en els homes i un 9,77% en les dones).GRÀFIC 14 MOTIUS PELS QUALS NO ES TROBA FEINA EN ELS GRADUATS SUPERIORS SEGONS GÈNERE45%40%35%30%25%20%15%10%5% Dona Home0% Manca de Manca Manca Manca Manca No busca feina Altres formació d’experiència d’ofertes d’ofertes de feina situacions econòmicament laborals propera al personals atractives adequades lloc de a la formació residència rebuda 23.\nEl Gràfic 15. Tipus de contracte per gènere i nivell d’estudis mostra que la temporalitatdel contracte és superior en les dones amb poca influència del nivell d’estudis, que esmou entre un 62,44% en les dones PQPI (i un 64,24% en els homes), un 63,96% deles dones de grau mig (un 57,76% en els homes), i un 58,01% de les dones de grausuperior (mentre que en el cas dels homes baixa en aquest cas fins a un 49,6%). Lamitjana global per als ensenyaments professionals és d’una temporalitat del contracted’un 57,14%, mentre que en l’any anterior va ser del 50,69%. Segons dades del’Observatori del Treball, en els nous contractes laborals a Catalunya entre setembrede 2009 i març de 2010, la mitjana de contractes temporals és del 86,33%.El contracte indefinit té un comportament directament relacionat amb el nivell deformació que passa d’un 8,92% en les dones PQPI (superior al 6,86% dels homes),augmenta a un 28% en els graduats mitjans (gairebé equivalent entre homes i dones)i arriba en els graduats superiors a un 35,13% en el cas de les dones i a un 40,85%en els homes. Enguany, la mitjana de contractes indefinits pels ensenyaments professionalsés del 32,47%; inferior al 41,20% de l’any anterior, però molt superior al 13,67% globalde Catalunya del període entre setembre de 2009 i març de 2010 segons dades del‘Observatori del Treball.GRÀFIC 15 TIPUS DE CONTRACTE PER GÈNERE I NIVELL D’ESTUDIS AltresPer compte propi Indefinit Temporal PQPI CFGM CFGS -70% -60% -50% -40% -30% -20% -10% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% Homes Dones 24.\nEl Gràfic 16. Nivell de salari segons nivell d’estudis ens mostra novament com hi hauna correlació positiva entre el nivell d’estudis i el de salaris. Les dades corresponena l’import net que els enquestats han declarat que guanyen. Cal tenir en compte quees tracta dels nivells salarials d’inserció, els de primera incorporació, i per tant espoden interpretar com als llindars inferiors del nivell de qualificació corresponent.Els PQPI predominen en els nivells de sou més baixos que arriben a concentrar el55,65% en la franja “de 600 a 900 ¤”. Els graduats mitjans ocupen de forma destacadaels nivells “de 600 a 900 ¤” (amb un 36,33%) i especialment la “de 900 a 1.200 ¤”(un 42,17%). En els graduats superiors la corba es desplaça una franja cap amunten tots els casos, amb un 49,71% en el nivell “de 900 a 1.200 ¤”, un significatiu18,81% en el nivell “de 1.200 a 1.500 ¤” i un destacable 7,69% en el nivell superiora 1.500 ¤.GRÀFIC 16 NIVELL DE SALARI SEGONS NIVELL D’ESTUDIS60%50%40% 24,86%30%20%10% 20,60% 0 Fins a 600 ¤ 600-900 ¤ 900-1200 ¤ 1200-1500 ¤ Més de 1500 ¤ PQPI CFGM CFGS 25.\nEls Gràfics 17 i 18 permeten visualitzar l’evolució dels nivells de salaris entre elperíode 2008-2010 primer en el cas del Tècnics (CFGM) i després dels TècnicsSuperiors (CFGS). En tots dos casos les tendències són coincidents. En primer lloc,destaquem el manteniment estable del grup més nombrós en la franja de 900 a 1.200 ¤.Cal destacar la tendència a l’augment dels col·lectius amb sous superiors corroboratamb la disminució dels col·lectius amb sous inferiors.GRÀFIC 17 EVOLUCIÓ DEL NIVELL DE SALARI DELS TÈCNICS50%40%30%20%10% 2008 20090% 2010 Fins a 600 ¤ 600-900 ¤ 900-1200 ¤ 1200-1500 ¤ Més de 1500 ¤GRÀFIC 18 EVOLUCIÓ DEL NIVELL DE SALARI DELS TÈCNICS SUPERIORS50%40%30%20%10% 2008 20090% 2010 Fins a 600 ¤ 600-900 ¤ 900-1200 ¤ 1200-1500 ¤ Més de 1500 ¤ 26.\nALGUNES CONCLUSIONS SOBRE LES CARACTERÍSTIQUES DE LA INSERCIÓLABORAL DELS GRADUATSL’edició 2010 de l’informe d’inserció torna a presentar dades objectives respecte ala situació laboral i formativa, l’ocupabilitat relativa, la contractació i els nivellssalarials i les vies per trobar feina dels graduats en Ensenyaments Professionals, enel conjunt d’ensenyaments postobligatoris no universitaris de caràcter professionalimpartits a Catalunya. Aquesta edició consolida la incorporació de dades referentsals ensenyaments artístics superiors de dansa, música i art dramàtic, ensenyamentsesportius i els Programes de Qualificació Professional Inicial (denominats fins aldarrer curs encara com a Programes de Garantia Social) iniciada en l’edició anterior.Es presenten per primera vegada sèries de dades de quatre anys entre el 2007 i el2010 de la inserció laboral dels cicles formatius que permeten establir hipòtesissòlides amb una primera trajectòria temporal. Pel que fa a la resta d’ensenyamentsprofessionals, d’incorporació més recent a l’estudi d’inserció, es disposarà de lessèries en els estudis dels propers anys.L’amplia participació de centres diversos i de graduats que han contestat l’enquestapermet disposar de dades globals altament representatives, però també permetextreure indicacions suficientment fiables a nivell fins i tot de les especialitats, nivellsde formació i gènere. Sens dubte la simplicitat de l’enquesta, l’amplitud de la mostrai la fiabilitat del procediment de consulta han consolidat l’estudi com a un referentque proporciona informació útil i fiable per a diverses finalitats, entre les quedestaquen la informació i orientació professional i la planificació anual de la formació.Més dificultats d’inserció com a conseqüència de la crisi econòmicaEn la línia del que ja es va veure en l’edició anterior, l’any 2010 ha continuat presentantdificultats en els processos d’inserció laboral, en consonància amb la situacióeconòmica del país i les corresponents conseqüències negatives en el mercat detreball. Com és natural, això es tradueix en una sèrie d’impactes negatius sobre lasituació laboral dels professionals enquestats. Podríem considerar que els efectes dela crisi han representat una prova molt dura per als ensenyaments professionals que,tal i com demostra aquest estudi, han superat amb nota el “test d’estrès”.Alta ocupabilitat dels ensenyaments professionalsUna primera constatació: l’ocupabilitat dels ensenyaments professionals és satisfactòriaen termes absoluts per a tots els nivells de formació, famílies o estudis i independentmentdel gènere. Les taxes d’inserció tot i haver disminuït en els darrers dos anys esmantenen entre un 39,88% pels graduats mitjans i el 56,13% en els superiors. 27.\nUna segona constatació: l’ocupabilitat és extraordinària en termes relatius. Lacomparació de les taxes d’inserció dels graduats amb la mitjana dels joves entre 16i 24 és molt favorable als primers. A més, augmenten les diferències en la mesuraque s’endureix el mercat. Tot i haver augmentat la taxa dels que “busquen feina”fins a un 12,61% en els graduats mitjans o un 11,04% en els superiors, queda moltallunyada del 40% d’atur dels joves de 16-24 anys (la franja d’edat àmpliamentmajoritària en els estudiants dels ensenyaments professionals) i del 17,9% de lamitjana d’atur a Catalunya.L’adaptabilitat dels perfils professionalsEn analitzar la correspondència entre els estudis realitzats i el lloc de treball deprimera inserció s’observen algunes tendències interessants. En el cas del graduatsmitjans, és d’un 70,26% quan el 2007 havia estat del 78,45%. En el cas dels graduatssuperiors és d’un 73,13%, quan el 2007 havia assolit el 81,22%. La pèrdua decorrespondència en tots dos casos és a conseqüència de la crisi, però precisamentcal destacar com a molt positiva la capacitat d’adaptació de la Formació Professionalinicial a les noves necessitats de perfils professionals: probablement la seva polivalènciaés un dels factors que manté alta l’ocupabilitat de les persones graduades en unasituació molt adversa del mercat de treball, especialment per als joves.Adaptacions de les vies per trobar feinaPel que fa a les vies per trobar feina que utilitzen els graduats, es consolida el modeldels anys anteriors que pivota al voltant dels centres on han estudiat i les relacionsque s’hi teixeixen. De tota manera, s’observa un cert canvi respecte l’any passat: lesvies més properes a l’alumne, com són “a través del centre” i “a l’empresa de lespràctiques”, han disminuït el seu pes relatiu; en canvi, han crescut les vies quereclamen una actitud més proactiva de l’alumne, especialment la “xarxa personal”que sovint es construeix a partir del centre (professors i col·legues) i l’”enviamentde CV per iniciativa pròpia” i, en el cas dels graduats superiors, també ha crescutl’opció “responent a un anunci”.L’estabilitat dels contractesPel que fa a la estabilitat dels contractes, es pot observar com la situació de crisiactual ha passat factura també en aquest punt, si bé es constata com els contractesindefinits tenen un comportament directament relacionat amb el nivell de formació.La temporalitat ha augmentat un 6,45% respecte als resultats de l’enquesta de l’anyanterior, a la vegada que la contractació indefinida ha disminuït un 2,66%. Tot iaquests canvis, tant graduats mitjans com superiors mostren unes dades força méspositives que les del conjunt del mercat laboral català, el qual va produir un 86,33% 28.\nde contractes temporals i només un 13,67% d’indefinits en el període esmentatanteriorment.Per últim, pel que fa a les diferències de gènere en el tipus de contracte, sónpràcticament inexistents en els PQPI. En els graduats mitjans, la temporalitat éssuperior en les dones (63,96% a 57,76%) i en els graduats superiors encara és major(58% a 49,6%) i els indefinits són inferiors en les dones (35,13% a 40,84%).Els alts llindars dels nivells salarials d’inserció dels graduatsA nivell salarial, novament s’observa que el nivell de formació té una influènciapositiva determinant. Més de la meitat dels PQPI se situa en la franja dels 600 a 900 ¤,els graduats mitjans se situen àmpliament en les franges dels 600 a 900 ¤ i dels 900a 1.200 ¤. Gairebé el 50% dels graduats superiors cobra de 900 a 1.200 ¤ i fins i totun 7,69% més de 1.500 ¤.Dificultats creixents però limitades per trobar feinaSi observem les característiques dels itineraris d’inserció segons el nivell d’estudis,es confirma un cop més que com més alt sigui el nivell d’estudis més inserció laboralhi haurà. Els PQPI que busquen feina arriben al 26,24%, el CFGM a 12,61% i els CFGS11,04%. En els graduats de tots els nivells d’estudis, la raó més important per a notrobar feina és la “manca d’ofertes laborals adequades a la formació”, que supera el30%. Els altres motius principals varien en funció del nivell d’estudis. Pels PQPIdestaquen amb un pes similar: “manca de formació”; “no busca feina”; i “altressituacions personals”. Pels graduats mitjans destaquen clarament per aquest ordre:“manca d’experiència”; “altres situacions personals”; i “manca d’ofertes econòmicamentatractives”. Pels graduats superiors també destaquen clarament per aquest ordre:“manca d’experiència”; “manca d’ofertes econòmicament atractives”; i “altres situacionspersonals”. L’efecte d”altres situacions personals” és sempre més rellevant en el casde les dones.Les estratègies personals d’augment de la qualificació professionalUna tendència en creixement evident és la dels graduats que prossegueixen estudis,ja sigui per aprofundir en la seva especialització, com a itinerari horitzontal depromoció en el mateix nivell, o bé per assolir un nivell superior de qualificació enun itinerari vertical de promoció. En el cas dels graduats mitjans ha passat del 27,76%l’any 2007 al 47,50% aquest any. En el cas dels graduats superiors ha passat del22,03% l’any 2007 fins al 32,83% aquest any. Aquest augment es pot entendre comun efecte de la crisi econòmica i l’enduriment del mercat de treball, però a la vegadarespon positivament als dèficits endèmics de l’estructura de qualificacions de lapoblació activa pel que fa a persones de 22 anys o més amb educació secundària 29.\npostobligatòria. La possibilitat d’incrementar de forma tant important la taxa degraduats que prossegueixen estudis cal atribuir-la a la bondat de les mesuresd’ordenació educativa d’aquests ensenyaments implantades des del 2004. En el casdels graduats mitjans, cal destacar les mesures flexibilitzadores regulades pel Decret240/2005, la implantació generalitzada del curs de preparació a l’accés als graussuperiors i la implantació gradual de l’alternança formació i treball. En el cas delsgraduats superiors, la implantació generalitzada de les correspondències amb elsensenyaments universitaris ja és un fet que actualment beneficia a més de 6.000nous alumnes universitaris, tots ells graduats superiors d’ensenyaments professionals.Una certa equitat de gènere en els itineraris d’insercióEn els processos d’inserció dels graduats trobem diferències de gènere que cal teniren compte. Pel que fa a la continuïtat dels estudis, destaquem que és sensiblementmajor en els homes (42,11%) que en les dones (37,55%) i en contrapartida, el33,55% de les dones graduades ja treballa, mentre que en el cas dels homes tantsols ho fa el 30,58%. En la correspondència o relació de la feina que es realitza i elsestudis de preparació realitzats, la diferència més gran es veu en els PQPI, on lesdones avantatgen en 10,64 punts als homes, com també en els graduats mitjans quees mantenen 8,43 punts superiors als homes, en canvi en els graduats superiors sónels homes qui superen a les dones en 2,03%. En la situació laboral dels enquestats,el factor gènere sovint està estretament lligat a l’especialitat en que s’han graduat,la qual cosa mostra el llarg camí per recorre en els processos d’orientació professionalprevis als ensenyaments postobligatoris.Vies de milloraEls resultats d’aquesta edició 2010 de l’informe d’inserció laboral dels graduats enensenyaments professionals, suggereixen un conjunt de millores dels ensenyamentsprofessionals que podria ser com una agenda de compromisos dels diferents agentsque incideixen en els ensenyaments professionals, amb l’objectiu de seguir avançantcap a una major i millor inserció laboral. Aquesta agenda podria incloure de formadestacada els següents elements: • Consolidar i millorar la permeabilitat del sistema Les diverses passarel·les consistents en correspondències entre ensenyaments i nivells, cursos de preparació i les diverses formes obertes d’accés han quedat perfectament avalades pel nombre creixent i variat d’usuaris d’aquests cursos. Encara hi ha un gran recorregut de divulgació per a la seva incorporació opcional en els itineraris de desenvolupament personal i professional del país. 30.\n• Incrementar el nombre de graduats que produeix el sistema Aquest curs i els propers cal concentrar grans esforços per millorar l’eficiència dels processos d’educació, formació i aprenentatge per tal que un nombre cada cop més important d’alumnes finalitzi els estudis amb l’obtenció del títol corresponent. Cal aconseguir augmentar l’índex de finalització dels estudis en les persones que realitzen ensenyaments professionals i, per tant, un objectiu comú de les institucions educatives i de les institucions que representen el teixit empresarial ha de ser assegurar-ne la permanència amb resultats d’aprenentatge satisfactoris.• Desenvolupar, aprofundir i generalitzar l’aplicació de les mesures flexibilitzadores Aquest curs i els propers cal centrar esforços en l’adequació de les programacions, els continguts i les metodologies en els centres educatius però especialment considerem que cal posar l’alumne en el focus de l’organització, els processos i les estratègies. Actualment el desenvolupament normatiu permet canvis en profunditat molt importants, com ho prova la xarxa emergent de centres Qualifica’t.• Més alumnes en els ensenyaments professionals Seguir promovent els augments de matriculació ja iniciats, els quals ja des de fa anys mostren una tendència a l’alça. Cal seguir ampliant les places per tal que en els propers cursos es puguin assolir les taxes corresponents a les directrius europees. Recommended\nmedia coral-anne houghton\nInfiniti of Naperville | 2012 Infiniti EX Brochure\nTechnews August 2011 Volume 4\nOnline First: Making It Work


Notícies – Pàgina 11 – Safolk\nTeloners de la Banda d’en Vinaixa\nPer a la propera festa major de Sant Andreu de Palomar, el diumenge dia 6 de desembre, Safolk prepara una tarda de ball com a teloners de la Banda d’en Vinaixa. Aquest grup porta 10 anys de camí, tres enregistraments discogràfics i més de quatre-centes actuacions repartides entre festivals i festes populars a Catalunya, Aragó, País Valencià, França i Amèrica del Sud.\nPublicat el 3 Novembre 2009 5 Abril 2015 Categories ConcertsDeixa un comentari a Teloners de la Banda d’en Vinaixa\nPublicat el 29 Octubre 2009 5 Abril 2015 Categories GeneralDeixa un comentari a L’Enric, el tenora de Safolk\nTenim nou bateria: en Carles!\nDes de ja fa uns mesos el Carles és el nou bateria de Safolk. Estem agraïts de que vulgui tocar i fer molt de soroll amb nosaltres perquè la seva trajectòria i experiència són un éxit segur per als nostres temes.\nPublicat el 20 Octubre 2009 5 Abril 2015 Categories GeneralDeixa un comentari a Tenim nou bateria: en Carles!


El Govern aprovarà enguany el Projecte de Llei per a la igualtat efectiva de gènere - Social.cat\nEl Govern aprovarà enguany el Projecte de Llei per a la igualtat efectiva de gènere\nNeus Munté: 'Aquesta Llei donarà resposta a un repte: garantir l'aplicació pràctica i efectiva del dret a la igualtat reconegut formalment en els textos legals'\nDijous, 7 de març de 2013 | 13:45 h\nLa consellera de Benestar Social i Família, Neus Munté, juntament amb la presidenta de l'Institut Català de les Dones, Montse Gatell, s'ha compromés a tirar endavant la Llei per a la igualtat efectiva entre dones i homes, un avantprojecte que "està molt avançat i que tenim voluntat d'aprovar a Govern per iniciar el seu tràmit parlamentari aquest any 2013".\nMunté ha recordat, que "la igualtat és un dret de totes les persones, reconegut en el nostre ordenament jurídic i en l'ordenament internacional. La igualtat i no discriminació per raó de sexe s'articula com un principi bàsic del sistema universal dels drets humans" i és en quest sentit que ha volgut matisar que "aquesta Llei donarà resposta a un repte:garantir l'aplicació pràctica i efectiva del dret a la igualtat reconegut formalment en els textos legals".\nL'Avantprojecte de Llei per a la igualtat entre dones i homes en el qual està treballant el Departament de Benestar Social i Família, respon a diverses finalitats: executar una política que garanteixi i desenvolupi els drets de les dones; assolir una societat on les dones i els homes siguin lliures, tant en l'àmbit públic com en el privat, per desenvolupar les seves capacitats personals i prendre decisions sense les limitacions imposades pels rols tradicionals en funció del sexe, i garantir que es facin visibles, es valorin i potenciïn les tasques, aspiracions, experiències i necessitats de les dones i els homes.\nNeus Munté ha destacat, que "els rols tradicionals de dones i homes estan experimentant una important transformació i uns canvis socials favorables per avançar en el camí cap a la igualtat efectiva entre dones i homes". En aquest sentit ha volgut agrair "el paper de totes les dones", ja que "aquests canvis no haguessin estat possibles sense l'aportació fonamental dels moviments feministes i sense l'esforç de totes les dones que des de l'anonimat han treballat a favor dels nostres drets".\nLa consellera ha insistit en la voluntat que la llei "construeixi noves referències de relació entre dones i homes basades en el respecte. No només parlant de discriminacions directes i indirectes, sinó també de la necessitat d'avançar en l'eliminació del sexisme de les estructures socials, culturals, econòmiques i polítiques". I per a assolir aquests objectius, Munté ha afirmat que "la Llei haurà d'establir els criteris generals d'actuació dels poders públics catalans per a promoure la igualtat efectiva entre dones i homes en els diferents àmbits sectorials".\nPer acabar, la consellera ha destacat la importància d'aquest Avantprojecte de Llei en el qual treballa el Govern, perquè "cal revisar la dimensió de gènere de l'Estat del Benestar".\nQuins són els graus universitaris amb la nota de tall més alta?\nEl risc de rebrot creix i la velocitat de propagació de la Covid-19 segueix molt alta\nSant Joan de Déu tracta nadons amb taques de vi de Porto amb un nou làser per reduir l’ús d’anestèsia general\nBarcelona vol apropar el servei de teleassistència a 20.000 persones grans que viuen soles i no en fan ús\nVivint en la incertesa\nRoger Caro Pérez Pedagog\nEls centres d’atenció a la infància, més que un esplai\nRicard Rodríguez Abellán Treballador social i director de la Fundació MAIN\nOperació jove 2020-2021


Mar i Cel: Què asseguren les companyies asseguradores?\nAhir, després del meu primer dia d'escola amb els nens, arribo a casa i em trobo el passadís ple d'aigua. Primer vaig pensar que els meus fills havien vessat alguna cosa perquè només havia vist una part però quan començo a mirar d'on sortia tot allò veig que venia de la meva habitació i que l'aigua sortia per sota la porta. Obro ràpidament la porta i m'ho trobo tot entollat. Quin salt al cor! Perquè quan dic tot, vull dir tot el que tenia precisament ahir al terra de la meva habitació: un munt de caixes de cartro plenes de papers algunes i de roba unes altres, un munt d'arxivadors amb documents que estaven al terra de forma provisional perquè haviem estat movent estanteries.....\nUs podeu imaginar com se'm va posar el cos?\nPerò entre unes coses i unes altres i el xoc nerviós no donava amb la clau de pas de l'aigua. I se m'acut trucar a la companyia d'assegurances perque m'enviin un operari.\nDesprés de superar la primera barrera de criba del robot i havent aguantat frases com aquestes:\n- Els nostres operadors en aquests moments estan ocupats, sisplau mantinguis a l'espera.\n- Si vol ser atés en català premi el 1,......\n- Si la seva trucada és per notificar un sinistre premi el 4,....\nArribem al colofó:\n- Hola bona tarda!...\nPer fi podria explicar a algú que em podia donar una solució, no? Doncs no.\nL'operadora, després d'escoltar la meva versió ràpida del que passava, pq tenia el raig encara sortint, em fa saber que el que em passa no m'entra en l'assegurança.\n"porque no es una tuberia de la pared, es el mecanismo interno de la cisterna y eso no queda reflejado en lo que uds, tienen contratado"\nI jo ja fora de mi li contesto: Me pregunto para qué sirven los seguros si cada vez que llamo para pedir ayuda sore algo me contestan que eso no entra."\nI encara te la barra de dir-me que és que no es llegeixen bé les clàusules.\nSeràn poca vergonyes!\nPublicat per Laura T. Marcel a 23:48\njoan gasull 14 de setembre de 2013 a les 9:12\nLa úica cosa que asseguren les companyies es el cobrament del rebut que mai falla en el nostre compte corrent. La majoria d'elles no cobreixen mai les fugues d'aigua per ser un dels mals més comuns i amb més danys. Ens hem de ficar al cap que no és un servei, és un negoci.\nSi alguna cosa entra i ho paguen, el proper any el rebut també creix.\nXeXu 14 de setembre de 2013 a les 12:30\nÉs la primera norma de les assegurances, qualsevol cosa que et passi, no entra. A mi em va passar amb el cotxe també. I és cert, no llegim la lletra petita, però és que hi ha tanta lletra petita que no hi ha manera. La pregunta no és si la nostra pòlissa ens cobreix quan ens passa alguna cosa, sinó què redimonis sí que cobreix. Espero que no sigui massa car...\nElfreelang 14 de setembre de 2013 a les 13:20\ntens raó són uns poca vergonyes...però ull s'ha de llegir la lletra petita petita on venen tot el que s'exclou ,....moltes assegurances tenen apart això de l'aigua, vaja que si vols tenir-ho cobert l'has de contractar apart pagant un plus...sempre guanyen ells....espero que puguis salvar les coses que s'han mullat ...un bon enrenou...ànims!\nM. Roser 14 de setembre de 2013 a les 19:38\nT'entenc molt bé, perquè jo també vaig tenir un bon problema. Un dia va haver-hi a la xarxa elèctrica una pujada de tensió, que fins les bombetes explotaven i, és clar, la mitat dels electrodomèstics, van petar...Però com que tenia una assegurança, jo tranquil·la, fins que els vaig trucar i em van dir que com que era una mica antiga, no cobria els problemes elèctrics, (mujer a borde de un ataque de nervios)...Automàticament em vaig donar de baixa.\nAleshores em va tocar trucar a Endesa, per fer la reclamació i ves per on, aquí no vaig tenir cap problema. Em van dir que pagués les factures i després ells me les abonarien, cosa que van fer sense regatejar ni un sol euro.\nAl cap d'un temps l'antiga assegurança em van enviar una carta, dient-me que a partir d'quell moment ja cobrien les avaries elèctriques...Suposo que us podeu imaginar que els hi vaig contestar i això que una és educada!!!\nAl concertar un altre servei ja vaig assegurar-me que m'hi entrés tot, sense oblidar-me de llegir la lletra petita.\nPetonets de molta paciència.\nmaria 14 de setembre de 2013 a les 21:46\nEm sembla que tots són força iguals.Sempre surten amb les mateixes quan els necessites.\nCarme 14 de setembre de 2013 a les 21:55\nSempre igual!!! Sempre et surten amb el mateix... tot són excepcions i coses que no hi entren.\nEspero que no sigui molt greu la cosa... i que es puguin recuperar les coses mullades.\ncantireta 15 de setembre de 2013 a les 1:18\nLes de vida no cobreixen el suïcidi, o els esports de risc. (sospir)\nEspero que no hagi estat massa catastròfica, la paperassa i la roba molla... I que puguis enviar a dida als de l'as"segur"radora.\nPetons de qui també dorm amb els dits creuats.\nAnònim 16 de setembre de 2013 a les 9:57\nI si sembla que una cosa si que entra en l'assegurança segurament hi haurà un anex a la lletra petita on digui que no entra. I si cal, hi haurà un anex del anex amb lletra mida colibrí 3 on dirà que està clar que no ho cobreix.\nCasa Massa 16 de setembre de 2013 a les 23:07\nUs puc assegurar que no sóc cap fan de les asseguradores, però veig que he tingut molta sort perquè m'han pagat dues reparacions (2!) en 1 any i del mateix lloc...\nEn fi, espero que el desastre no sigui irreparable, de papers, etc.


Esportistes de la Federació d'Atletisme reconeguts pels seus mèrits en campionats d'Espanya. :: El Consell reconeix el mèrits assolits a una quarantena de joves esportistes de set federacions :: Esportistes de la Federació d'Atletisme reconeguts pels seus mèrits en campionats d'Espanya. :: Home :: Consell de Mallorca\nEsportistes de la Federació d'Atletisme reconeguts pels seus mèrits en campionats d'Espanya.\nEl Consell reconeix el mèrits assolits a una quarantena de joves esportistes de set federacions (25.09.2018)\nEl vicepresident primer, Francesc Miralles i la directora insular d’Esports, Margalida Portells han rebut avui capvespre al Centre Cultural la Misericòrdia prop de quaranta joves esportistes en edat escolar que han destacat pels mèrits esportius assolits en competicions a nivell nacional i internacional en les disciplines d’atletisme, bàdminton, ciclisme, motociclisme, tennis taula, tir olímpic i vela.\nFotografia de grup del vicepresident Francesc Miralles i la directora insular d'Esports, Margalida Portells amb els esportistes reconeguts pels seus mèrits, representants tècnics i de les diferents federacions.\nEntre els esportistes reconeguts hi ha hagut les campiones del món de vela Marina Garau, Blanca Cabot i Maria Perelló.\nEsportistes de la Federació de Bàdminton reconeguts pels seus mèrits en campionats d'Espanya.\nEsportistes de la Federació de Ciclisme reconeguts pels seus mèrits en campionat d'Espanya.\nIzan Guevara, reconegut per la seva segona posició en el Campionat d'Espanya de motociclisme.\nEsportistes de tennis taula reconegudes pels seus èxits en el campionat d'Espanya tant per equips com a nivell individual.\nÀngels Fiol ha estat reconeguda per haver assolit la primera posició en la Copa SAR Princesa de Asturias en la modalitat de tir de precisió.\nLa Federació de Vela ha aportat el grup més nombrós d'esportistes a l'acte de reconeixement celebrat avui a la Misericòrdia.\nLlistat complet dels esportistes en edat escolar als quals avui el Consell de Mallorca ha reconegut els mèrits esportius.


Alguns dels projectes més votats han sigut la recuperació de la Mola o iniciatives socials en La Coma\nDins del ‘Pla Actua’, el municipi de Paterna ha estat duent a terme un important procés de participació ciutadana, que compta amb 10 milions d’euros procedents del Fons FEDER, amb l’objectiu de dotar als veïns de veu i vot per a decidir la transformació i modernització de Paterna.\nPer a açò, tant des del mateix Ajuntament de Paterna, com a través de les diferents associacions de la localitat valenciana, s’han desenvolupat campanyes per a animar als veïns a participar en les decisions importants, ja no només de Paterna, sinó també dels seus propis barris.\nEn aquest sentit, la tinent alcalde de Bon Govern i Transparència de Paterna, Neus Herrero, informava que ‘ hem descentralitzat el procés participatiu perquè entenem que la realitat de cada zona és diferent. Així, cada barri ha pogut triar entre les propostes que més l’afectaven directament’.\nUna vegada finalitzat el procés participatiu, des de Compromís per Paterna se senten satisfets amb el gran acolliment que ha tingut per part dels veïns. ‘Estem molt contents amb el percentatge de participació dels ciutadans. Paterna ha tingut un 5% de participació, enfront del 0,9% de València i l’1,8% de Madrid. Açò ens espenta a continuar per aquest camí. Els veïns s’han mobilitzat per a decidir sobre el futur de Paterna’.\nAixí mateix, han volgut afegir que ‘Després de 8 anys de no participació, en els quals les decisions es traslladaven del poder als ciutadans, nosaltres hem volgut retornar-li-ho als veïns. Per açò, al capdavant del consell de participació ciutadana vam posar a un veí de Paterna’.\nAra tan sols queda descobrir els projectes més votats pels ciutadans per a poder dur-los a terme. No obstant això, alguns dels més destacats són la senyalització de la senda de xicotet recorregut de La Canyada, la recuperació de la Mola o, en el cas de La Coma, on han prevalgut les iniciatives de caràcter social, l’habilitació d’un Centre de Reciclatge de Ferralla, ja que és un dels principals oficis dels veïns d’aquest barri.\nDiferents projectes que aconseguiran que Paterna es convertisca en un municipi sostenible, solidari i que s’ajuste als criteris medi ambientals i de mobilitat sostenible.


Volem ser el teu altaveu! – PROJECTE TANCAT\nL’Ajuntament de Barcelona, a través de la Fundació BIT Habitat, busca pimes o empreses emergents que tinguin solucions ja desenvolupades, a punt per ser desplegades i que donin resposta a algun o diversos dels molts reptes que es deriven de l’emergència sanitària que estem vivint aquests dies.\nÉs en aquestes circumstàncies que tenim el repte de facilitar el desenvolupament de solucions tecnològiques innovadores, especialment de caire sociosanitari, que puguin ajudar els col·lectius més vulnerables en aquest moment.\nAquests són els tipus de solucions que estem buscant:\n• Material o dispositiu.\n• Solució logística.\n• Monitoratge o verificació.\n• Solucions per a la gent gran.\nDes de BIT Habitat, utilitzarem tots els nostres recursos per donar-te com més visibilitat millor i et posarem en contacte amb tots els actors del nostre ecosistema d’innovació per aconseguir que la teva solució pugui ser desplegada.\nBusquem empreses emergents o pimes amb solucions en la lluita contra la Covid-19…\nEnvia’ns un vídeo d’un minut explicant quina problemàtica resol la teva solució, explica’ns la proposta de valor, en quant de temps podria estar al mercat, les unitats del teu producte que tens en estoc, etcètera. En definitiva, tot el que ajudi a entendre què pots oferir.\nNosaltres li donarem difusió a tots els nostres canals de comunicació: xarxes socials, blog, web…\nNo t’oblidis d’indicar les teves dades de contacte.\nVolem ser el teu altaveu!\nSi la teva solució respon a una necessitat real que demana resposta immediata en qualsevol àmbit de la lluita contra la Covid-19, farem el possible per fer-la realitat!\nEt posarem en contacte amb el nostre ecosistema d’innovació.\nEnvia’ns la teva proposta amb vídeo a info@bithabitat.barcelona.\nI si...? Cicle de converses #desdecasa\nL’Ajuntament de Barcelona, a través de la Fundació BIT Habitat,


Real Club de Tenis de Barcelona - Rafa Nadal, escollit millor esportista de l'any per Mundo Deportivo\nRafa Nadal, escollit millor esportista de l'any per Mundo Deportivo\nRafa Nadal va ser proclamat ahir a la nit millor esportista español de la temporada 2017 a la Gala del Mundo Deportivo. El tennista mallorquí ha estat el gran protagonista de la vetllada, Els seus dos triomfs de l'any passat a Roland Garros i al US Open, així com la reconquesta del número 1 del món, han estat arguments suficients per aquest reconeixement, el quart que aconsegueix Nadal en aquesta festa del degà de la premsa esportiva espanyola.\nEl campió de Manacor, que ja havia guanyat aquest guardó els anys 2007, 2008 i 2013, va agrair públicament la deferencia de Mundo Deportivo i el jurat i va confesar estar molt orgullós de tot l'aconseguit en la seva carrera professional. És el primer esportista espanyol masculí que aconsegueix quatre triomfs com a millor esportista de l'any.\nLa cerimònia, presidida per Ada Colau, alcaldesa de Barcelona, i Javier Godó, conde de Godó, s'ha celebrat a la Sala Oval del Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC) i ha estat presentada per Santi Millán i Elisenda Camps, periodista de RAC-1 que va ser l'encarregada de realitzar la presentació de la darrera edició del Barcelona Open Banc Sabadell.\nNadal va dedicar la jornada d'ahir, una de les últimes de repós obligat per la seva lesió recent -torna als entrenaments el proper dilluns-, a cumplir amb compromisos ineludibles com acompanyar al doctor Ángel Ruiz-Cotorro en l'inauguració d'una nova Clínica MAPFRE de medicina del tennis, a Madrid, o assistir a última hora a aquest acte destacat de Mundo Deportivo que ha complert 70 anys d'existència.\nA més a més de confirmar que reapareixerá al torneig d'Acapulco (26 de febrer), el 10 vegades campió del Barcelona Open Banc Sabadell va manifestar ahir, en relació a l'anunciada retallada de compromisos del seu calendari, que jugarà allò que li faci feliç jugar.\nSobre la seva lesió, Nadal va ser molt explícit: "Ha passat unes quantes vegades en la meva carrera, s'accepta, t'enduus un cop, descanses, treballes i et tornes a aixecar per continuar endavant. Sense haver tingut una gran preparació estava llest per fer alguna cosa important a l'Open d'Austràlia. Es va intentar, no es va poder i a continuar".


politica_de_privacitat_i_avis_legal [05/06/2018 10:29]\n- Aquestes dades personals estan gestionades per Sindicat Professors de Secundària (aspepc·sps) que n’és responsable i no les transmetrà mai a tercers. + Aquest lloc web inclou diferents continguts relatius a les condicions de treball dels professors de secundària i relacionats amb els àmbits d'actuació i les funcions del sindicat.\n- D'altra banda, amb la finalitat d'oferir el millor servei i amb l'objecte de facilitar l'ús, s'analitzen el nombre de pàgines visitades, el nombre de visites, així com l'activitat dels visitants i la seva freqüència d'utilització. A aquests efectes, Sindicat Professors de Secundària (aspepc·sps) utilitza la informació estadística elaborada pel Proveïdor de Serveis d'Internet. + La finalitat del lloc web del sindicat consisteix a fer més propers al professorat els seus drets laborals i a fomentar la participació en el sindicat i, en general, a oferir informació diversa sobre aquests drets.\n- Els afectats i usuaris (tant registrats com no registrats) poden exercitar els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició davant Sindicat Professors de Secundària (aspepc·sps), mitjançant escrit dirigit a [[sindicat:contactar#seu_central|l'adreça de la seu central del Sindicat Professors de Secundària (aspepc·sps)]]. + ==== Protecció dels drets de propietat intel·lectual ====


Inauguració de la Universitat Oberta per a Majors (UOM) a Eivissa - Hemeroteca - Actualitat - Universitat de les Illes Balears\nSeccions: Inauguració de la Universitat Oberta per a Majors (UOM) a Eivissa\nInauguració de la Universitat Oberta per a Majors (UOM) a Eivissa\nDia: dijous, 5 de novembre de 2009\nC/ de Bes, 9, Eivissa\nTindrà lloc la inauguració de la Universitat Oberta per a Majors, UOM, 2009- 2010 a la Seu de la UIB d'Eivissa i Formentera. La conferència inaugural “Univers i home: El triomf de la raó” anirà a càrrec del doctor Josep Lluís Ballester, catedràtic d’universitat del Departament de Física de la UIB.\nHi assistiran el senyor Marià Torres, conseller de Política Educativa i Cultural del Consell d’Eivissa, la senyora Margalida Marí, delegada territorial a Eivissa d’Educació i Cultura, el senyor Fernando Roig, delegat territorial de Sa Nostra a Eivissa, i el doctor David Pons, delegat de la Rectora per a les seus universitàries, entre d’altres.\nTambé han confirmat la seva assistència la senyora Maria Ribas, regidora de Política Educativa i Cultural de l’Ajuntament de Sant Josep de sa Talaia, i el senyor Claudio Torres del Moral, cònsol honorari de França.\nEls continguts del Diploma de la UOM a la Seu pretenen obrir la Universitat al col·lectiu de gent gran, amb un programa educatiu i cultural dissenyat amb aquesta finalitat.\nAlguns dels continguts del programa d’aquest curs són: Història d’Eivissa, Literatura universal: grans autors i grans obres, Economia mundial al segle XXI i Salut i qualitat de vida.\nEnguany, com a novetat, la UOM a Eivissa i Formentera ofereix dos tallers optatius de deu hores cada un: «Taller de voluntariat social i cultural» i «Taller d’investigació etnogràfica: les històries de la vida».\nHi ha 28 alumnes matriculats.\nData de l'esdeveniment: 05/11/2009\nData de publicació: 04/11/2009