Valencia – Pàgina 3 – TV Digital Ontinyent\nLa Diputació de València i l’Ajuntament de Benicolet estudien vies de col•laboració per a la recuperació dels riuraus, elements arquitectònics emblemàtics de la cultura valenciana vinculats a la producció i posterior exportació de la pansa que tradicionalment s’han fet servir per a proporcionar aixopluc als canyissos amb pansa mentre plou o fa humitat. Així s’ha acordat durant la reunió mantinguda pel diputat de Cultura, Xavier Rius, amb l’alcaldessa de Benicolet, Llúcia Gregori. Els riuraus valencians presenten una miscel•lània de tota una cultura en la qual es podem distingir una sèrie d’apartats relatius al cultiu i el tractament de la pansa, així com les influències complexes que es donen en aquesta tradició secular de l’assecat del raïm. En aquest sentit, la festa de l’escaldà de la pansa és el motiu cultural i festiu sobre el qual pivota tota l’estratègia supracomarcal per a la recuperació d’aquests espais singulars. Xavier Rius s’ha mostrat …\n05/04/2017 Cultura, Oci\n31/03/2017 Economia, Política\nA continuació s’ofereixen les valoracions de Ciudadanos Ontinyent sobre la decisió de Ciudadanos a escala autonòmica de no nomenar un candidat per a formar part de l’assemblea general de Caixa Ontinyent: Juan Revert, representant de Ciudadanos a Ontinyent ha destacat el paper de Caixa Ontinyent, apuntant que “ha sigut un exemple del bon funcionament de les caixes” i la seua importància com a “institució a la nostra ciutat”. Revert entén que cal prendre mesures perquè no es tornen a repetir les males accions que van protagonitzar altres caixes. En aquest sentit ha indicat que “a les caixes d’estalvis, els representants polítics prenien decisions financeres que no responien al criteri del mercat, sinó a l’amiguisme. Estaven controlades pels vells partits polítics i els sindicats, que en nombroses ocasions les varen utilitzar per finançar les seues promeses electorals i pagar favors”. Tal com ha explicat Revert la decisió manté un discurs coherent amb l’ideari del …\nAgullent projecte actuacions de millora en el Camí d'Alcoi i el camí Fondo - https://t.co/da6nPg6VCv https://t.co/O5qmyXCQZB46 minuts ago


Apunteu aquesta data: arriba el Sharks International Conference aquest 2022 - SUBMON\nArriba la nova edició del Sharks International Conference 2022 (SI2022). La pandèmia ha estat tot un repte que cal afrontar en aquesta nova era de conferències virtuals, però ara que la situació sembla millorar, estem organitzant un esdeveniment híbrid que combinarà tot el que ens agrada dels esdeveniments presencials amb tot el que hem après de la comunicació en remot des del 2020. El congrés està organitzat per Shark Trust, SUBMON i Lamna.\nEn aquesta nova edició, la Conservació dels Elasmobranquis serà el tema central de l’esdeveniment, per explorar els reptes quant a conservació de taurons, rajades i quimeres a partir de tres temes clau: investigació, comunicació i suport.\nTots aquests temes s’exploraran de forma col·laborativa al llarg del nostre esdeveniment híbrid, però com funcionarà?\nDurant el congrés, es combinaran presentacions en directe amb contingut de vídeo, tallers i sales de xat. Combinant diferents zones horàries i idiomes, estem creant un esdeveniment internacional veritablement accessible. Cinc dies en línia on es tractaran temes clau en la conservació dels taurons i precediran l’esdeveniment físic de tres dies a l’Oceanogràfic de València, que es transmetrà en directe a tot el món.\nEn primer lloc, hi haurà cinc dies en línia (del 10 al 14 d’octubre) abans del congrés a València, que inclourà contingut digital millorat sobre temes clau en la conservació dels taurons. Cadascun d’aquests dies es dividirà en diverses sessions, i això permetrà que el contingut es reprodueixi en directe en diferents zones horàries. Aquestes sessions es gravaran per permetre a públics de tot el món veure-les a la carta.\nA més, l’esdeveniment SI2022 inclourà una congrés físic de tres dies (presencial) a València el proper octubre, entre els dies 20 i 22. Sis xerrades que oferiran al públic una experiència interactiva amb ponents atractius de tots els temes clau del congrés, on exposaran el seu treball i debatran com la col·laboració pot ajudar a avançar. A més, també hi haurà altres presentacions, vídeos curts, sessions de treball en xarxa, tallers i taules rodones que tractaran una àmplia gamma de temes relacionats amb la conservació dels taurons. Al llarg d’aquest esdeveniment de tres dies tot el contingut serà accessible virtualment.\nFinalment, el portal en línia SI2022 començarà aviat a allotjar activitats en línia per facilitar la participació de la comunitat. Això assegura que l’esdeveniment vagi creixent orgànicament i sigui rellevant per a tots els professionals dels taurons. Les activitats en línia inclouran debats sobre el contingut que es vol tractar al congrés, vídeos sobre habilitats pràctiques i podcasts dels oradors principals. Després d’aquestes sessions, el debat i les enquestes al fòrum permetran a tothom compartir els seus pensaments i ens ajudarà a planificar millor l’esdeveniment, de forma que abordi les preguntes que interessen més.\nPer a més informació, podeu visitar el web: www.si2022.org i segueix a Twitter a @SharksInt2022


Óscar Blanco, autor en radiobarbera.cat - Pàgina 4 de 4\nDes de Ràdio Barberà continuem amb la publicació qüestionaris que hem fet arribar a tots els grups amb representació a l’Ajuntament de Barberà del Vallès per saber com veuen la situació actual i quines pensen que són les prioritats municipals enmig de la crisi sanitària, social i econòmica.\nLa tercera entrega d’aquest qüestionari són les respostes del portaveu del Partit dels Socialistes de Catalunya a l’Ajuntament de Barberà Vallès, Daniel González. El PSC, amb 7 regidors, és el grup municipal que forma l’equip de govern barberenc i González ocupa la primera tinència d’alcaldia.\nL’emergència sanitària del Covid-19 ha trasbalsat el conjunt de la societat i ha suposat un repte pels municipis. A més, s’encadena amb una crisi econòmics i social que també impacta en l’àmbit local. Ràdio Barberà estem publicant aquesta setman uns qüestionaris que hem fet arribar a tots els grups amb representació a l’Ajuntament de Barberà del Vallès per saber com veuen la situació actual i com creuen que s’ha de reaccionar.\nLa segona entrega d’aquest qüestionari són les respostes del regidor de Ciutadans a Barberà Vallès, David Ruiz. Cs té actualment dos representats al consistori barberencs.\nEm pot acomiadar l’empresa on treballo si ha fet un ERTO?\nImatge del sindicat gallec CIG\nEl Govern espanyol, en especial la Ministra de Treball Yolanda Diaz, i els sindicats Comissions Obreres i Unió General de Treballadors han defensat els Expedients de Regulació Temporal d’Ocupació com un mecanisme per evitar la destrucció de llocs de feina durant la paralització de l’activitat econòmica. En resum, l’Estat assumeix els salaris i la majoria de les cotitzacions durant l’aturada a canvi que les empreses mantinguin el volum de persones contractades els 6 mesos posteriors a l’expedient. Actualment més de 7.900 persones estan afectades per aquests expedients a Barberà del Vallès i més de 715.000 a Catalunya.\nPerò, queden protegits tots els treballadors i treballadores per aquesta mesura? En quina situació queden els que tenen contractes més precaris? Què passarà un cop s’aixequi l’estat d’alarma? Un veí de Barberà del Vallès que treballava a una empresa de l’automòbil a través d’una Empresa de Treball Temporal va informar Ràdio Barberà que havien acomiadat tots els treballadors (ell inclòs) amb contracte d’ETT, tot i que l’empresa es trobava en un ERTO de força major. Sorprès el ciutadà afirmava que no entenia com podien fer finalitzacions.\nDes de Ràdio Barberà hem contactat amb el Col·lectiu Ronda, cooperativa jurídica amb un equip de més de 100 persones especialitzada la defensa dels interessos dels treballadors i treballadores, per aclarir si aquells assalariats amb contractes més precaris queden protegits o no per les mesures per fer front al Covid-19 en l’àmbit laboral.\nBarberà del Vallès travessa, com tota la resta de municipis, una situació insòlita i excepcional amb impacte en molts àmbits de la ciutat arran de l’emergència sanitària del Covid-19. Per aquest motiu, Ràdio Barberà iniciem avui la publicació d’uns qüestionaris que hem fet arribar a tots els grups amb representació a l’Ajuntament de Barberà del Vallès per saber quin és el seu diagnòstic i quines són les seves propostes.\nLes primeres respostes que publiquem són del portaveu d’Esquerra Republicana de Catalunya a Barberà del Vallès, Pere Pubill. Una força política que va obtenir 4 regidors i regidores a les eleccions municipals del 2019.\nCom es preparen els hotels per la reapertura?\nLes mesures de l’Estat d’alarma per l’emergència sanitària inclouen la suspensió de l’obertura al públic d’establiments d’allotjament turístic. El 19 de març es va publicar el decret i el 26 de març es va paralitzar completament l’activitat a l’espera que la puguin reprendre parcialment quan cada territori pasi a la fase 1 del desconfinament.\nObviament aquesta situació, el tancament de fronteres i el context internacional les setmanes previes al confinament a Catalunya han provocat que l’ocupació hotelera durant tot el mes de març tingui una caiguda molt pronunciada. S‘ha reduit un 65% l’ocupació hotelera repecte març del 2019 i hi hagut 933.970 viatgers menys a Hotels catalans.\nLes dades turístiques del primer trimestre del 2020 també s’han vist afectades per la pandèmia amb una caiguda del nombre de visitants estrangers del 30,4% i de la despesa total del 28,5% (un 65% menys al març) comparant amb el mateix periode de 2019. També ha tingut un gran impacte laboral perquè més de 26.400 persones treballadores del serveis d’allotjament es troben afectades per expedients de regulació temporal d’ocupació segons el Departament de Treball.


Guanya entrades dobles per 'París' de Les Cot a la Sala Barts\nFinalitzat: Guanya entrades dobles per ‘París’ de Les Cot a la Sala Barts\nSi encara no has vist París de la companyia Les Cot no et perdis aquesta oportunitat dins del Festie, festival de teatre independent, que celebra la seva primera edició a la Sala Barts, i que compta amb les actuacions de prometedores companyies emergents.\nEn aquest musical tres amigues i un cotxe surten de Barcelona cap a París. Una vol ser mare i les altres dues l’hauran d’acompanyar a contracor a que es trobi amb el seu semental, per un pacte d’infantesa.\nSortegem 4 entrades dobles per a la funció del dijous 3 de gener. Per a aconseguir-les només has de respondre la següent pregunta: Qui és l’autor de la música de l’obra?\nPots participar fins el diumenge 30 de desembre a les 23:59h. Es sortejaran les entrades entre tots els que hagin respost correctament la pregunta plantejada. Informarem dels guanyadors l’endemà en aquest mateix espai i seran notificats personalment per correu electrònic.\nRosa D.S., Iván, Neus i Laura C.\nUs contactem per email.\nFrancisca Barrera Vazquez


Ada Colau la fa grossa contra el Floquet de Neu - XCatalunya.cat\nAda Colau la fa grossa contra el Floquet de Neu\n19/03/2022 Francesc Martin\nLa figura del Floquet de Neu molesta a la carraca comuna i a lliristes diversos\nDurant molts anys el goril·la albí Floquet de Neu va ser la principal atracció del zoo de Barcelona. Nascut a Guinea Equatorial l’any 1964, el primatòleg Jordi Sabater el va descobrir dos anys més tard i el va portar a Barcelona. Fins i tot el va rebre l’Alcalde d’aleshores, José María de Porcioles. Tot i que va tenir 22 fills, cap d’ells va heretar la seva peculiar característica i després de viure 39 anys (força més que la mitjana de la seva espècie) va morir el 24 de novembre de 2003.\nAra una iniciativa popular ha demanat a l’Ajuntament de Barcelona que es faci una estàtua en honor del Floquet de Neu però la resposta ha estat negativa. En una entrevista a RAC 1, Jordi Sabater s’ha mostrat perplex per la resposta de l’Ajuntament:\n“Sento perplexitat total i no entenc absolutament res. L’Ajuntament no ha tingut ni la delicadesa d’escoltar la proposta. És absolutament kafkià. Què té a veure el colonialisme espanyol amb el Floquet? És que no ho entenc. L’Ajuntament diu que dins el zoo ja hi ha un espai Goril·les amb un espai del Floquet. Això és fals”.\nI Sabater ha rematat Colau deixant ben clar quines són les intencions de l’Alcaldessa: “L’Ajuntament té interès en tancar el Zoo i esborrar tot el seu record i de totes les tasques d’investigació i recerca. Molesta i no agrada. No volen que es recordi el Floquet. És incomprensible”.\nAquesta ha estat la lamentable resposta de l’Ajuntament d’Ada Colau:\nBenvolgut Francesc Tárraga,\nCom saps, el passat 23 de febrer es va celebrar un Ple del Consell Assessor d’Art Públic en el qual es va veure i es va debatre la vostra proposta d’escultura en homenatge a Floquet de Neu. Tot seguit passo a traslladar-te les consideracions i l’acord del Consell:\nLa reflexió central del Ple entorn aquesta qüestió i que sustenta la decisió que es va prendre és que malgrat la figura de Floquet de Neu pugui resultar amable i despertar la nostra empatia, al capdavall fou el resultat del colonialisme a la Guinea Equatorial.\nNo es tractaria tant de rebutjar l’homenatge al primat com del fet que aquest homenatge no hauria d’amagar les contradiccions que la figura de Floquet de Neu incorpora: alhora vestigi d’un sistema colonial que rebutgem però vinculat a la memòria sentimental de molts barcelonins.\nEs per això que el Consell no troba adequada la proposta d’homenatge que es planteja. Considera així mateix que la proposta presentada sembla més adequada per un espai escenogràfic que, pròpiament, un projecte d’art públic.\nPer tot l’anterior, el Consell rebutja col·locar a l’espai públic de Barcelona l’escultura en homenatge a Floquet de Neu proposada per Aquí Houston i així es comunicarà a l’empresa.\nNo obstant, el Ple continuarà reflexionant entorn un possible homenatge a Floquet de Neu. Un homenatge però que no hauria d’amagar les contradiccions més amunt referides. Val a dir en tot cas que a l’interior del Zoo de Barcelona existeix un Espai Goril·les -dins del qual Floquet de Neu hi té un racó destacat- dedicat promoure el coneixement d’aquests primats i la necessitat de respectar-los i de protegir els seus hàbitats naturals. Igualment, la Fundació Barcelona Zoo atorga anualment la beca Floquet de Neu, i el Consell considera que una beca destinada a potenciar els projectes de recerca sobre els primats és una manera molt adient d’homenatjar al goril·la albí.\nTags: Ada Colau, floquet de neu\n1 pensamiento sobre “Ada Colau la fa grossa contra el Floquet de Neu”\nRetroenllaç: Continua l'espanyolització de Barcelona: Ada Colau fa aquesta petició - XCatalunya.cat


Sagí - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl sagí és el greix d'un animal. Té un color blanquinós i una textura suau però greixosa. De les diferents varietats les més importants són el sèu, el llard i el greix de pollastre. En gastronomia és un producte molt utilitzat (sobretot a l'escudella), ja que les seves característiques aporten un cert valor calòric als plats, especialment el de porc. En la cuina francesa es distingeix el saindoux (sagí dolç) i el lard (salat).\nEn la nutrició humana, aquests greixos han estat relacionades amb els problemes cardiovasculars de les societats occidentals, però no totes es poden considerar igual de perjudicials, puic que varien en composició, saturació i ràtio cis-trans. En general solen ser d'aspecte més sòlid que els olis atesa llur major saturació. En la nutrició animal són utilitzades normalment en mescles tecnològiques preformulades.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Sagí\n↑ «Sagí». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Sagí&oldid=23876230»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 juny 2020 a les 14:16.


La tarda del 27 de febrer del 2018 la madrastra va asfixiar al fill de la seva parella, un nen que es deis Gabriel Cruz i tenia 8 anys. El cos va ser trobat l’11 de març en el maleter del cotxe d’Ana Julia. Actualment, s’ha acabat el judici i la condemna és d’uns 25 anys de presó.\nPer aquells que no recordeu el cas, repassem els fets. El Gabriel va sortir de a casa de la seva àvia paterna i anava a veure uns familiars. En aquell moment ningú més va saber res d’ell. Des d’aquell dia la policia i els seus familiars el van estar buscant.\nDesprés d’un temps de vigilància a l’Ana Julia, la Guàrdia Civil va descobrir que la madrastra va desenterrar el cos a una finca d’Almeria i el va ficar dins el maleter del seu cotxe. Just en aquell moment la van detenir i van recuperar el cos del nen assassinat.\nEl dia 19 de setembre de 2019 l’Ana es va declarar i està sotmesa, com a mínim, a 25 anys de presó.\nFont de consulta: https://ca.wikipedia.org/wiki/Cas_Gabriel_Cruz\nImatge de capçalera: https://estaticos.elperiodico.com/resources/jpg/5/8/ana-julia-quezada-cuando-deje-nino-suelo-respiraba-1568113720585.jpg\nNosaltres creiem que s’ha fet justícia al declarar-la culpable perquè trobem molt injust que un pobre nen de 8 anys no pugui seguir viu perquè una persona, tan dolenta, l’ha matat. Aquesta dona hauria d’estar en presó tota la vida pel que va fer.\nHugo Pena i Ferran Fígols\nPrevious Espanya campiona del món\nNext Àrea 51\nelttferri ha dit:\nOctubre 30, 2019 a les 11:46 am


(S'ha redirigit des de: Ivo Pogorelich)\nPogorelić va néixer a Belgrad, Iugoslàvia, de pare croat i mare sèrbia. (Després de la ruptura de Iugoslàvia, Pogorelić es va convertir en un ciutadà croat. ) Va rebre les seves primeres lliçons de piano als set anys i va assistir a l'Escola de Música Vojislav Vučković de Belgrad fins als 12 anys, quan va ser convidat a Moscou per continuar els seus estudis a l'Escola de Música Central amb Evgeny Timakin. Posteriorment es va graduar al Conservatori de Moscou. El 1976 va començar a estudiar intensament amb la pianista i professora georgiana Aliza Kezeradze, que li va transmetre la tradició de l'escola Liszt – Siloti. Es van casar des de 1980 fins a la seva mort el 1996 de càncer de fetge.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ivo_Pogorelić&oldid=27330704»\nDarrera modificació: 29 maig 2021 a les 05:47\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 maig 2021 a les 05:47.


ARQUIPÍNDOLES: de febrer 2011\nPLAÇA DE L’ABSIS DE LA CATEDRAL DE TORTOSA\nJosep Camps, Mariel·la Agudo i Aitor Horta\nLa intervenció a la Plaça de l'Absis de la Catedral de Tortosa requeria una mirada atenta per tal recuperar alguns aspectes que, al llarg del temps i a després de diverses intervencions, havien conduït els darreres de l'absis en un espai obert a l'oblit.La transició topogràfica entre el Castell de la Suda i el riu Ebre té lloc a la Catedral i als espais públics del seu voltant . Així, la plaça de l'absis esdevé un punt de transició que articula tant la circulació quotidiana pròpia del barri, com la circulació monumental entre els dos principals edificis representatius de Tortosa -Catedral i Castell de la Suda-.\n>>> F06- TRANSFORMACIONS URBANES\nJosep Mª Torra.\nAvui es porta a terme el que serà sens dubte la transformació més important del Port del Blanes. Simplement dir que representa la desaparició del vell dic, que ja tenia més d’un segle, i la construcció d’un nou port d’acord amb les tècniques actuals. No és tracta de complementar alguna formació natural mitjançant una obra de dimensions més o menys grans, sinó que és autènticament una “nova topografia”, un d’aquells “paisatges alterats” dels quals ja fa molts anys ens parlaven alguns fotògrafs en una exposició profètica.\nPONTS DE L’EIFFEL A GIRONA\nMiriam Jorba Campo\nAlexandre Gustave Eiffel, juntament amb la seva constructora, varen construir a Girona diversos ponts a finals del segle XIX.\nEn aquesta època Girona s’havia expandit cap els barris perifèrics i per tant la necessitat de poder creuer els rius va ser prioritària:\nL’espai urbà a diversa escala\nEn el flascó transformacions urbanes s’han presentat diversos casos que ens han permès conèixer com la ciutat i el paisatge evoluciona al llarg de la seva història o a través d’intervencions puntuals.\nLa Míriam Jorba ens va explicar com la ciutat de Girona ha perdut els diversos ponts que va construir Gustave Eiffel, que en el seu moment connectaven diversos espais separats de la ciutat i que degut a la desaparició dels obstacles que els donaven sentit i a l’evolució dels mitjans de transport, han anat desapareixent.\nEn Marc Manzano ens va parlar del material sensible, entès com a estímul específic d’un lloc, que permet desenvolupar propostes empàtiques de transformació de diversos espais públics.\nL’Alea Noguera i en Pau Fraguell ens van presentar la formació i evolució del barri de Sant Narcís, des de la seva gènesi als anys 50 , concebut com a model autònom de baixa densitat en el context d’un espai de caràcter rural. I com aquest barri s’ha vist envoltat d’un teixit urbà radicalment diferent, quedant com a reducte d’un model urbà que presenta unes tipologies edificatòries molt especifiques que actualment presenten certes mancances funcionals.\nTambé varem poder escoltar la reflexió crítica que ens va presentar en Josep Mª Torra sobre el l’ampliació del port de Blanes, sobre les conseqüències que una intervenció d’aquest tipus pot ocasionar en la manera de viure i entendre aquest espai que defineix el límit de la ciutat amb el mar.\nEn Josep Camps, la Mariel·la Agudo i l’Aitor Horta ens van explicar el cas de la recuperació de la plaça de l’Absis de Tortosa que estava abandonada a un ús impropi al que es mereixia, la seva intervenció en l’espai que s’enfronta al absis soluciona el desnivell de cota existent amb els carrers adjacents, aportant una solució que el qualifica mitjançant una suau graderia, la pavimentació i la il•luminació, amb ressonàncies geomètriques de l’Absis de la Catedral.\nTornant a Girona, en Josep Mª Birulés, ens va explicar el cas del Pou Rodó, on amb una intervenció basada en el buidatge de la degradada edificació, es genera una nova plaça en una zona del Barri Vell que es trobava en un estat d’abandó.\nSense canviar de ciutat, en Pep de Solà Morales ens va explicar el pla de millora urbana en la illa edificada del mercat de Sta. Eugènia de Girona que ha permès convertir-la en una plaça a la qual també es pot accedir mitjançant una nova connexió peatonal generada. Aquest nou espai públic queda definit per un equipament públic i un nou edifici d’habitatges que s’encarreguen de resoldre les mitgeres que havien quedat al descobert.\nTambé vam poder veure una altra manera d’afrontar la concreció d’un espai públic, que presentava un estat actual amb un cert grau d’indeterminació, mitjançant la recomposició de diversos fragments patrimonials, és el cas de la Plaça del Convent dels Agustins, que ens va presentar en Quim Esteve, en la que les restes d’una esglèsia es van convertir en el material identificatiu d’un espai públic abocat al mar.\nFinalment en Marc Torra ens va oferir una visió irònica sobre les incongruències dels planejaments urbanístics i en defensa del sentit comú que s’hauria d’aplicar en cada cas específic.\nTotes aquestes explicacions concentrades ens van permetre d’aproximar-nos a la ciutat, des de les diferents evolucions temporals i a diverses escales d’intervenció, per entendre una mica més el complex espai urbà. Per això, estem molt agraïts a tots el participants que han tingut la generositat de comprimir en una arquipíndola, la llarga durada de les seves experiències i reflexions per a compartir-les amb tots nosaltres.\nLa creació de la plaça del Mercat de Santa Eugènia\nEn Josep Mª de Solà-Morales, presentarà l'arquipíndola titulada "La creació de la plaça del Mercat de Santa Eugènia (2005 – 2011)" .\nDe grumoll a tortell, el cas del Pou Rodó de Girona\nEn Josep Mª Birulés ens presentarà una arquipíndola sobre el cas del Pou Rodó de Girona.\nDe la zona verda al "jo no sóc ruc". O l'urbanisme com a instrument de poder\nEn Marc Torra, ens presentarà l'arquipíndola titulada " De la zona verda al "jo no sóc ruc". O l'urbanisme com a instrument de poder". N'adjuntem la seva presentació:\n"La millor intenció de projecte, el coneixement més íntim i directe dels problemes, les aspiracions més nobles [....] de l’arquitecte, del client, de l’ajuntament [....] les ofega l’abraçada de la llei, cega i voraç com el drac que demana sacrificis, pensada des de la gran ciutat i obligant al vassallatge abans de qualsevol transformació, urbana o no."\nPlaça de l'Absis de Tortosa\nEn Josep Camps i la Mariel·la Agudo presentaran una arquipíndola sobre la Plaça de l'Absis de la Catedral de Tortosa, de la que ens avancen que "requeria una mirada atenta per tal recuperar alguns aspectes que, al llarg del temps i a després de diverses intervencions, havien conduït els darreres de l'absis en un espai obert a l'oblit."\nParc del Convent dels Agustins\nEn Quim Esteve ens presentarà una arquipíndola titulada "El parc del Convent dels Agustins, recuperació d'un patrimoni local i revalorització d'un espai Públic" sobre la transformació urbana que aquest parc ha implicat a Palamós.\nL'ampliació del port de Blanes\nEn Josep Mª Torra ens presentarà una arquipíndola sobre les obres d'ampliació del Port de Blanes, centrada en la transformació accelerada del paisatge.\nPròxim flascó: TRANSFORMACIONS URBANES\nEl pròxim dimecres 23 de Febrer tindrà lloc a la Sala Rafael Masó de la Demarcació de Girona del Coac el flascó d’arquipíndoles anomenat Transformacions urbanes, en el que proposem que es parli de l’evolució de la ciutat des de la visió més general, pròpia d’un planejament urbanístic, fins a la més concreta, corresponent a la intervenció puntual en un determinat espai públic.\nDes de les formes de creixement de les ciutats i la seva relació amb les infraestructures o el paisatge, fins a les diferents formes de millora de la ciutat antiga, ja sigui mitjançant estratègies globals o mitjançant operacions específiques en determinats espais degradats.\nA part de les propostes actuals o de futur, també ens interessa entendre l’evolució històrica de les ciutats i entendre els factors que l’han portat fins a l’estat actual.\nUn altre punt de vista interessant seria aquell que fes referència a les transformacions urbanes des del punt de vista de l’ús social de la ciutat, la homogeneïtzació o globalització dels centres urbans, el model de ciutat aparador o temàtica.\nAmb tot aquest ventall de possibilitats que ens ofereix la ciutat, us animem a compartir les vostres experiències o reflexions presentant una arquipíndola en el flascó: Transformacions urbanes, i que us afegiu a les propostes de participació que ja hi han:\na01- QUÈ S'HA FET DELS PONTS GIRONINS DE L'EIFFEL? - Miriam Jorba\na02- MATERIAL SENSIBLE - Marc Manzano\na03- EL BARRI DE SANT NARCÍS DE GIRONA - Alea Noguera i Pau Fraguell


Pronòstic del Càncer de Fetge | PortalClínic\nCàncer de Fetge Evolució de la malaltia\nPronòstic del Càncer de Fetge\nEn el carcinoma hepatocel·lular, el pronòstic de la malaltia depèn de l'estadi tumoral en el moment de la diagnosi i en l'èxit de l'aplicació de les diferents opcions terapèutiques.\nQuan es diagnostica la malaltia en estadi inicial, quan és possible aplicar tractaments amb intenció curativa com la resecció quirúrgica, trasplantament hepàtic i ablació percutània, és possible aconseguir la curació de la malaltia i la supervivència a cinc anys pot superar el 70%.\nEn pacients en estadi intermedi, el tractament amb quimioembolització (TACE) permet una supervivència mitjana d'entre dos anys i mig i tres, en particular en aquells pacients que presenten una bona resposta al tractament.\nEls pacients en estadi avançat, la supervivència mitjana és de 12-15 mesos, però el pronòstic pot variar molt entre diferents pacients d'acord amb certs paràmetres clínics evolutius.\nFinalment, aquells pacients en estadi terminal presenten un mal pronòstic i es prioritza el tractament per alleujar els símptomes.


El PSC vota contra la moció d’ERC-Avancem per la gestió directa de la zona blava, malgrat fa un any i mig va signar l’acord - Lleida\nGrup Municipal Divendres, 28.4.2017 17:15h\nEl grup municipal d’Esquerra Republicana de Catalunya-Avancem a la Paeria mostra la seva indignació per la manca de paraula del govern del PSC, que ha votat en contra de la moció dels republicans que instava l’Ajuntament de Lleida a iniciar immediatament els tràmits per a la internalització de la gestió dels serveis públics d’aparcament regulat, dipòsit municipal de vehicles i grua municipal. També reclamava que s’assumeixin a la plantilla municipal els 60 treballadors de la concessionària actual, després que hagi passat un any i mig des de que l’alcalde de Lleida va signar aquest punt dins l’Acord de Pressupost 2016 sense que l’hagi complert.\nLa moció ha estat tombada pel PSC, C’s i PP i només ha comptat amb el suport de la Crida per Lleida i el Comú. El Pdecat s’ha abstingut.\nEl portaveu del grup, Josep Maria Baiget, ha destacat que s’ha demostrat que ‘la gestió directa és la forma de gestió econòmicament i socialment més justa, la més transparent i accessible al control directe del consistori’. A més, ‘suposarà la recaptació de prop d’1 milió d’euros cada any per a les arques municipals, que es podran reinvertir en millorar la mobilitat a la ciutat amb polítiques sostenibles’.\nDavant les reticències del govern de l’Estat a les remunicipalitzacions, ERC-Avancem alerta que, de moment, ‘el canvi de gestió és possible, legal i beneficiós per Lleida, i recorda que la llei d’acompanyament dels pressupostos generals encara està en fase de debat.’\nERC-Avancem denuncia que el fet que l’empresa mantingui la concessió en situació de pròrroga des de fa un any ha repercutit en la manca de manteniment de les màquines expenedores de tiquets, avariades contínuament, i en un estat de indefinició quant al futur laboral de les treballadores i els treballadors.\nPel que fa a la resta de mocions, ERC-Avancem ha donat suport a les dues mocions presentades per entitats: la de la FAVLL per a l’anul·lació del projecte de la variant sud i en defensa de l’Horta, aprovada per unanimitat; i la del Grup de Dones de Lleida-Grup Feminista de Ponent per a la creació d’un recurs municipal residencial d’emergència per a dones i els seus fills i filles en situació de violència masclista, que ha estat rebutjada.\nEl grup també ha donat suport a la moció per a la inclusió com a col·lectiu vulnerable dels infants en l’àmbit dels serveis socials, que ha tombat el ple; la dels ajuts i subvencions a la cultura, consensuada; la moció a favor de la llibertat d’expressió, aprovada; i la de l’Impost sobre l’increment del valor dels terrenys de naturalesa urbana, consensuada.\nPel que fa als expedients del ple del mes d’abril, ERC-Avancem s’ha abstingut a l'addenda als convenis per a la renovació de la gespa del Camp d’Esports, que ha estat aprovada.\nEl president del grup municipal, Carles Vega, ha denunciat que ‘se'ns ha donat informació tard i incompleta, hi ha hagut errors i passivitat del govern i han patit club i empresa’.\nTambé ha votat a favor del conveni de cessió de les instal·lacions, després que s’hagi acceptat l’esmena dels republicans per adequar el text a la legalitat.\nD’altra banda, ERC-Avancem ha demanat que es deixés sobre la taula l’expedient sobre el plec de clàusules per a la redacció i execució del projecte del Parc de les Arts i la concessió de 6.000 metres quadrats en un solar del carrer Alcalde Pujol. El grup d’Esquerra ha mostrat la seva oposició perquè no s'ha fet procés participatiu amb els veïns i no s'ha informat sobre quina activitat s’hi farà.\nPer últim, també ha votat en contra del contracte de jardineria perquè no inclou les clàusules socials incloses a la Declaració institucional de contractació pública ètica i sostenible aprovada pel ple a proposta d’ERC-Avancem el febrer del 2016.\nAixí, s’ha abstingut al tercer Pla d'Igualtat 2017-21 per poc ambiciós i insuficient i perquè no s’ha fet una valoració qualitativa rigorosa del segon pla, així com a la placa al mèrit educatiu per al Col.legi Terraferma, perquè segrega per sexes.\nDecrets i precs\nERC-Avancem ha reclamat, en l’apartat de decrets, que es faci una licitació pública per a la contractació dels viatges i ha alertat que l’any 2016 la Paeria va pagar 60.800 € a la mateixa agència. També ha denunciat que a un contracte de jardineria de 2 anys s'han sumat 4 anys de pròrroga, cosa que incompleix la Llei de Contractes del Sector Públic.\nPer últim, ha fet un prec per a què no es tornin a abaixar les banderes de l’Ajuntament de Lleida el Divendres Sant.\n: camp contractació ERC-Avancem esports gespa internalització Lleida Paeria remunicipalització zona blava


Èxit de la 762a edició de la Fira de Morella | DiaDia\nHome Turisme, cultura i festes Coses que fer Èxit de la 762a edició de la Fira de Morella\nLa 762a edició de la Fira de Morella ha sigut un èxit en la qual molts visitants han acudit a la ciutat per a gaudir-ne. D’aquesta manera, expositors i visitants ha participat en la fira més antiga de la Comunitat Valenciana, la qual és un aparador molt important per al sector primari de Morella i la comarca dels Ports. A més, és també un espai on el sector ramader i agrícola, un dels motors econòmics de la zona, reivindica i posa en valor el seu treball.\nAquesta edició ha estat marcada per l’anunci de l’inici de les obres del depòsit d’abastiment d’aigua de la Torre Segura i les obres del camí de la Vega del Moll. Ambdues infraestructures són molt importants per al desenvolupament de l’activitat agrària de Morella i tota la comarca.\nAixí, en l’acte central de la Fira de Morella d’ahir van participar l’alcalde de Morella, Rhamsés Ripollés, la presidenta de l’Associació Firal, Silvia Ferrer, el Secretari Autonòmic d’Agricultura i Desenvolupament Rural i Director de l’Agència Valenciana de Foment de Garantia Agrària, Francisco Rodríguez, i el Director General d’Agrícultura, Ramaderia i Pesca, Roger Llanes.\nL’alcalde de Morella, Rhamsés Ripollés, ha destacat “la feina que realitzen les persones del sector primari, les quals constitueixen un dels motors econòmics de la ciutat, la qual cosa s’ha de posar en valor”. L’edil també ha recalcat “la importància dels recursos hídrics de la zona per a aquest sector” i ha comentat que “ja s’ha signat l’inici de les obres per a la construcció de la bassa de la Torre Segura, una reivindicació històrica del sector primari d’aquesta zona”. Ripollés ha volgut “agrair a l’Associació Firal el treball realitzat perquè cada edició de la Fira de Morella siga un èxit i puguem mostrar tots els productes i animals d’aquesta zona”.\nEl cap de setmana ha comptat amb milers de visitants i més de 100 expositors que han participat en aquesta edició de la Fira. Així, el ramat i els productes derivats del sector primari de Morella i comarca han sigut els protagonistes d’aquesta. La Fira de Morella és també un aparador de les oportunitats que ofereix la ciutat. D’aquesta manera, és també molt important per al sector turístic de la zona, ja que milers de visitants s’apropen a Morella per a gaudir i conèixer la Fira.


Col·legiata de La nostra Sra de la Pomera de Castrojeriz | Consumer\nCol·legiata de La nostra Sra de la Pomera de Castrojeriz\nEstàs en la següent localització: Portada > Viatges > Camí de Sant Jaume > Camí Francès > Col·legiata de La nostra Sra de la Pomera de Castrojeriz\nMonument: Col·legiata de La nostra Sra de la Pomera de Castrojeriz\nFundada en el 1214 presenta un estil de transició del romànic al gòtic\nEn Castrojeriz, fora de les antigues muralles de la ciutat, s’alça la Col·legiata de La nostra Senyora del Manzano.\nEs tracta d’un temple amb un estil que està en transició entre el romànic i el gòtic. Va ser erigit l’any 1214 (s. XIII), per disposició de Berenguela la Gran, Reina de Castella i Lleó. Encara que la rosassa de la façana es va afegir amb posterioritat, en el s. XVI, i es van realitzar obres de reforma a mitjan s. XVIII.\nL’edifici, de planta basilical, compta amb tres naus i tres capelles laterals.\nEn el seu interior alberga interessants pintures i retaules. El retaule major barroc del s. XVIII té llenços de l’artista Antón Raphael Mengs. I compte també amb interessants sepulcres del s. XIV i imatges, entre les quals destaca la de La nostra Senyora del Manzano. Aquesta imatge data del s. XIII i, treballada sobre pedra després policromada, és una de les millors escultures gòtiques de Burgos.\nEl retaule barroc de l’altar major


Plans i coses per fer amb la teva parella el dia de Sant Valentí en Sant Valentí\nCartes d'amor curtes\nCarta per el meu xicot\nCarta per el meu noi\nCartes a Déu\nCarta per la meva noia\nCartes de parella\nCarta per la meva xicota\nCartes de perdó\nPoemes d'amor curts\nPoemes de desamor\nEnvia els teus escrits\nEts a: Portada > Sant Valentí\nPlans i coses per fer amb la teva parella el dia de Sant Valentí\nPer preparar una sortida amb la teva parella has de fer servir la teva creativitat, tenint en compte els seus gustos i aficions. El que preparis ha de resultar atractiu, amè i divertit per a tots dos.\nSortides o escapades\nUn cap de setmana romàntic a la platja, a la muntanya, en una casa rural, preparar un pícnic, un passeig a cavall, una nit sota els estels i veure la sortida del sol. Si li agrada l'art anar a un Museu o un concert o en general qualsevol espectacle que sàpigues li agradarà.\nSortir a sopar a un restaurant o preparar un bon àpat a casa. Prepara detalls especials en la taula. Pots preparar sushi, que és senzill.\nUn tractament de bellesa, un massatge relaxant en un Spa, un bany de fang o xocolata.\nRegalar-li una partida de bitlles, patinatge, muntar a cavall, bicicleta, tennis, pujar a una tirolina o corda alpina, un dia a la neu esquiant, carreres de cars, parapent, surf, submarinisme, salt de pont, golf, passeig en globus, salt en paracaigudes, provar un cotxe esportiu en un circuit etc.\nAnar a veure una bona carrera de cotxes, motos, bicicletes, un partit de futbol, futbol americà, bàsquet, tennis.\nFacis el que facis és bo que facis servir la teva creativitat per demostrar a la teva parella que l'estimes. A vegades és millor encertar un detall petit que comprar-li un regal molt car que no sigui del seu grat ( idees per a regals aquí ).\nRecorda que la manera més eficaç que el teu amor sàpiga el que sents és mitjançant un escrit: una carta, poesia o missatge.\nSi escrius alguna cosa, ens ho pots enviar perquè la publiquem i tothom sàpiga el molt que ho / la vols T'esperem!\nMolt més aquí:\nLa meva nena, tinc tantes coses per dir-te\nQuè he de fer per oblidar?\nCarta d'amor per la meva parella, relació\nUna parella enllaçada, dos enamorats junts recordant el dia en què es van conèixer\nEstic indecisa, no sé que fer.\nAnar a la categoria Sant Valentí\nAmor i amistat al teu correu\n- Mapa del lloc - T'estimo - Contacte -\n© CartasYamor.com 2015


El català, cap a la normalització? Qüestions per resoldre vint anys després de les polèmiques adaptacions al valencià de Harry Potter - Hemeroteca - Diari de la UIB - Universitat de les Illes Balears\nEl català, cap a la normalització? Qüestions per resoldre vint anys després de les polèmiques adaptacions al valencià de Harry Potter\nLa tesi doctoral d'Àlvaro Calero Pons destaca la importància de la traducció com a eina de planificació lingüística, a partir de l'anàlisi de versions territorials paral·leles d'obres literàries traduïdes al francès i al català\nLa tesi doctoral d’Àlvaro Calero Pons, defensada a la Universitat de les Illes Balears, analitza com s’utilitza la variació geogràfica d’una llengua per crear versions territorials paral·leles, en el cas de novel·les traduïdes de l’anglès. Compara dos exemples anàlegs, un en català i l’altre en francès, per estudiar cap a quin model de llengua s’encaminen aquestes pràctiques, com a contribució a la normalització del català. Aquestes llengües representen dos contraexemples: alguns diuen que és complicat que el català disposi d’una varietat estàndard viable per a tota la comunitat lingüística, mentre que el francès s’ha presentat tradicionalment com una llengua de norma única, malgrat la variació i l’extensió territorials.\nAquesta tesi posa de manifest que la traducció és una eina de planificació lingüística de primer nivell, en tant que pot servir per compartimentar les varietats referencials, o bé per bastir un model d’estàndard, comú i inclusiu, que s’enriqueixi amb tots els recursos de la llengua i que els doni a conèixer al conjunt dels parlants, segons la posició ideològica que hi hagi al darrere. D’altra banda, aquest tipus d’adaptacions fa que els lectors siguin més conscients de la intervenció que tota traducció comporta, atès que s’hi introdueix una variació geogràfica que no és present en el text original i que no es pot atribuir a la procedència de l’autor.\nEl corpus català és constituït pels dos primers volums de la saga de J. K. Rowling: Harry Potter i la pedra filosofal i Harry Potter i la cambra secreta, respectivament (les dues versions barcelonines i les dues adaptacions valencianes), atesa la polèmica que aixecaren en la premsa escrita. Quant al corpus francès, és conformat per un dels pocs casos documentats: les novel·les The Corrections (2001), Freedom (2010) i Purity (2015), de Jonathan Franzen (les tres versions franceses i les tres quebequeses, a més de dues versions digitals franceses posteriors).\nEncara que els dos casos són anàlegs, la visió de l’estàndard que hi ha al darrere no és la mateixa. En les versions barcelonines de Harry Potter traspuen alguns localismes i les adaptacions valencianes particularitzen igualment el model de llengua. En canvi, en les versions quebequeses de l’obra de Jonathan Franzen se substitueixen les marques franceses i els anglicismes per altres elements equivalents més generals i genuïns, de manera que, independentment de l’ús social, funcionarien per al conjunt de la francofonia. Tant les adaptacions valencianes com les quebequeses solen presentar menys errades, atès que han hagut de passar un doble procés de revisió.\nSegons els editors quebequesos, si l’acció se situa a l’Amèrica del Nord i s’hi empren termes europeus, es pot provocar estranyesa en els lectors canadencs. Pel que fa a aquestes novel·les de Jonathan Franzen, tant les versions de l’Olivier (París) com les de Boréal (Mont-real) aparegueren al mateix temps. En canvi, en el cas català, els dos primers volums aparegueren el 1999, traduïts per Laura Escorihuela i publicats per Empúries (Barcelona). El baix nombre de vendes al País Valencià, en comparació amb el dels altres territoris, és el que va fer pensar als editors que la varietat barcelonina que emergia en el text n’era la causa; al Principat de Catalunya s’havien venut 73.000 exemplars, mentre que al País Valencià només 1.200. Així, doncs, decidiren valencianitzar-ne el model de llengua: el 2001 va aparèixer l’adaptació del primer volum, coincidint amb l’estrena del primer film, i el 2002 es va publicar la del segon volum, totes dues a cura de Salvador Company, gràcies a un acord de coedició amb Tàndem (València).\nEn aquell moment, l’ús simbòlic de la variació geogràfica que es promovia des de la política per marcar i compartimentar territorialment el català, sovint amb etiquetes, estava especialment en voga. L’editora de Tàndem, Rosa Serrano, reconeixia en una entrevista que la Generalitat Valenciana li havia rebutjat un projecte d’animació a la creació poètica perquè utilitzava l’adjectiu petit, en lloc de xicotet. A més, feia poc que s’havia aprovat la creació de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL) i la relació entre els posicionaments, respecte del paper que havia de tenir aquesta nova institució, eren particularment tenses. Que les adaptacions s’aturassin en el segon volum fa pensar que no en feien el pes econòmicament. Aquestes pràctiques editorials són relativament habituals en els llibres de text; a l’hora d’ajustar-los als diversos currículums de les comunitats autònomes, s’aprofita per modificar el model de llengua en català, cosa que no ocorre en espanyol. En canvi, quan no hi ha aquests condicionants polítics, aquestes pràctiques continuen essent extraordinàriament rares.\nHi ha valencians que parlen en català a ca seva, però que s’identifiquen més amb l’espanyol que no pas amb el català. La identificació amb el model de llengua estàndard, ja sigui més o menys valencià i més o menys formal, és treballada i no depèn de la proximitat del vernacle. Per tant, la causa s’hauria de cercar en l’hàbit lector. Segons l’informe de 2019 de la Fundació pel Llibre i la Lectura (FULL), tan sols un 3 per cent dels joves valencians llegeix llibres en català habitualment, encara que un 44,3 per cent llegeix en català de vegades, mentre que els qui ho fan habitualment en espanyol representen el 99,7 per cent. Els lectors avesats no solen presentar actituds negatives davant la variació del català, la normativització del qual és homologable a la de les llengües de l’entorn. És, doncs, la vehiculació de l’estàndard, com a referent simbòlic, el que cal treballar si es vol que la llengua tingui plenitud de funcions: com l’espanyol, l’italià i el francès.\nEls hispanismes no susciten en el cas català la sensibilització dels anglicismes en el cas quebequès. Sense ser sistemàtica, la pràctica se centra a substituir en les adaptacions valencianes els elements que s’associen al Principat de Catalunya, tot i que també s’usin al País Valencià. Ara com ara, de les onze ocurrències de capsa en la versió barcelonina del primer volum, només se’n conserven quatre en l’adaptació valenciana, mentre que les set restants s’hi substitueixen per caixa, sense tenir en compte la distinció de significat que s’hi pot establir, recollida pel diccionari i per alguns manuals de nivell C1. En canvi, totes les ocurrències de capsa i de caixa en el segon volum es mantenen intactes en l’adaptació valenciana, d’acord amb la norma, probablement per la polèmica que desfermà l’adaptació del primer. Seguint aquesta dinàmica, la voluntat de substituir vespre per nit en les adaptacions valencianes hi ha donat lloc a l’expressió les set de la nit, estranya en els parlars valencians, en què es diria les set de la vesprada. Al contrari, quan en el primer volum es diu que el personatge de Ron, que és pèl-roig, «tenia la cara tan vermella com els cabells» (p. 108), és l’adaptació valenciana la que hi reïx, en substituir-hi vermell per roig. Tanmateix, les formes capsa i vermell s’usen en algunes contrades del País Valencià.\nTrobareu més exemples curiosos de les adaptacions de Harry Potter en l’entrada del Llibre digital: Blog del Màster d’Edició Digital (UOC): http://llibredigital.blogs.uoc.edu/ca/harry-potter-en-catala-versions-paral%C2%B7leles-i-varietats-geografiques/\nDoctorand: Álvaro Calero Pons\nTítol: «Llengua estàndard, pluricentrisme i traducció. Les coedicions de Harry Potter en català i de l’obra de Jonathan Franzen en francès / Langue standard, pluricentrisme et traduction. Les coéditions de Harry Potter en catalan et de l’œuvre de Jonathan Franzen en français».\nDirectors: Rosa Maria Calafat Vila, Alain Bègue i Pascale Drouet.\nData de l'esdeveniment: 03/11/2021


ISO 14046 Gestió ambiental. Petjada hídrica - Normes ISO\nHome Sistema Integrat de Gestió ISO 14046 Gestió ambiental. Petjada hídrica\nL'aigua i la Petjada hídrica.\nLa gestió de l'aigua s'ha convertit primordial en el desenvolupament sostenible. Una de les tècniques desenvolupades per aquest propòsit és l'avaluació de la petjada hídrica. La norma ISO 14046 estableix un mètode per avaluar la petjada de l'aigua que dóna transparència, coherència, reproductibilitat i credibilitat per l'avaluació i informe de la petjada hídrica de productes, processos o organitzacions.\nISO 14046 - Gestió ambiental. Petjada hídrica\nUna avaluació de la petjada de l'aigua, el pot ajudar a:\nAvaluar la magnitud d'impactes ambientals potencials relacionats amb l'aigua.\nIdentificar oportunitats per reduir els impactes ambientals potencials relacionats amb l'aigua associats amb productes a varies etapes del seu cicle de vida, així com amb els processos i organitzacions.\nLa gestió estratègica del risc vinculat amb l'aigua.\nFacilitar l'eficiència de l'aigua i l'optimització de la gestió de l'aigua al nivell de productes, processos i organització.\nInformar als que prenen decisions a la industria, les administracions i societat civil dels seus impactes ambientals potencials relacionats amb l'aigua.\nDóna informació coherent i fiable en base a l'evidència científica sobre els resultats de la petjada hídrica de cara a:\nAvaluar i preparar el seu consum d'aigua pels riscos futurs.\nIdentificar formes per reduïr conseqüències ambientals dl seu consum d'aigua.\nMillorar l'eficàcia de productes, processos i organització.\nCompartir els seus coneixements i millors pràctiques amb el sector i l'administració.\nUna avaluació de la petjada hídrica d'una situació particular no és suficient si es fa servir per descriure els impactes ambientals potencials generals dels productes, processos o les organitzacions.\nPrincipis, requisits i directrius de la Petjada de l'aigua\nLa norma ISO 14046 especifica els principis, els requisits i Guia pel càlcul, avaluació i generació d'informes sobre la petjada hídrica. tant com a una auditoria ambiental pròpia o part de l'auditoria interna del certificat ISO 14001.\nL'avaluació de la petjada hídrica d'acord amb la norma ISO 14046 es basa en:\nAnàlisi del Cicle de Vida, d'acord amb la norma ISO 14044 l'anàlisi pot ser modular.\nIdentificar els impactes ambientals potencials relacionats amb l'aigua tenint en compte les dimensions geogràfiques i temporals pertinents.\nIdentificar el consum d'aigua i els canvis a la seva qualitat. Per fer-ho aplica conceptes d'hidrologia.


El Tanatori de Mollet recupera les vetlles als difunts i les cerimònies de comiat amb restriccions - somSantFost\nEl Tanatori de Mollet recupera les vetlles als difunts i les cerimònies de comiat amb restriccions\nLes persones assistents hauran de portar mascareta i el pas estarà limitat\nDilluns, 18 de maig de 2020 | 13:20h\nEl Tanatori de Mollet torna a fer vetlles als difunts i cerimònies de comiat des d'aquest dilluns. Una situació que no es produïa des de feia gairebé dos mesos, tot i que es faran amb restriccions d'aforament i amb mesures d'higiene i seguretat, com ara portar mascareta.\nEl tanatori molletà, gestionat per l'empresa de serveis funeraris Monserdà, permetrà la presència de deu persones per sala de vetlla; limitarà l'assistència a les cerimònies de comiat en un terç del seu aforament, és a dir, en 50 persones assegudes; i al cementiri en 15 persones. "Hem adaptat el servei al qual ens demanen les autoritats i celebrem que es pugui tornar a una certa normalitat per dignificar el dol i acompanyar a les famílies en aquestes situacions", explica Marc Santos, gerent de Monserdà.\nLes persones que vagin al tanatori de Mollet hauran de portar mascareta i complir els dos metres de seguretat entre persones. A més, Monserdà ha posat dispensadors de gel desinfectant per a mans. "Són mesures d'obligat compliment que ja avui mateix hem posat en marxa", admet Santos, que afegeix: "s'ha incrementat la ventilació i la freqüència de neteja i desinfecció dels diversos espais del tanatori de les sales i també s'han posat mampares de protecció als despatxos d'atenció al públic".\nD'altra banda, des del tanatori molletà donen ara l'opció de celebrar la cerimònia de comiat de tots aquells difunts que durant les setmanes anteriors no se'ls va poder fer.\ntanatori de mollet


ANO 002 Calaf\nSerra de Castelltallat. Turó de Boixadors. Serra de Montaner. Plans de Calaf\nCalaf_Solanelles_Els Prats de Rei_Seguers_Sant Pere Sallavinera_Sant Jaume Salerm_Castell de Boixadors _Calaf\nIniciem la ruta des de l’estació de Calaf per la carretera en direcció a Manresa. Passem una rotonda i just després de la betzinera ens desviem a la dreta seguint la direcció de Solanelles. Des de Solanelles continuem per la pista principal fins a Els Prats de Rei. Entrant al poble anem a l’esquerra pel carrer del Corraló i tot seguit per la dreta del camp de futbol fins a la piscina municipal. En aquest punt trobem una pista a l’esquerra asfaltada i senyalitzada que seguim en direcció a Les Coromines i Seguers.\nEn el trajecte fins a Les Coromines deixem a l’esquerra el pont que travessa la línia ferroviaria i uns metres enllà ens desviem a l’esquerra. Entrant a la finca continuem per l’esquerra de l’ermita de la Mare de Déu del Candeler en direcció a unes masies. Un cop passades, al costat d’una petita bassa, la pista es desvia a l’esquerra. Arribant a Seguers, just abans de baixar cap a la riera, descobrim a l’esquerra unes petites tombes excavades a la roca que formen part de la necròpolis de Seguers. Travessem la riera i sortim a una carretera on anem a l’esquerra deixant l’església del petit nucli a la dreta.\nDesprés d’una curta pujada arribem a un coll i continuem per la pista que porta a Sant Pere Sallavinera, fàcil d’identificar ja que hi ha senyals de GR. En la baixada la deixem per una a la dreta. Passem de llarg una pista que baixa a una granja i a continuació trobem una pista que seguim a l’esquerra. Ens desviem a la dreta per una pista que ens canvia la direcció que portem. Atenció, la deixem quan aquesta fa un viratge de 90º, prenem un corriol a la dreta que segueix una petita línia elèctrica i marxa en la mateixa direcció que portem. Aviat trobem una pista que perd alçada ràpidament cap al fons de la vall. En el trajecte obviem una pista poc clara a la dreta i poc visible just quan canviem la direcció que portem.\nSortim a la carretera, passem per sota de la C-25 o Eix Transversal, travessem per un pont la riera de Rajadell i ens desviem per una petita carretera a l’esquerra. Deixem l’asfalt quant trobem la pista que puja al mas de Can Serra Gallarda. Continuem per l’esquerra del mateix. Arribem al mas de Vila-Seca. Mantenim la direcció per la pista principal guanyant alçada. Sortim de nou a la carretera on prenem la pista que porta a Cal Camps.\nArribant ens desviem a l’esquerra. Fortes rampes fins a la base del turó on s’ubica la petita ermita de Sant Jaume Salerm, molt a prop de la nostra ruta si es vol visitar. Ja a l’altra banda del turó anem sempre per la pista principal, deixant de banda pistes de desbrossar a la nostra esquerra, fins que trobem una pista més bona passat el Collet Alt. La pista baixa de la carena del serrat i porta fins el mas de Cal Cardona. Després d’aquest passem de llarg una pista que puja a la dreta. Quan trobem una pista que ens creua la prenem a l’esquerra. La pista amb senyals de GR porta fins al coll del Castell de Boixadors.\nAl coll, una vegada visitat el castell, continuem per la pista de la dreta al costat d’una edificació en runes. Canviem de vessant i iniciem el descens cap a Calaf. Una ràpida i còmode baixada ens porta a la finca dels Seguers, que deixem a la nostra esquerra. Arribant a la carretera prenem una petita pista que marxa a la dreta en paral·lel a l’asfalt. La pista es converteix en un petit corriol després d’una forta rampa. Sortim a una bona pista on anem a l’esquerra. En una clara bifurcació anem a la dreta per pujar al mas Les Basses. Continuem per un tram asfaltat que porta a una nova pista que a la dreta ens porta fins la Fortesa. Mantenint sempre la direcció que portem arribem a tocar de la C-25 on continuem a la dreta. Un curt tram de carretera ens porta de nou a Calaf.\nSolanelles. Ermita de la Mare de Déu del Candeler. Necròpolis de Seguers. Sant Jaume Salerm. Castell de Boixadors.


Comencen les obres de la nova pista polivalent al Prat de les Coromines de Sant Joan les Fonts – elgarrotxi.cat\n18 març, 2021 Redacció GARROTXA 0\nJa estan en marxa les obres per tal de convertir un tram del Prat de les Coromines en una pista polivalent per a la pràctica lúdica de l’esport. Aquest espai era una reclamació de diferents col·lectius de joves i famílies amb mainada que volien un punt on trobar-se per a passar temps de lleure conjuntament.\nDesprés de contemplar diferents emplaçaments per part de l’Ajuntament, es va optar per ocupar un tram d’aquest prat. Les actuacions, que han començat per preparar la terra i seguiran amb el formigonament del perímetre. La zona de la pista inclourà espai amb dues cistelles de bàsquet i dues porteries.\nSi les condicions meterològiques són favorables, la previsió és enllestir les obres abans de Setmana Santa. Un cop s’acabi de crear l’espai de la pista, es marcaran les línies i s’instal·laran els elements de joc per tal de posar-lo en funcionament.\nD’aquesta manera, es dona resposta a una demanda de diferents col·lectius de Sant Joan les Fonts per tal de tenir espais lúdics. Fins ara, els únics espais de joc que hi havia eren a l’escola Castanyer, que està tancada fora dels horaris lectius. Tot i que alguns saltaven el perímetre del centre per anar-hi el cap de setmana, aquesta pràctica no està permesa.\nCanvi d’ubicació del contenidor de Roba Amiga de Sant Esteve d’en Bas