ALEGO: POLÈMIC SONDEIG EÒLIC A HORTA\nHorta, davant la pregunta de la discòrdia.\nL'Ajuntament convoca un sondeig sobre la central eòlica dels Pesells que irrita l'oposició i la plataforma\nJORDI PRADES. Horta de Sant Joan\n«Estàs d'acord en la instal·lació del parc eòlic als Pesells i els conseqüents beneficis econòmics que aportarà al municipi, tal com han fet altres pobles de la comarca?».\nAquesta és, textualment, la pregunta que els veïns d'Horta de Sant Joan estan cridats a respondre en el «sondeig» convocat per diumenge, dia 16, «al casal municipal de 9 a 19 hores, on podreu lliurement i secreta donar el vostre suport o no al projecte». La carta que l'alcalde, Àngel Ferràs (CiU), ha enviat als veïns perquè participin en el sondeig ha indignat els partits de l'oposició i la plataforma de la Terra Alta, que demanen que s'anul·li la convocatòria.\nUnits per Horta (PM) i Alternativa per Horta (APH) qualifiquen la convocatòria de «fraudulenta» i, com la plataforma, consideren la pregunta «del tot inacceptable» perquè «no és neutral, condiciona a dir sí». «Així entén l'Ajuntament d'Horta de Sant Joan la democràcia», coincideixen a afirmar. El portaveu d'APH, Jesús Carbó, va anar més enllà i va denunciar ahir al jutjat de Tortosa el que considera «una manipulació que està causant un greu dany a la ja malmesa cohesió social del poble», dividit davant de la proliferació eòlica a la comarca i al terme municipal. «He explicat al jutjat, que ha remès el cas al de Gandesa, que desconeixem les bases del sondeig, el percentatge de participació que es donaria com a bo i la pressa de l'Ajuntament per dur-lo a terme de manera tendenciosa i partidista, amb amenaces i coaccions, cosa que fa creure que hi pot haver interessos ocults», va dir. Carbó va afegir-hi: «La convocatòria del sondeig no té cap base legal, no té data ni segell de l'Ajuntament». També va lamentar la manca «d'informació i de voluntat de consens» ja que, segons va dir, «l'alcalde ens va demanar consens però ja tenia la pregunta redactada i la data de la consulta». En aquest sentit el portaveu de la plataforma, Xavier Fortuño, va explicar: «Fa un mes vam demanar per escrit que ens deixessin participar en la preparació de la consulta i la redacció de la pregunta però ni tan sols ens han contestat». Fortuño critica «les presses» i recorda que inicialment el sondeig s'havia convocat per al mateix dia de les eleccions espanyoles, diumenge passat, però que «per denúncies a la junta electoral de zona no van poder celebrar-lo el dia 9 de març tal com tenien previst». La plataforma recorda, a més, que el projecte dels Pesells està «pendent dels recursos d'alçada presentats per la mateixa plataforma, pels partits de l'oposició i per sectors econòmics del poble, com ara restauradors i comerciants», i hi afegeix: «Des del 4 de febrer estem pendents de la resposta del Departament d'Indústria».\n«Si la posició majoritària opta per la implantació del parc perquè considera que serà un revulsiu al municipi que beneficiï a tothom directament o indirecta, pels ingressos que generi a l'Ajuntament, que no són altres que els revertits als ciutadans, per la creació de llocs de treball que comporta o per veure-ho com alternativa a la nul·la implantació d'indústria a Horta, a més a més dels complements d'ingressos que pot generar a molts pagesos i/o propietaris de les finques afectades, l'Ajuntament aixecarà la suspensió decretada al projecte i donarà tràmit fins a la seva aprovació definitiva», diu l'alcalde als veïns. Tot seguit, exposa les conseqüències d'un resultat negatiu.\n«Si, per contra, la vostra decisió és negativa, quant a la implantació del futur parc per l'impacte paisatgístic, visual, que pot suposar i pel nostre patrimoni natural en general, novament us dic que no donarem l'aprovació definitiva al projecte i afrontarem les conseqüències, primerament jurídiques i després econòmiques davant de la demanda al jutjat que sens dubte presentarà l'empresa, la qual sol·licitarà responsabilitats derivades per rescabalar-se dels danys i perjudicis ocasionats, atès que els diferents departaments de la Generalitat han donat el vistiplau al projecte, i que l'Ajuntament l'any 2002 es va comprometre a tirar-lo endavant i donar tot el futur necessari»...\n«El poble és qui decidirà»\nL'alcalde d'Horta de Sant Joan, Àngel Ferràs, va destacar ahir que l'Ajuntament que presideix vol «donar la possibilitat al poble que pugui decidir» i que l'equip de govern farà «el que el poble decideixi». Ferràs va treure importància a la polèmica pel contingut de la pregunta que hauran de respondre els veïns i va afirmar: «No fem demagògia ni busquem cinc peus al gat quan tots sabem que en té quatre. Li podem donar les voltes que vulguem però aquí el que importa és que hi ha un sí i un no per triar i que l'Ajuntament respectarà la decisió del poble». Sobre el caràcter de la convocatòria l'alcalde va dir que s'ha optat per un «sondeig» atès que altres fórmules com la consulta popular i el referèndum «comporten altres requisits» i «són més complicats d'organitzar».\nPublicat per 2teixidor a 09:41\nEstem abocats, a la Terra Alta, a la massificació eòlica més brutal. Si a Horta, que se'n surten amb lo turisme i el paisatge, passe això, imagineu's als altres pobles: venem la nostra ànima i la nostra dignitat per un grapat d'euros.\nEl diumenge 16 de Març l'alcalde convergent de Horta de Sant Joan beneirà el palmò eòlic del seu poble demostrant un palmito molt poc democràtic.\nDe moment hem aturat la la daga que s'estava apropant al nostre coll. Però hem d'estar alerta perquè d'altres amenaces no tardaran en arribar......\nUn hortenc content del resultat obtingut al sondeig que l'ajuntament ha intentat manipular brutament.\nGràcies veïns d'Horta!!!


Teodora López Cartagena - Rosespedia\nTeodora López Cartagena\nTeodora López / Autora: Judith Ijsselstein\nA la terrassa del restaurant La Leonesa, propietat d'un dels fills de la Teodora i la seva dona, acompanyats per un cafè en un calorós dia de Sant Jordi comencem l'entrevista.\nLa Teodora va néixer a Vertavillo de Cerrato, a la província de Palència. el 1919. El seu pare era pastor d'ovelles i la mare es dedicava a fer les feines de casa. Eren nou germans. La Teodora ens explica que tot i haver anat poc temps a l'escola, va aprendre a llegir i escriure. Efectivament, als dotze anys la Teodora vivia a casa d'una senyora que era molt gran i li feia companyia. La senyora, que es deia Carolina, cada nit l'ensenyava a llegir i escriure. També li va ensenyar a cosir. Va estar cinc anys treballant en aquesta casa i aleshores va començar a servir en una altra casa, però de la mateixa família.\nAls vint anys la seva família es va traslladar a Cigales, un poble proper a Valladolid, on va conèixer el que seria el seu home, en Lucilo Racimo Gallo, amb qui es va casar el 1941. Van tenir quatre fills, en Lucilo, la Concha, en Joan i la Blanca. Dos d'ells van néixer a Cigales i els altres dos a Roses, on van venir a viure cap al 1944.\nSegons explica, la Teodora i el seu marit van venir perquè ell va començar a treballar en les fortificacions militars del far i de Falconera. A Roses van llogar un pis al carrer de Davant, a sobre de l'actual sabateria Palmira, on van viure durant vint-i-cinc anys. En aquella època, la Teodora va començar a treballar per a la família Sanés Ribas, fent la neteja del bar que tenien al carrer Sant Elm, i hi va treballar durant trenta-quatre anys, fins que es va jubilar. Els primer anys, a les tardes anava a netejar ampolles a la fàbrica de begudes que hi havia al carrer d'en Mairó, propietat de la família Ferrer. Sobre els anys que va viure al carrer de Davant i la seva relació amb el turisme, la Teodora comenta amb molta gràcia: "¡Qué malos eran los turistas antes! Cuando vinimos de aquella calle a esta, parece que vinimos del infierno a la gloria. Aquí se está muy tranquilo". La Teodora es refereix al bloc de pisos que es van construir cap al 1970 molt a prop de la Ciutadella, on van anar a viure tant pares com fills.\nPel que fa als seus fills, comenta que tots viuen a Roses excepte la Concha, que es va casar amb un americà que treballava al Pení i van anar a viure als Estats Units, a l'estat de Michigan. Diu que vénen sovint, però que ella els ha anat a veure dues vegades: "La primera vez fuimos a ver las cataratas del Niágara, y la última vez que fuí, fue hace unos once años y estuvimos tres meses". La Teodora confessa que tot i que el país li va agradar molt, ella no s'hi quedaria a viure, perquè a Roses s'hi troba molt a gust: "Sé que no soy de aquí, porque me tira mi tierra, pero a mi me gusta más esto. Cuando vine, esto era un pueblo muy pequeño: sólo había tres o cuatro calles y las vacas pasaban por la calle Mayor. Pero ahora todo es diferente, todo está muy limpio".\nEl seu home va morir ara fa vint-i-quatre anys, però tot i que encara viu sola, la família sempre ha estat al seu costat. Confessa que viu sola perquè vol, i comentà que té molta sort de tenir la família tan a prop: "Como están ellos aquí, por las mañanas me vengo a almorzar aquí, al bar, y por las tardes también vengo un rato. Después me voy a casa". \nObtingut de «http://www.rosespedia.cat/index.php?title=Teodora_López_Cartagena&oldid=11530»\nDarrera modificació de la pàgina: 2 oct 2015 a les 17:37. S'ha visitat aquesta pàgina 3.129 vegades.


ICV-EUiA adverteix que no donarà suport a la LEC si no unifica drets i obligacions de la pública i la privada\nActualitzat 23/7/2008 18:55:02 CET\nLa portaveu d'ICV-EUiA al Parlament, Dolors Camats, ha advertit avui que no donarà suport a la Llei d'Educació de Catalunya (LEC) si no unifica drets i obligacions dels centres públics i privats catalans.\nEn roda de premsa al Parlament, ha advertit que "ha de quedar clar que la llei coresponsabilitza tots els centres públics i privats a l'escolarització de tota mena d'alumnat, en la prestació de servei gratuït i la igualtat de drets i obligacions".\n"Fins que aquests requisits no quedin tancats i clars a la llei no podrem donar suport a aquest avantprojecte", ha alertat. Per Camats això no és res més que part de l'"esperit" del Pacte Nacional per a l'Educació que "ha fet possible superar la idea que existeixen dues xarxes" (pública i privada) d'escolarització.\nDesprés que el Consell Tècnic de la Generalitat aprovés ahir el text de l'avantprojecte de la llei, Camats ha opinat avui que "en aquest moment, la llei no recull aquest objectiu". Tot i això, ha confiat a arribar a un acord que els satisfaci abans de la reunió del Consell Executiu del Govern de dimarts que ve.


+ Notícies - 15/07/2019 - 14:25\nDesprés d'identificar el conductor, van detenir-lo com a presumpte autor d'un delicte contra la seguretat viària\nEls Mossos d'Esquadra van detenir ahir un home, de 35 anys, de nacionalitat francesa i amb domicili a Bois (França), com a presumpte autor d'un delicte contra la seguretat viària per conduir amb una velocitat penalment punible.\nEls fets van passar ahir durant un control de velocitat que s'havia muntat al quilòmetre 50 de l'autopista AP-7, dins del terme municipal de Salt (Gironès).\nQuan faltaven cinc minuts per les dotze del migdia, els mossos van detectar un turisme que circulava a 214 km/h, en un tram limitat genèricament a 120 km/h. Els agents van aturar el vehicle, al punt quilomètric 117 de l'AP-7 al terme municipal de Sant Celoni.\nDesprés d'identificar el conductor, van detenir-lo com a presumpte autor d'un delicte contra la seguretat viària.\nEl detingut, que no tenia antecedents, ha passat aquest matí a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Granollers.


Els mossos instal·laran 248 controls amb gairebé 3.600 agents per vigilar de compliment de restriccions per Cap d'Any\nSàmper agraeix l'actitud de la ciutadania i demana mantenir per Cap d'Any\nPer Cap d'Any, la Guàrdia Urbana se centrarà en el toc de queda i les festes il·legals\nEl tinent d'alcaldia de Prevenció i Seguretat de l'Ajuntament, Albert Batlle, ha demanat en roda de premsa aquest dimecres que es redueixin "a el màxim" la mobilitat i els contactes socials, seguint les indicacions de les autoritats sanitàries\nBarcelona celebra el Cap d'Any amb un espectacle amb la llum i el foc com a protagonistes\nLa companyia francesa Groupe F acomiadarà el 2019 evocant 12 moments clau de l'any.\nReforç policial a l'avinguda Maria Cristina de Barcelona per Cap d'Any\nEl metro funciona tota la nit sense interrupció.\nEl suposat autor de l'atemptat d'Istanbul, un jove de 28 anys natural de Kirguizistan\nSegons diversos mitjans turcs, la policia turca ja hauria detingut a la seva dona i els seus dos fills | La televisió turca ha assegurat que es diu Lakhe Mashrapov.\nBarcelona vetlla per la seguretat i extrema les mesures en l'espectacle de Montjuïc\nA partir de les 20 hores es tallarà el trànsit de les avingudes Reina Maria Cristina, Rius i Taulet i Francesc Ferrer i Guàrdia ia les 22:30 es tancaran els accessos de vianants de banda i banda del Palau Nacional.\nDeixar de fumar, anar tres matins a la setmana a la piscina, menjar més sa, dedicar més temps a la família... Aquests són només alguns exemples dels propòsits que ens solem fer cada vegada que comença una nova etapa a la nostra vida i que sovint identifiquem amb l’arrencada d’un any nou. Però fins a quin punt som capaços d’acomplir tots aquests propòsits? O, per què ens els fem si per l’experiència d’anys anteriors les probabilitats de fracassar i de frustrar-nos són altes? Hi ha alguna manera de garantir que acomplirem els propòsits que ens fem?\nEl Metro no tanca el Cap d'Any\nEl Metro de Barcelona obrirà tota la nit d'aquest dijous fins al divendres per Cap d'Any, de manera que prestarà servei ininterromput des de l'obertura d'aquest dijous a les 5.00 hores del matí fins que tanqui el dissabte a les 2.00 hores de la matinada.\nLa tercera edició de La Grossa de Cap d'Any repartirà aquest dijous cinc premis\nLa tercera edició del sorteig de la Grossa de Cap d'Any, la loteria nadalenca de la Generalitat, repartirà aquest dijous cinc premis, després d'assegurar que no quedi cap nombre desert com va passar l'any passat.\nMas afirma que Catalunya i tot Espanya necessiten governs "estables i oberts al pacte"\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, ha afirmat que a Catalunya i a tot Espanya "li convenen governs estables, dialogants i oberts al pacte", cadascun amb la seva legitimitat democràtica, ha matisat.\nServeis d'Intel·ligència alerten d'un possible atemptat abans de Cap d'Any\nUn "servei d'Intel·ligència amic" ha advertit a diverses capitals europees de la possibilitat que pugui tenir lloc a Europa un atemptat amb bomba o amb armes de foc abans del dia de Cap d'Any, segons ha informat aquest dissabte la policia austríaca.\nEls allotjaments de Barcelona i el Pirineu fregaran el ple per Cap d'Any\nEls allotjaments turístics de Barcelona i de les zones del Pirineu, tant de Lleida com de Girona, fregaran la plena ocupació durant aquestes vacances nadalenques, sobretot per Cap d'Any.\nAlberto Fernández espera que la celebració de cap d'any sigui un espectacle a l'altura de Barcelona\nAlberto Fernández, president del Grup Municipal Popular a l'Ajuntament de Barcelona, espera que "la celebració de Cap d'any a l'avinguda Maria Cristina doni la campanada, amb un espectacle a l'altura de Barcelona, com a ciutat d'excel·lència per als barcelonins i també com a atracció del turisme nadalenc".\nCGT denuncia que diverses empeses d'ambulàncies vacunen abans els seus directius que els treballadors\nEndesa participa en el projecte europeu Smart5Grid per explorar l'ús del 5G\nVergés confirma que hi ha transmissió comunitària de la soca britànica a Catalunya


Directori d'hotels a França, on els motoristes són benvinguts\nTema: Directori d'hotels a França, on els motoristes són benvinguts\n26/06/2015, 16:59 #1\nEn aquesta web és presenten una selecció d'allotjaments, on els motoristes són benvinguts, classificats per regió.\nAquesta selecció és el resultat de:\n- En primer lloc els visitants que han informat dels establiments en què es van acollir com a motoristes.\n- En segon lloc als hotelers que han expressat el seu desig de ser inclosos, en general, perquè eren ells mateixos els motoristes que compartien la mateixa passió per les motos o simplement perquè desitjaven rebre aquest tipus de client.\nAquests hotels o albergs que en general tenen un per lloc per aparcar les motos i amb freqüència un membre de l'equip directiu és capaç d'assessorar als clients sobre les possibilitats de passejades per la zona.\nEs pot ampliar la recerca als següents països:\n...però la oferta no és tant amplia com la de França.\nL'annuaire des hôtels en France où les motards sont bienvenus\nEl mateix per càmpings\nA Siso, Ramon i sergibuda els agrada.\n28/06/2015, 07:31 #2\nPot ser molt útil\n29/06/2015, 13:25 #3\nsempre va venir saber de llocs on a més de ser-hi ben rebut i pots tenir un plus motorista!\nDeunidó la quantitat que n'hi ha!\n29/06/2015, 18:56 #4\nHo tindré en compte abans de marxar cap a le France\n« Euskadi agost 2015 | Viatge de 15 dies per França, Suïssa, Itàlia, Eslovènia Croàcia, ... »\nEl gos que saluda als motoristes\nÚltim missatge: 30/06/2015, 19:52\nl'alcoholímetre a França\nÚltim missatge: 26/08/2014, 10:13\nBars, Restaurants, Hotels... quins són els que ens agraden!\nÚltim missatge: 10/04/2014, 18:23\nMapa de Bars, Restaurants, Hotels.. recomenats per els usuaris de Rodem\nPer MikelRT en el fòrum TRACKS i WAYPOINTS\nÚltim missatge: 08/04/2014, 16:53\nPer MikelRT en el fòrum PENSAR LA RUTA\nÚltim missatge: 14/03/2014, 18:57\nEL fus horari és UTC +1. L'hora actual és: 13:57.


Pere Casas s’incorporarà al Grup Municipal de la CUP Capgirem Barcelona | CUP Capgirem Barcelona\nPere Casas s’incorporarà al Grup Municipal de la CUP Capgirem Barcelona\n21 de juny de 2018 Generaladmin\nAquest dijous, 21 de juny de 2018, la Mesa Política de la candidatura, òrgan on hi són representades totes les assemblees de la ciutat, ha acordat que a partir del mes de juliol, Pere Casas, número 6 a la llista, s’incorporarà al dia a dia del Grup Municipal. La seva incorporació es dona arrel de la sortida de Maria José Lecha, que inicia el procés de jubilació.\nLa CUP Capgirem és una organització política on les rotacions, i els canvis de posicions i responsabilitats de la militància es viuen de manera natural, i és per aquest motiu que l’entrada de Pere Casas suposa un punt i seguit en l’estratègia política de la CUP Capgirem Barcelona, ja que aquesta no recau en les persones, sinó en la militància de l’organització i els espais democràtics interns que s’han anat construint, i estan en constant revisió i millora. Bona mostra d’això son les 13 rotacions que hi han hagut des de l’nici de la legislatura, entre regidores i conselleres de districte.\nEncarem doncs la recta final d’aquesta legislatura amb una injecció d’energia nova dins la institució, i amb molts debats polítics, estratègics i organitzatius, sobre la taula. L’aprofundiment en una proposta d’arrel municipalista, que tingui per finalitat subvertir el sistema capitalista, racista i patriarcal que porta tants anys governant Barcelona, és el principal repte que entomen els diferents nuclis de la CUP Capgirem Barcelona.


Hombres G actuarà aquesta nit al Festival Jardins de Terramar de Sitges - El Cargol l El setmanari del Penedès l Societat l Política l Economia l Cultura l Vins i Caves l Món casteller l Entrevistes l Esports\n31 Juliol, 2019, 18:40\nHombres G actuarà aquesta nit al Festival Jardins de Terramar de Sitges\nEl Festival Jardins de Terramar de Sitges continua omplint amb cada concert programat. Ahir a la nit aterrava God Save The Queen, tot un fenomen de masses mundial que està reeditant l’èxit d’una de les bandes mítiques de la història del rock. Es tracta de la banda tribut més important de tots els temps, segons la revista Rolling Stones. Pablo Padín (vocalista) com Freddie Mercury, Juan Francisco Calgaro (guitarra) com Brian May, Matías Albornoz (bateria) com Roger Taylor i Ezequiel Tibaldo (baix) com John Deacon, reencarnen l’esperit de Queen.\nGod Save The Queen, la banda tribut escollida per Queen i la 20th Century Fox per a la promoció de “Bohemian Rhapsody”, el biopic guardonat amb quatre Oscars, van transmetre l’energia de la banda original i una posada en escena que ha fet vibrar al públic que omplia amb totes les entrades venudes des de fa tres mesos.\nAvui a les 22h arriba el torn d'una altra banda mítica, però aquest cop espanyola; Hombres G, amb la seva nova gira "Resurrección" i els seus grans èxits d'una trajectòria de més de trenta anys. Demà actuarà Melendi, divendres Morat i dissabte el Dúo Dinámico. El festival es clourà diumenge amb l'actuació de Niña Pastori.\nLes entrades anticipades per tots els concerts del Festival Terramar estan disponibles a Ticketmaster, el web oficial festivaljardinsterramar.com i taquilla del Festival, tots els dies de 17 a 21.00h


A peu coix -Núria Sagués: La capsa de botons\nLa capsa de botons\nM'al·lucinaven els botons que la tia Maria Assumpció tenia dins d'aquella capseta vella de metall, n'hi havia de totes les mides, formes i colors. Hi jugava llargues estones convertint-los en personatges de qualsevol de les meves històries infantils. Els grossos, si els personificava, trobava que feien cara de mal geni i els hi assignava algun personatge malèvol; els menuts o quadrats em semblaven més dignes de la meva benvolença o admiració i els convertia en herois o peces d'extraordinària vàlua. El fet era que tots un dia o un altre entraven a escena. Depenent de l'obra que representaven, podien ser de qualsevol dels quatre elements. De vegades es convertien en la casa de la tia vista des de l'aire.\nL'entrada, el passadís, la cuina-menjador amb la llar de foc, l'escaleta que pujava a la cambra. Així era la casa de la tia Maria Assumpció. La comuna a fora a l'esquerra, sense porta, només amb una espessa cortina de sac i a dins un gran espai gelat com el marbre a l'hivern. El fred et feia passar les ganes d'entretenir-t'hi ni cinc minuts. Allà al fons de la paret de pedra gastada, un bagul amb papers vells de diari, alguns tallats expressament.\nQuan anava a casa la tia, ja demanava la capseta dels botons i el pa untat amb llet d'ametlles per berenar. Com aquelles tardes n'he tingut poques, i de llesques sucades amb aquella crema d'ametlles cap més. Esperava amb ànsia llepar la cullereta fins gairebé deixar-la neta.\nQue contenta estava la tia quan jugàvem, s'endinsava al personatge que ens assignàvem. Estava tan sola la tieta, com jo mateixa, i a totes dues ens agradava compartir somnis, encara que fossin inventats. La dona amb prou feines sabia escriure el seu nom i fer quatre números, però a mi m'era igual, el que m'encantava era la seva atenta companyia i veure-li fer aquell ninot amb un sis i un quatre. Em feia molta gràcia i rèiem a cor que vol totes dues.\nQuan hi anava gairebé sempre portava algun trosset de carbonet del braser de casa, ben embolicat amb paper per no embrutar la roba. Potser de camí havia tingut sort i havia recollit del terra un tros de guix. Se'n trobaven molts cops en els carrers no asfaltats, eren restes de runes que el veïnat havia fet servir per tapar els forats que les rodes dels carros deixaven al carrer quan la pluja havia estovat massa el terra.\nEl carbó servia per dibuixar boques i ulls als botons grossos i els guixos per fer camins damunt les rajoles mig gastades del terra, que tan podien servir de pissarra, com per jugar-hi a la xarranca. En acabar el joc, la tia Maria Assumpció agafava un drap moll i fregava tranquil·lament tot l'escenari.\nRecordo especialment un botó platejat, diferent dels altres, que en el seu millor moment devia brillar com les estrelles. Suposo que aquest devia ser el botó de la jaqueta del nuvi de la tieta, perquè quan li preguntava d'on era, no me'n volia dir mai res. Un dia va desaparèixer misteriosament de la capsa i ja no el vaig tornar a veure mai més.\nQuan vaig ser més gran, ja no demanava els botons, llavors el que m'hagués agradat saber era la verdadera història que cadascun d'ells havia viscut al costat de la tia. En saben moltes de coses els botons, són com petites memòries de temps que s'han de saber llegir.\nDel nuvi de la tia m'hagués agradat conèixer alguna cosa, però sempre havia estat tabú, terreny inexplorable. Estic segura que aquells botons m'haguessin explicat moltes coses d'ella, com, per exemple, quin vestit es posava de jove per anar a l'estació a rebre al seu promès o quin abric feia servir per anar a acomiadar-lo. Ells ho sabien tot, fins i tot quan una mà febrosa de passió els havia gairebé arrencat de la seva brusa després de tants dies, mesos o gairebé anys de no veure's per culpa de la maleïda guerra.\nNo ho volia saber per curiositat, sinó per comprendre perquè havia escollit aquella vida solitària. Malauradament el temps ha tancat pàgina i he fet tard, me'n vaig adonar quan no vaig trobar la capsa dels botons. Es van cansar d'esperar-me i molt probablement van partir amb ella al país dels silencis oblidats.\nEtiquetes de comentaris: contes en català, escriure, escriure en català, idioma, idioma català\nUn relat molt nostàlgic i tendre.... quantes històries s'hauran perdut en el temps !. M'ha fet recordar la meva infantesa, amb detalls que s'assemblen i han ressorgit, en aquest relat.\nMoltes gràcies per la teva visita i comentari. La meva reentrada a l'escriptura és pel covid19, que remena i remena, inventa i somnia per oblidar realitats presents.\nHe visitat d'esquitllada el teu blog i m'hi entretindré aviat, hi ha coses molt interessants.\nPunt, repunt i cadeneta\nSoftcatalà i el traductor automàtic anglès-català ...\nEl contestador infernal\nLaura, S.A. Prêt-a-porter


tercera.cat: Perfil dels rivals: Ontinyent\nL'Ontinyent (tercer al grup 6) serà el rival del Terrassa en la primera ronda del play-off d'ascens a Segona B. Com en els anys anteriors, des de tercera.cat hem contactat amb periodistes que han seguit els altres grups de Tercera per traçar un perfil del rivals dels catalans.\nL'Ontinyent arriba al play-off amb ganes de rememorar els dies grans de l'entitat // Twitter Ontinyent CF\nEscriu sobre l'Ontinyent el company Toni Tortosa, cap de premsa de l'Ontinyent CF\nSense pressió, només queda gaudir\nEl passat dilluns la sort va oferir un duel Terrassa–Ontinyent per a la promoció d’ascens a Segona B en la present temporada. Per als ontinyentins és la tercera consecutiva, i cadascuna d’elles s’ha viscut de forma molt diferent, bé pels diferents plantejaments a nivell tècnic, bé perquè d’una temporada a altra la plantilla ha patit canvis dràstics.\nÉs la tercera, i diuen que a la tercera va la vençuda, però el futbol no entén de sorts més enllà de la que es busca i nombrosos factors intervindran en la primera cita dels dos conjunts. Un Clariano que espera vestit de gala als egarencs, amb la gespa renovada el passat gener, una tribuna reformada amb nous seients, i un club que poc o res té a veure amb aquell que va fregar l’ascens a Segona Divisió A a l’estadi Santo Domingo d’Alcorcón.\nDes d’aquell moment, amb un milió d’euros de deute pel mig, els directius han hagut de nadar sovint contra corrent per minvar-lo fins un 70% en l’actualitat. La 2010/2011 va ser una temporada de transició amb el mític Toni Aparicio al comandament de la nau, però una planificació amb una plantilla inflada no pogué repetir el somni de la promoció. La següent seria la pitjor a molts nivells, però sobretot en l’aspecte econòmic, havent de sorgir una “plataforma de salvació” amb una desena d’ànimes caritatives que pogueren salvar el deute amb la plantilla a última hora, una plantilla dirigida per Roberto Granero que va complir de sobres amb l’objectiu de la permanència.\nMentre a la 2012/2013 ens trobem amb un Ontinyent desesperat, havent d’aportar un aval de 200.000 euros per competir, s’hagué de recolzar amb talonari i l’estima del boig escocès John Clarkson pel club, havent de salvar la categoria d’una forma ajustada però no agònica, i comptant amb jugadors que han arribat després a jugar a Segona A. A la 2013/2014 es va consumar el fatídic descens amb després de començar-la amb un entrenador de la casa, Juan Moreno, i acabar-la amb Nino Lema, remodelació completa de la plantilla pel mig.\nDe José Carlos Mullor en la 2014/2015, que es clavà en l’últim sospir en promoció d’ascens amb una plantilla curta que havia aprimat en la recta final de competició per les eixides a l’estranger, fins al Miguel Ángel Mullor de les dos últimes temporades repetint gesta.\nEl tècnic ontinyentí va ser capaç de fregar la tercera eliminatòria de promoció d’ascens la passada temporada, amb un projecte que pogué confeccionar des de l’inici i al que només li faltà un gol en remuntar un 0-1 advers a Tarazona per desaprofitar un 3-1 a favor en El Clariano que acabà en 3-2.\nLa present temporada ha estat digna del millor guió de Hollywood. No es va renovar inicialment a Miguel Ángel Mullor després de desavinences personals amb el president de l’entitat, que apostà per la tornada de John Clarkson al que se li “devia” entrenar una temporada per segellar el deute contret. El club s’agafà a la clàusula de necessitat de comptar amb el carnet d’entrenador i trencà el contracte per recuperar a Miguel Ángel Mullor, que es trobà amb una plantilla de jugadors i cos tècnic completa però que sobrepassava el pressupost replantejat per no comptar amb els ingressos de John.\nAl remat, aquesta temporada ha estat un camí ple de corbes. Tant han hagut d’adaptar-se els jugadors a l’estil del tècnic ontinyentí, com a la inversa. L’Ontinyent començava la competició de forma impecable i sorprenent, imposant-se al feu d’un candidat a la promoció com el Novelda i enllaçant fins a cinc victòries consecutives que es trencaren amb la visita a Alzira.\nSempre en la zona alta de la classificació, només l’ha penalitzat una plantilla curta que ha notat les baixes importants al llarg del curs, com la d’Abengózar en l’equador de la competició i la d’Edu Mesas en la recta final. Va ser necessari canviar peces, sobretot en punta amb les incorporacions de Francesc i Cristo.\nEl cos tècnic ha sabut traure profit de les circumstàncies, i tot i que la irregularitat ha aparegut en certs trams de la competició, ha fregat la disputa del segon lloc amb l’Alzira i ha complit amb el tercer lloc tot i les tres derrotes consecutives davant equips que es jugaven capficar-se en la pugna per la promoció.\nRespecte a la temporada passada, destaca l’aposta per homes de la zona com Rafeta, José Antonio Soler, o el ja nomenat Francesc, però a més dels nouvinguts cal destacar les figures dels capitans Víctor Fuentes, Paco Sáez i Juanan. Curiós també que els tres coincidiren a les ordres de Mullor en les extraordinàries temporades de l’Ontinyent B, que aconseguiria dos ascensos consecutius per plantar-se en Regional Preferent, la immediata inferior a la Tercera Divisió.\nAllò que limita a l’equip, la qualitat, que es paga ja en aquestes categories, s’ha suplert durant la temporada amb molta empenta i solidaritat, intensitat des dels xiulits inicials dels encontres, i fent fort El Clariano que ha vist fugir pocs punts i que espera omplir-se per rebre el Terrassa. Un rival, que si de primeres no era desitjat perquè es considera un dels més forts que hi havia al bombo, amb el pas de les hores i les ganes de rememorar els partits de Segona B, va augmentant les il·lusions de la plantilla i l’afició. Com que la promoció no va ser el primer objectiu de la temporada després dels vaivens estivals, aquesta fase es viu a la ciutat sense pressió i amb moltes ganes de gaudir-la.\nPer davant espera, independentment dels resultats, una conversió en societat anònima esportiva que suposa una aposta de l’actual president Luís Ortiz per professionalitzar el club i acostar-lo a superiors categories.\nEtiquetes: #3div5, #futbolcat, 2016/2017, Ontinyent, play-off, rivals


març 1, 2022 abril 11, 2022 FestesMajors\t0 Comments\tCastellers, castells, colles castelleres\nAlguna vegada hast pensant en quin és l’origen dels castellers? Els castellers són un dels orgull de les tradicions Catalanes i des del 2010 els castells són patrimoni cultural inmaterial de la humanitat per la UNESCO i són presents a la majoria de fires i festes de Catalunya. Amb el lema “força, equilibri, valor i seny“, els castells són una impactant targeta de presentació dels valors Catalans al món. Ens emocionen, ens fan bategar el cor a mil i ens fan sentir orgullosos de les nostres tradicions, però exactament, quin és l’origen dels castells?\nL’origen dels castellers es troba a la moixiganga o ball de valencians del segle XVIII. Es tractava d’una representació dansada en la que amb exercicis gimnàstics i torres humanes on es representaven escenes de la passió de Jesucrist, encara que també podia representar alguns altres arguments. Aquest ball es va estendre a l’àrea de Tarragona-Reus-Valls però va anar evolucionant fins a que es va suprimir la part del ball per donar pas exclusivament a realitzar estructures castelleres cada vegada més elevades.\nLa primera actuació documentada d’un castell data del 2 de Febrer del 1801 a les Festes de la Verga de la Candela a Valls, Tarragona.\nEn el seu origen els castells, i durant 200 anys, fou una activitat reservada exclusivament als homes. La incorporació de la dona al món casteller va venir de la mà dels Minyons de Terrassa al 1970. Quan es va fundar, la colla va acceptar la participació de les dones per primera vegada i aquest fet es va generalitzar a la resta de les colles poc a poc. La incorporació de les dones ha estat clau per la seva expansió i fenòmen sociocultural que ha esdevingut actualment.\nEstructura d’un castell\nA baix de tot d’un castell i trobem la pinya, formada per varies persones que poden ser de la colla o també voluntaris. Seguidament hi trobem el tronc,que son els pisos que veiem que s’elven i formen la part central del castell. Seguidament hi ha els dosos que donen inici al pom de dalt, l’acotxador, i per finalitzar, l’anxaneta.\nQuan sentim per exemple 4 de 8 amb folre i manilles, estem davant d’un Castell de vuit pisos i a cada pis hi ha 4 castellers. El folre és un grup de reforç que es col·loca al segon pis (com si fos una segona pinya) i les manilles, és un altre grup de reforç al tercer pis.\nEls castells més alts de la historia que s’han pogut descarregar fins ara han estat 3 de 10 i 4 de 10 amb folre i manilles.\nVols ser casteller o castellera?\nFormar part d’una colla castelleres és ben fàcil. Tothom és benvingut, tinguis l’edat que tinguis, siguis d’on siguis, hi podràs participar. Fins i tot pots anar prèviament a veure algun assaig per provar. Les colles castelleres són formades per centenars de persones de totes les complexitats per formar diversos castells de diferents característiques. Les persones amb complexitat més robusta troben el seu lloc als baixos del Castell i les persones amb menys pes ocupen les parts més altes dels castells. Hi ha colles Castelleres arreu de Catalunya. Informa’t de la que et queda més a prop aquí (link a article colles castelleres de Catalunya)\nOn puc veure castells?\nSi vols consultar l’agenda castellera ho pots fer la pàgina oficial de La Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya on podràs veure a quines actuacions asistir durant tot l’any.\nSi vols asistir de públic juntament amb 7000 persones més a l’actuació castellera més gran, no et perdis el Concurs de Castells de Tarragona que se celebra a principis de la tardor de cada any parell.\nEls guanyadors del XXVI Concurs de Castells van ser Els Castellers de Vilafranca i els grallers de la Colla Vella van ser els guanyadors del concurs de grallers i timbalers d’aquesta edició.\nEls Castells també son molt típics a les fires i festes que celebren les ciutats i pobles de Catalunya. Consulta aquí el calendari de Festes 2022\nAgenda de Cap de setmana de fires i festes\nExcursions organitzades a Catalunya\n← Colles Castelleres arreu del món\nmarç 1, 2022 març 4, 2022 FestesMajors\t0\nLa Música de Castells


20 » Abril » 2017 » Mosaic de Paraules al Vent (Bloc des d'Irlanda).\nVenen temps dolents?\nby JosepArnau Posted on 20 Abril 2017\nCompte amb el que es pugui estar coent a foc lent a nivell mundial: Rússia, Veneçuela, Iran, Israel i Corea del Nord. Amb la Xina per un cantó i els EEUU per l’altre. Si a més a més hi sumem … Continue reading →


La Pobla de Vallbona acull un acte on es presenten els Pressupostos de la Generalitat 2019 - Noticias CAMP DE TURIA\nLa Pobla de Vallbona acull un acte on es presenten els Pressupostos de la Generalitat 2019\nLa consellera d’Habitatge de la Generalitat Valenciana, María José Salvador, ha participat aquest dimecres en un acte a La Pobla de Vallbona al costat del diputat provincial a València, Bartolomé Nofuentes, i la candidata socialista a l’Alcaldia de la localitat, Regina Llavata. Durant aquesta trobada s’han presentat els Pressupostos de la Generalitat 2019 i s’ha fet un balanç dels tres anys i mig del Consell de Ximo Puig. María José Salvador ha destacat durant la trobada que “el Consell destinarà més de 300.000 euros per a la construcció d’una passarel·la per als vianants sobre la CV-35 a La Pobla de Vallbona”.\nSegons ha explicat Salvador, aquesta actuació “permetrà la connexió del nucli urbà de la localitat amb els itineraris ciclopeatonales situats a l’altre costat de l’autovia, complint així una reivindicació històrica dels veïns i veïnes de La Pobla de Vallbona”.\nAixí mateix, la consellera d’Habitatge ha mostrat la seua satisfacció per les dades d’ocupació en el municipi i ha informat que des de l’inici de la legislatura “l’atur ha disminuït en 677 persones en la localitat, la qual cosa suposa un descens de la desocupació d’un 30%”. Per a la responsable socialista, “la reducció de l’atur a La Pobla de Vallbona confirma que l’estabilitat i la confiança generada pel Consell de Ximo Puig porta bons resultats en la Comunitat”.\nPer part seua, el diputat provincial a València, Bartolomé Nofuentes, ha indicat que la Generalitat invertirà enguany a la comarca del Camp de Túria més de 7,6 milions d’euros en polítiques socials, la qual cosa suposa que cada dia es destinen més de 25.000 euros a la comarca a sanitat, educació, igualtat, ocupació, habitatge i polítiques inclusives. Per a Neofuentes els Pressupostos del Consell de Ximo Puig per a 2019 “blinden l’Estat de Benestar i fan un pas més en la recuperació dels drets de tots els valencians i valencianes”.\nFinalment, Regina Llavata, candidata socialista a l’Alcaldia, ha destacat la inversió del Consell enguany en el municipi en matèria d’igualtat i polítiques inclusives “amb un pressupost de més d’1 milió d’euros”.\nProtocol per a garantir la seguretat de les persones que vulguen deixar les residències per a majors i diversitat funcional\nBenaguasil realitza per primera vegada un ple telemàtic i s’aproven més de 30 mesures davant el COVID-19\nLa Biblioteca Nacional escolar conviden als veïns a participar d’un joc de la Biblioteca Nacional escolar


Torra, en sortir d'Estremera: «Els consellers m'han manifestat la voluntat de prendre possessió»\nImatge del president Quim Torra sortint del pàrquing de la presó d'Estremera.\nEl president assegura que els presos «saben que la seva causa és justa» i insisteix en reclamar diàleg tant a Mariano Rajoy com «als partits de l'oposició espanyola»\nActualitzada 21/05/2018 a les 12:58\nJosep Rull i Jordi Turull es refermen en la seva voluntat d'assumir de nou les conselleries de Territori i Sostenibilitat; i Presidència, respectivament. «Els consellers m'han manifestat la voluntat de ser dimecres a Barcelona per prometre el càrrec i prendre'n possessió». Així ho ha declarat el president de la Generalitat, Quim Torra, en sortir de la visita dels presos que hi ha a Estremera. «Estan bé, estan forts, estan animats i saben que la seva causa és justa i honorable», ha declarat Torra, qui ha remarcat que «en cap altre país d'Europa» estarien en presó preventiva pel que van fer. El president ha insistit en reclamar diàleg tant a Mariano Rajoy com «als partits de l'oposició espanyola»: «Que la política torni a la política i que el diàleg torni al diàleg», ha demanat.\n«Si us plau, senyor Mariano Rajoy, senyor Pedro Sánchez, seiem, parlem d'una vegada i solucionem una situació que no s'hauria d'haver produït», ha demanat Torra. El president ha dit que la seva primera visita als presos com a president de la Generalitat ha estat «molt emocionant» i ha lamentat que el seu empresonament és una «injustícia» que «no només afecta els presos polítics sinó també els familiars, que han de traslladar-se 600 quilòmetres per poder-los veure molt poc temps». Torra ha dit que els presos tenen bon aspecte i «unes ganes immenses» de poder solucionar el conflicte polític.\nEl president ha assegurat que les imputacions que mantenen presos els polítics independentistes «no tenen fonaments», com s'ha vist en les resolucions judicials que s'han pres a Bèlgica i «com s'aniran prenent a Alemanya, Escòcia i Suïssa». Torra ha remarcat que són persones «honestes i honorables» que «simplement van fer el que els van demanar que fessin, que era deixar votar el poble de Catalunya».\nFonts de presidència han explicat que Torra i els presos han parlat de temes legals, a més de parlar sobre l'actualitat política i sobre les prioritats del govern de la Generalitat. També han conversat sobre la situació dels polítics presos i els que han marxat a l'estranger. El president s'ha vist primer amb Rull, Turull i Joaquim Forn. A la solapa de l'americana, Rull i Turull duien el pin de l'escut de la Generalitat que porten els membres del Govern. Al cap d'una hora, Torra s'ha vist amb Oriol Junqueras i Raül Romeva.\nComenta el contingut : Torra, en sortir d'Estremera: «Els consellers m'han manifestat la voluntat de prendre possessió»


El FS Unión Llagostense guanya per la mínima contra el Teià Futbol Cinc | La Llagosta informa\nEl FS Unión Llagostense guanya per la mínima contra el Teià Futbol Cinc\nEl primer equip del Fútbol Sala Unión Llagostense va guanyar dissabte contra el Teià Futbol Cinc per 2 a 1. Els llagostencs continuen al segon lloc del grup B de la Primera Nacional Catalana i mantenen la diferència de 3 punts respecte al líder, el Porqueres, que suma els partits per victòries després de 8 jornades.\nLa Unión Llagostense va dominar el joc i l’electrònic. Els de José Manuel Poyato van avançar-se mitjançant David Martín, però poc després van empatar els visitants. Abans del descans, David Soria va fer el definitiu 2 a 1. A la represa, el Teià Futbol Cinc va intentar sense èxit fer l’empat.\nEl següent partit de la Unión Llagostense tornarà a ser al CEM El Turó. Els llagostencs reben el Lloret Esportiu dissabte a les 19 h. El Lloret ocupa el vuitè lloc amb 9 punts i ve d’empatar a la seva pista contra el Granollers (1-1).\nPer la seva part, el filial, que juga al grup A de la Primera Territorial, va descansar el cap de setmana. Els d’Alberto Gil reprendran la competició diumenge contra el Lloret Esportiu B a les 12 h al CEM El Turó. Els llagostencs ocupen el cinquè lloc amb 12 punts en cinc partits, mentre que el Lloret B és sisè amb 10 punts en 7 partits.


Graus en infermeria, fisioteràpia i informàtica | Gimbernat\nVOLS ESTUDIAR INFERMERIA, FISIOTERÀPIA O INFORMÀTICA?\nVINE A LA GIMBERNAT!\nVideo realitzat per alumnes de la Gimbernat\nModelo de aprendizaje y la relación con las empresas\nLa importància de realitzar pràctiques en empreses i institucions\nEl model d'aprenentatge i perfil del professorat\nLa importancia de realizar prácticas en empresas y instituciones\nAVANTATGES D'ESTUDIAR A LA GIMBERNAT\nAcollida dels nostres estudiants per a la realització de les pràctiques professionalitzadores i/o la realització del seu Treball Final d’Estudis.\nAlgunes de les empreses/institucions col•laboradores:\nA més el nostre Campus està situat en un dels principals corredors europeus d'excel•lència empresarial i tecnològica, el CiT (Catalonia Innovation Triangle – www.cit.cat), espai en el què conviuen universitats, empreses d’alt valor tecnològic, i Centres d’Innovació i Recerca.\nLes Escoles Universitàries Gimbernat i Tomàs Cerdà són promotores, juntament amb l’Ajuntament de Sant Cugat i la multinacional GFT, de l’espai d’emprenedoria ‘World Wide Vita’. Es tracta d’un espai situat al Parc Empresarial Can Ametller, en què s’acullen anualment un total de 36 projectes innovadors, prèviament seleccionats, i des del qual s’ofereixen les eines i suport necessari a cadascun dels participants durant un període de 9 mesos per a presentar els seus projectes davant una ronda de finançament.\nDins aquest espai les Escoles Universitàries compten amb 10 llocs de treball per a destinar a projectes promoguts per membres de la nostra comunitat universitària (professors, alumnes, ex-alumnes, etc) que estiguin desenvolupant projectes que siguin considerats com a rellevants.\nEls estudiants de les EUGTC (Escoles Universitàries Gimbernat i Tomàs Cerdà) es beneficien de la possibilitat de fer el pagament ajornat en 12 mensualitats sense cap tipus de recàrrec durant tota la titulació. Es tracta d'un finançament directe, "sense intermediaris", que les EUGTC ofereixen a tots el seus alumnes al llarg de tots els seus estudis.\nEn què estàs interessat *\nSi us plau, selecciona quina informació vols rebre\nTelèfon: (+34) 935 893 727\nVINE A VEURE LES NOSTRES INSTAL·LACIONS\nEscoles Universitàries Gimbernat i Tomàs Cerdà - Avda. Generalitat 202-206 08174 Sant Cugat del Vallès


«Hi ha un moment en què has de decidir si menjar o pagar» - Diari de Girona\n«Hi ha un moment en què has de decidir si menjar o pagar»\nFamílies que conviuen amb pobresa energètica, una realitat que va a l'alça\npaola garcía | aida vilar / emporda.info figueres 26.12.2019 | 09:59\nLes persones amb pobresa energètica han de modificar els seus hàbits Eduard Martí\nLes persones amb pobresa energètica han de modificar els seus hàbits\n«Hi ha un moment en què has de decidir si menjar o pagar», explica en Raimon. Ell i la Leo van tenir molt clar que apostaven per sobreviure. Una parella de Roses afectada per pobresa energètica, amb una història vital plena d'entrebancs que han anat superant dia a dia amb optimisme.\nActualment, els rosincs fa gairebé dos anys que viuen en una situació angoixant. La propietària del seu pis mai els ha fet arribar cap contracte legal, i els ha anat apujant el preu acordat. Un divendres a la tarda, i sense previ avís, es troben sense llum a l'habitatge. Després d'aconseguir acollir-se a la llei de pobresa energètica i recuperar el fluid elèctric, van haver de sortejar els Desokupa (agrupació radical que actua emparant-se en la força per provocar desnonaments), que van picar la porta de casa seva fins a tres vegades. Tot i això, tenen molt clar que «no es pot viure amb por» i que, en aquestes situacions, «la vergonya no ajuda». Cal demanar ajuda. En aquest sentit, valoren molt positivament el suport que els ha donat la PAH de Figueres, un lloc on setmanalment es reuneixen persones afectades amb les mateixes problemàtiques i busquen solucions conjuntament.\n«Busca't la vida»\nL'Olga vivia en un pis compartit a Figueres. D'un dia per l'altre, després d'un episodi d'amenaces i crits per forçar-la a marxar, li van tallar la llum. Durant el dia, va focalitzar les seves energies en l'ajuda a una colònia de gats. De nits, les espelmes eren les seves aliades. L'austríaca explica com va haver-hi un moment, quan es va quedar sense casa, que des de Serveis Socials li van aconsellar que se n'anés a viure amb alguns amics o familiars, «és molt greu que la resposta de l'administració sigui 'busca't la vida'», lamenta. Després d'un any i mig esperant una solució, li van oferir un pis de protecció oficial que la Generalitat té a Figueres i, just abans de signar el contracte, l'informen que està ocupat. Mig any més esperant que tornés a quedar buit per poder entrar. I un cop dins, sense nevera ni rentadora, li arriba una factura de llum «desorbitada». Va optar per reduir el consum al màxim, prescindint de la vitroceràmica i utilitzant un foc de butà que amaga en cada inspecció.\nDavant d'aquestes situacions, l'Ajuntament de Figueres va impulsar fa tres anys un Punt d'Apoderament Energètic, per fomentar la presa de consciència en la gestió de l'energia. El Consell Comarcal de l'Alt Empordà també treballa en aquesta línia amb el Punt d'Informació Energètic itinerant. El consistori figuerenc explica com les polítiques d'ajuts econòmics durant anys no han donat els resultats esperats. La pressió dels agents socials i entitats han mostrat a l'administració la importància d'empoderar la població per lluitar pels seus drets. «Amb aquest programa aconseguim millores reals, perquè és una lluita directa contra els oligopolis», afirma Vivi Pérez, de l'Oficina d'Inclusió Social de Figueres.\nEl Consell treballa cada dia amb aquesta problemàtica, que va a l'alça. Tot basant-se en la legislació catalana d'aquest àmbit (llei 24/2015), actuen a partir de dues vies. La primera es tracta d'elaborar informes de vulnerabilitat, que serveixen per aturar els talls de subministraments. Periòdicament, les empreses subministradores envien llistats a les administracions amb les persones que tenen factures pendents. Quan aquests arriben al Consell Comarcal, hi ha una persona dedicada exclusivament a examinar els llistats i fer citacions per escrit als afectats. En un termini de 20 dies, la persona ha de comparèixer a l'administració perquè valorin si és vulnerable o no. Es tenen en compte requisits econòmics, si es necessita algun aparell elèctric connectat a alguna mena de subministrament, ja sigui per malaltia o dependència, i també s'examina si té a càrrec seu una persona dependent o discapacitada. Després de l'anàlisi, els tècnics valoren si es pot aconseguir un informe positiu de vulnerabilitat energètica, que té una vigència de sis mesos. A continuació, els Serveis Socials s'ocupen d'enviar aquest informe a la companyia que toca, i així aturen els talls.\nDesprés dels primers sis mesos, la gent ha de ser conscient que el document venç, i que s'ha de tornar a presentar a Serveis Socials per avaluar-se. «Aquesta llei deixa fora moltes persones que són encara més vulnerables perquè expulsa tots aquells que tenen contractes irregulars o directament no en tenen», explica Carme Ortega, coordinadora de Serveis Socials del Consell.\nAjuden a reduir el deute\nLa segona via en què s'intervé des del Consell és a assumir part del deute dels afectats. Les factures pendents sempre són vitalícies per a la persona, però des dels Serveis Socials disposen d'unes partides especials (la de serveis d'urgència i la de pobresa energètica) per ajudar a cobrir algun semestre d'aquests pagaments.\nL'empresa subministradora d'energia més comuna a l'Alt Empordà va enviar aquest estiu una carta amenaçant els ajuntaments catalans amb el pagament del 50% dels deutes de les famílies més vulnerables. Les entitats locals van fer un front comú negant-se a fer-ho, i des de llavors han negociat amb el Govern de la Generalitat, administracions i entitats com l'Aliança contra la Pobresa Energètica. La setmana passada, el president Quim Torra anunciava el compromís d'obligar Endesa a eliminar la totalitat del deute i de crear un Fons d'Atenció Solidària per assumir futurs impagaments, finançat com a mínim en un 60% per les companyies subministradores, i com a màxim en un 40% per les administracions públiques. L'APE celebra, en part, el resultat de la negociació, «no compartim que l'Administració pública assumeixi part dels possibles impagaments futurs, per molt que sigui en un percentatge inferior al de l'empresa» però són conscients de la necessitat que es «desbloquegi definitivament» i aquestes famílies puguin començar de zero i comptin amb tota la protecció possible.\nReunió de la PAH - Emporda.info\nPAH: Afectats per problemàtiques d'habitatge\nLa PAH de Figueres es troba cada setmana per compartir les problemàtiques entorn l'habitatge. Una és la dificultat de fer front als rebuts dels subministraments bàsics. La pobresa energètica afecta la majoria d'assistents a l'assemblea i ho intenten solucionar entre elles amb accions i empoderament.


Segon any del projecte de socialització de llibres a Parets – Vallès Visió\nSegon any del projecte de socialització de llibres a Parets\nD’aquesta manera la mestra de tercer de primària de l’Escola Pompeu Fabra explica als alumnes la importància de respectar els llibres de text. A Parets, des del curs passat se socialitzen els llibres, per tant des de tercer fins a sisè els llibres passen d’uns alumnes als altres. La valoració d’aquesta primera experiència ha estat molt positiva.\nA primer i segon de primària però, els llibres no es poden reutilitzar d’un curs per l’altre i per això s’han renovat. En aquesta classe de primer han aprofitat l’inici del curs escolar, entre d’altres coses, per repartir els llibres de text. Cada alumne tindrà els seus, i per això els etiqueten amb el seu nom.\nEl curs passat l’Ajuntament de Parets va finançar tots els llibres de text de les escoles paretanes i aquest cop ha tornat ha aportar el pressupost necessari per reposar els llibres de primer i segon de primària.\nL'entrevista amb l'alcalde: Antoni Guil, alcalde de Montmeló (r)


BIOGRAFIA DE TOMAS MORAGAS\n(Girona, 1837 - Barcelona, 1906)\nVa neixen a Girona però de ben petit la seva família es traslladà a Barcelona.\nAmb 13 anys va ingressar a l’Escola de Llotja on va tenir com a mestres als artistes natzarens Claudi Lorenzale i Milà i Fontanals. Va fer amistat amb diversos condeixebles: Marià Fortuny, Jeroni Suñol, Ramon Tusquets i Josep Tapiró.\nL’any 1858 acabats els estudis de Belles Arts i seguint els passos de Fortuny, marxarà a Itàlia, tot i no tenir beca d’estudis per finançar la seva estada. L’acompanya l’escultor Jeroni Suñol i més tard s’hi afegiran Tapiró i Agrasot. Tots ells estableixen el seu taller on Fortuny tenia el seu. Moragas assisteix amb els seus companys a les classes de la prestigiosa Acadèmia Giggi, on coincideixen amb artistes internacionals. Aquí dibuixaven del natural models nus o amb vestits i també estudiaven composició, treballant tant la tècnica del dibuix com l’aquarel·la i l’oli. En els seus moments de lleure recorre tota la ciutat i els seus voltants, molt interessat per la temàtica popular, pren magnífics apunts del barri del Trastevere i Ripetta i de localitats properes a Roma. Un cop a l’estudi, Moragas trasllada la campanya romana, els seus personatges populars i les restes monumentals de l’antiga Roma a quadres realitzats a l’oli i a l’aquarel·la que seran comprats per marxants de París i Londres. Moragas forma part de l’escola de Roma\nMoragas i Fortuny s’integren a la vida cultural de Roma i assisteixen a tertúlies. Al 1864 un cop va assolir certa estabilitat i reputació, decideix passar una temporada a Barcelona. Durant aquest període rebrà la realització d’uns encàrrecs molt importants. També es dedica a la temàtica costumista catalana, rebent una molt favorable acollida, alhora que realitza estudis i apunts a llapis i retrats, alguns en miniatura.\nAl 1866 torna a marxar a Roma per continuar la seva formació. El seu amic Fortuny li demana que treballi en unes obres per exposar junt amb alguns dels seus quadres a Madrid. Així, exposarà a diferents tallers i estudis i el 1867 obtindrà una menció honorífica de primera classe i un gran èxit a l’Exposició Nacional de Belles Arts de Madrid. El fruit del seu treball arriba en forma de nombrosos encàrrecs.\nMoragas s’interessa per la temàtica orientalista. L’estiu de 1867 una epidèmia de còlera l’obliga a traslladar-se a Nàpols, on es veu profundament influït per l’obra naturalista del pintor Domenico Morelli. Aprofita el seu viatge per visitar les runes de Pompeia i aquell mateix any, degut a una malaltia, viatja a Aricia, als voltants de Roma, on es recuperarà satisfactòriament sense deixar de pintar apunts per a les seves futures obres. Al desembre retorna a Roma totalment curat i al gener, per tal d’atendre millor als seus marxants i visites, Fortuny i ell instal·len els seus tallers a Vila Pegnatoski. La fama de Moragas va en augment.\nMoragas torna a Barcelona al 1869 pels problemes de salut del pare de la seva promesa i també de la seva mare. Moren tots dos i s’accelera el seu casament. El matrimoni es trasllada a Sant Boi de Llobregat on Moragas continua pintant fins que arriba la notícia de la mort del seu pare.\nDavant aquests esdeveniments, Moragas es desplaça de nou a Roma per acabar alguns encàrrecs.\nAl febrer de 1870 torna a Barcelona i l’1 de gener de 1871 neix el seu primer fill Lluís. Al maig d’aquell mateix any neix a Granada el fill de Fortuny, Marià Fortuny i de Madrazo, i convida a Moragas al bateig. Aquest queda fascinat per l’estètica àrab dels carrers de Granada i realitza nombrosos estudis i dibuixos de personatges i arquitectures. Planeja amb Fortuny passar a Àfrica. El seu interès per temes orientals era ja molt fort, però malauradament aquest viatge mai no es va poder dur a terme.\nL’any 1872 decideix marxar a Roma i comença una època molt productiva de Moragas. Aquest mateix any és nomenat membre del Cercle Artístic Internacional. Estableix el seu taller a prop del de Fortuny. El 1873 neix el seu segon fill, de qui seran padrins Fortuny i Cecilia Madrazo. El 21 d’octubre de 1874 mor sobtadament el seu estimat amic Marià Fortuny. L’any 1876 la seva dona cau malalta, i per consell dels metges deixen definitivament Roma per marxar a Barcelona. Un any mes tard, pero, a la ciutat comptal mor la seva dona.\nLa seva activitat prengué caires múltiples: professor d’una acadèmia privada de dibuix i pintura, a la qual assistiren Rusiñol i Anglada Camarasa, professor de dibuix general, antic i natural a l’Escola de Llotja (des del 1877) i a l’Escola d’Arts i Oficis de Vilanova i la Geltrú (1882) on creà classes d’aquarel·la i dibuix per a dones. A petició de la Junta de la Biblioteca Museu Víctor Balaguer donava conferències els diumenges sobre història de l’art i arts aplicades a la indústria. El 1880 participà com a organitzador i expositor de l’Exposició d’Arts Decoratives de l’Institut del Foment del Treball Nacional i el mateix any és nomenat soci de l’Associació Artística Arqueològica de Barcelona. També fou assessor artístic de l’Exposició Universal de Barcelona de 1888 i membre de la Comissió general executiva del monument a Cristòfor Colom, el 1883 fundà i fou president del "Centre d’Aquarel·listes de Catalunya", que seria l’origen del futur Cercle Artístic de Sant Lluc.\nMoragas continuà l’activitat docent a la seva acadèmia, i participà activament de la vida artística barcelonina.\nEn la seva obra conviuen l’orientalisme encomanat per Fortuny amb el realisme de personatges populars, escenes costumistes i paisatges.\nEl 1941 la Sala Parés li fa una exposició homenatge.


El Pou Digital : Geraldine Cruz. Un viatge amb el destí de complir el seu somni\nRETRATS. Tria el gronxador com un bon lloc per fer-se la fotografia. S’empeny amb les cames per enlairar-se i notar el balanceig del seu cos. Des de petita, percep dins seu una vibració que la convida a moure’s. Li agrada imaginar-se la vida com una successió d’instants en moviment, on ella evoluciona, canvia de casa, de paisatges i d’amics.\nVa néixer a Hondures però, durant la seva infància, els llocs de residència van anar variant fins a instal·lar-se a Manresa. Ara feia temps que no hi passejava. Fa un any que va començar un viatge per recórrer Àsia. «És el meu projecte, ho he somiat des de petita». Per complir el somni va deixar la feina, la família i els amics. Tenia clar quina era la seva direcció. Després d’uns mesos recorrent el continent, retorna a Manresa per fer una pausa però amb l’objectiu de reprendre el viatge.\nEs troba persones estimades cada dues passes. La Geraldine Cruz desprèn energia cada vegada que somriu. Les dents blanques li ressalten amb la pell fosca i els cabells negres plens de rínxols. Des de petita, es va acostumar a canviar de ciutat dins d’Hondures i, un cop va fer els dotze anys, va emigrar a Espanya amb la seva família. «Quan ets petit canviar d’espai i sortir de la zona de confort és més fàcil que quan arribes a l’edat adulta», assenyala. Durant els trasllats, ella havia de fer sovint l’exercici de desprendre’s de les persones, els hàbits i l’entorn que l’havien acompanyat fins aleshores. «Penso que aquest estil de vida em va despertar les ganes de conèixer el món i de viure sense lligams», apunta.\nExplica que, quan va fer divuit anys, va decidir posar-se a treballar per poder estudiar una carrera. Una experiència laboral en una multinacional va ser un dels detonants que la van impulsar a agafar la motxilla i voltar pel món. «Les persones que em rodejaven tenien l’únic objectiu d’aconseguir un càrrec important i guanyar-se bé la vida», recorda. Ella va començar a sentir-se estancada dins d’aquest ambient i va decidir deixar la companyia. Ara, amb 41 anys, s’ha llançat a l’aventura de descobrir un continent sencer. «No em va fer por deixar la feina que tenia a Manresa o les persones estimades perquè vull ser fidel als somnis d’aquella nena que passejava per Hondures», ressalta. A través dels viatges, ha après a acceptar els moments de solitud o a suportar la pressió de prendre decisions sola i lluny de casa.\nEn poques setmanes tornarà a agafar l’avió per dirigir-se als països asiàtics que li falten per visitar. No té pressa per enllestir el viatge. Fins ara ha recorregut Nepal, Singapur, Malàisia, Indonèsia i Tailàndia, entre d’altres. Després d’aquest viatge, encara li queda un repte pendent. Afrontar dues de les seves pors. L’aigua i tornar a Hondures. Vol superar-ho de cop. Fent esquí aquàtic al seu país d’origen. «Odio la por, per això sempre m’estic empenyent a mi mateixa a fer nous reptes».


La Universitat de Barcelona, única universitat a l’Estat entre les 150 millors del món, segons el CWUR World University Rankings - Universitat de Barcelona\nInici > Notícies > La Universitat de Barcelona, única universitat a l’Estat entre les 150...\nLa Universitat de Barcelona continua liderant el sistema universitari espanyol i se situa en el lloc 122è del món.\nLa Universitat de Barcelona continua liderant el sistema universitari espanyol i se situa en el lloc 122è del món. Avui s’ha donat a conèixer la nova edició del rànquing que elabora el Center for World University Rankings (CWUR), que valora, entre altres aspectes, la qualitat de l’educació que reben els estudiants, la recerca i el nivell del professorat. El rànquing ordena mil institucions de tot el món d’entre les aproximadament 25.000 universitats que existeixen. Les universitats de Harvard, Stanford i el MIT ocupen el top 3, igual que l’any 2015. Cambridge, Oxford, Colúmbia, Berkeley, Chicago, Princeton i Yale completen els deu primers llocs.\nA escala europea, les cinc millors universitats són les universitats de Cambridge, Oxford, l’Institut de Tecnologia de Zuric, la University College de Londres i l’Imperial College de Londres. Pel que fa a països, els Estats Units encapçalen la classificació, en situar 224 universitats en el rànquing. Al darrere hi ha la Xina, amb 90, i el Japó, amb 74. Espanya es troba en la vuitena posició, amb 41 universitats.\nEl CWUR World University Rankings és l’única classificació mundial que analitza la qualitat de l’educació, el prestigi dels centres i la qualitat de la recerca sense dependre d’enquestes i informacions provinents només de les universitats. Els vuit indicadors que utilitza per classificar les universitats són la qualitat de l’ensenyament, mesurada pel nombre d’antics estudiants que han guanyat premis internacionals o reconeixements (25 %); l’ocupabilitat dels exalumnes, és a dir, el nombre d’exalumnes que són alts directius en grans empreses internacionals (25 %); la qualitat de les facultats, que es mesura segons el nombre d’acadèmics que han guanyat premis internacionals (25 %); les publicacions (5 %); la influència de la recerca (5 %); les citacions dels investigadors i dels seus articles (5 %); l’impacte internacional (5 %), i les patents (5 %).\nPer a més informació, consulteu el web del CWUR.


B&B Lorenzo de' Medici a Florència des de 118 € - Trabber Hotels\nCerca habitacions a B&B Lorenzo de' Medici i propers\nB&B Lorenzo de' Medici és un allotjament assequible ubicat en una situació molt céntrica ideal per accedir als principals llocs turístic que ofereix Florència als seus visitants. Ofereix un preu per nit en habitació doble des de 118 €. L'establiment disposa de connexió sense fils a internet gratis per a tots els hostes. En quant als llocs ressenyables, la seva localització es troba molt a prop de Basílica de San Lorenzo i Palau Mèdici-Riccardi, als voltants de Basílica de la Santíssima Anunciada i Museu Arqueològic Nacional de Florència i a les rodalies de basílica del Santo Spirito i Basílica de la Santa Creu.\nPots reservar la teva habitació a B&B Lorenzo de' Medici des de 118 €.\nOpinions de B&B Lorenzo de' Medici\nHi ha 566 comentaris d'aquest allotjament:\nAdreça: Via Sant'Antonino, 34. 50123 Florència. Itàlia.\ndimarts Habitación Doble Estándar\nfa 46 hores\ndilluns Habitació Doble Estàndard\nEsmorzar inclòs 161 €\n→ Central View Boutique des de 75 € / nit → Katti House des de 64 € / nit → B&B Locanda Il Salimbecco des de 54 € / nit → B&B La Residenza di Michelangelo des de 61 € / nit → B&B Residenza le Fonticine des de 58 € / nit


Visita guiada al conjunt monumental d'Olèrdola\nFoto: Icono serveis culturals\nDels primers pobladors de la prehistòria fins a l’ocupació medieval, passant pels ibers i els romans, tots van deixar-hi indicis, dels quals, alguns hi han perdurat més que d’altres. Durant l’activitat visitarem aquests vestigis per descobrir aquesta muntanya de 4.000 anys d’ocupació humana continuada. Visitarem la zona excavada corresponent als tallers ibèrics, on s’ha trobat l’única tintoreria/adoberia coneguda de tot el món iber; la muralla, la cisterna i la torre-talaia romana, i les restes d’època medieval: l’església romànica, recentment restaurada i amb la necròpolis amb les característiques sepultures antropomorfes i el castell.\n2,10€ per alumne/a (grups superiors a 20 alumnes)\nItinerari Per sucar-hi pa!


Carlos Sobera farà de Jorge Javier a Telecinco\nBarcelona. Divendres, 22 de Desembre 2017. 12:27\nCarlos Sobera torna a la pressió de Telecinco fent el salt des del seu còmode seient a First Dates. El presentador estrenarà pròximament un nou projecte, un talk show que recordarà molt al Hay una cosa que te quiero decir de Jorge Javier Vázquez i Jordi González. Tot un clàssic de televisió que va triomfar, intercalant els desitjos dels anònims amb els famosos que sorprenien fans que esdevenien histèrics en conèixer-los.\n#Alboránenhayunacosa @pabloalboran: "Es maravilloso sentir que la música puede curar" http://t.co/xDcPSNhif2 pic.twitter.com/W49REueoVr\n— Hay una cosa que... (@hayunacosaque) 19 de noviembre de 2014\nA començaments d’any engegaran les emissions de Volverte a ver, un programa molt sentimental en el qual els participants podran enviar el missatge que vulguin: declarar-se en directe, buscar un antic amor, demanar perdó...\n“Un programa per gent que té molt a dir”. Aquest sembla ser l’eslògan d’aquest nou espai, buscant tenir sort en un gènere que ha funcionat prou bé a la cadena. Aconseguirà Sobera que aquesta nova oportunitat també funcioni? Sigui com sigui, ja han avançat que seguirà al capdavant del programa de cites de Cuatro, compaginant ambdues propostes.\nTelecinco ha apostat pel basc, i és que també serà ell un dels protagonistes d’aquest Nadal. Tot apunta que la cadena s’ha oblidat del fiasco que va ser The Wall, l’últim espai que van donar-li a Sobera.\nSigui com sigui, amb Little big show proposen un programa de talents en el qual nens d’entre 3 i 12 anys mostraran les seves habilitats a sobre de l’escenari. Sense jurat ni competir entre ells, per això, simplement serà una finestra oberta per exhibir-se i divertir el públic.\n¡Un show en el que todos ganan! (Normal, porque con concursantes así...) https://t.co/2mDjHkKgeb\n— Little Big Show (@LittleBigShowT5) 18 de diciembre de 2017\nAconseguiran audiència amb Carlos Sobera?\nAudiències TV3 arrasa el 21-D amb el 42% mentre Espanya mirava La que se avecina Marc Villanueva\nCasa reial La reina Letícia, guanyadora també de la Loteria Jennifer Navarro


Nou èxit del Mercat Vell de Conesa en la seva novena edició - Nova Conca\nDilluns, 7.8.2017 16:15h Comarques\nNou èxit del Mercat Vell de Conesa en la seva novena edició\nConesa, Mercat Vell\nEl Mercat Vell de Conesa ha celebrat aquest passat dissabte 5 d'agost la seva novena edició amb èxit. I és que any rere any, s’aconsegueix superar les edicions anteriors.\nEnguany, trenta-cinc cases particulars van obrir les seves portes per ensenyar les entrades decorades a tots els assistents. També hi havia exposicions, paradetes i detalls decoratius.\nEl Mercat Vell transporta a uns temps passats amb diferents decoracions, records de fa anys, fotografies i exposicions que els conesins organitzen any rere any mostrant el seu amor pel poble i amb ganes d'ensenyar-ho a la resta de població del territori que passeja per la localitat en aquesta jornada festiva. I és que les entrades de les cases mostraven l’art dels conesins. Col·leccions de tasses de cafè col·locades amb delicadesa i encant. Copes i gerres de vidre amb plena sintonia. I estris del camp que traslladen al passat. A cada racó s’hi podia trobar un detall decoratiu.\nDurant el matí, el grup d’animació Estraperlo va passejar pels carrers de Conesa provocant molts somriures. A la tarda, va ser el torn dels més petits amb els jocs Engins Eco.poètics!. Entre exposició i exposició, el Minigolf del Clos oferia tastets de vins i formatges.\n540 lectures Cap comentari Envia


Espanya nega que el pla Delta supose una retirada de la línia de costa - Canal 21\nEl cap de Costes a Tarragona, l’ampostí Antoni Espanya, ha lamentat les crítiques que s’han desfermat al territori, després de la presentació del pla estatal de protecció del Delta. Espanya ha remarcat que es tracta d’un pla amb més de 600 pàgines, i que sorprèn que alguns partits i la mateixa Taula de Consens del Delta hagen rebutjat, en només 24 hores, un document que haurien d’haver estudiat més a fons, per apreciar les seues bondats.\nEn este sentit, Espanya ha volgut desmentir que el pla supose una retirada descontrolada de la línia de costa. El cap de Costes ha dit que en realitat es proposa la naturalització d’un màxim de 800 hectàrees, per crear una zona d’acomodació del litoral. Segons Espanya, es tracta d’un sistema de seguretat que ha de permetre la preservació de l’activitat agrària, però també gestionar activament el litoral amb la mobilització de sorres.\nA més, Espanya ha matisat que la delimitació de la línia de costa és simplement una actualització, ja que l’última va fer-se fa uns 35 anys. També ha aclarit que el pla és millorable, i que espera que la Taula de Consens puga fer-hi aportacions tècniques. En tot cas, ha reiterat que la primera actuació que es farà serà la gestió activa del litoral, a partir del segon semestre del 2021.\nFinalment, Espanya ha atribuït a l’ambient electoral que la Generalitat haja afirmat que el pla del ministeri de Transició Ecològica és un “atac” al territori. El cap de Costes ha recordat que, un any després del temporal Glòria, el govern català no ha actuat al Delta, tot i que tenia pressupost per a fer-ho.\nTags: Antoni EspanyaCostesdelta de l'ebreDestaquemEspanyaPSCTarragonaTaula de Consens pel DeltaTerres de l'Ebre


El Govern preveu que l'economia catalana creixi un 2,2% el 2019 i un 1,9% el 2020\nPublicat 07/06/2019 12:51CET\nLa taxa d'atur se situar en el 10,2% i el 9,5% en els propers dos anys\nL'economia catalana creixer un 2,2% el 2019 i un 1,9% el 2020, segons les previsions d'evolució del PIB del Govern.\nEl PIB catal registrar un "dinamisme semblant" al de la resta d'Espanya durant els propers dos anys, ha informat en un comunicat aquest divendres la Conselleria de Vicepresidncia i d'Economia i Hisenda.\nL'evolució de l'economia catalana ser superior al conjunt de les economies avanades i de la zona euro, en les quals es preveu un creixement de l'1,8% i l'1,2% el 2019, respectivament.\nEl Govern ha sostingut que les previsions actuals pronostiquen una "estabilització del creixement" de l'economia catalana al voltant del 2%, en línia amb una fase més madura del cicle econmic.\nHa recalcat que aquest escenari macroeconmic "est sotms a riscos externs" orientats a la baixa, com la feblesa del creixement econmic a la zona euro, l'augment del proteccionisme comercial i les incerteses sobre el Brexit.\nEs preveu que la demanda interna "continu impulsant" l'economia catalana en el proper bienni, malgrat que es moderar el creixement del consum de les llars --1,9% el 2019 i 1,6% el 2020--, el consum de les administracions públiques --1,8% i 1,7%--, i el de la formació bruta de capital --3% i 2,9%--.\nL'aportació prevista de la demanda externa continuar sent positiva el 2019 i 2020, encara que registrar un valor "més moderat" amb 0,3 punts els dos anys, i amb un creixement més contingut de les exportacions a l'estranger que el de les importacions.\nLa Conselleria d'Economia ha subratllat que la taxa d'atur "continuar evolucionant a la baixa" i se situar en el 10,2% el 2019 i el 9,5% el 2020.\nHa assenyalat que es preveuen taxes de creixement "més moderades" en la creació de llocs de treball, amb pujades de l'1,8% el 2019 i l'1,1% el 2020, després de tres anys amb taxes superiors al 3%.\nHa exposat que aquesta dinmica en l'ocupació juntament amb un creixement de la població activa al voltant del 0,7% propiciar un "descens continuat" de la taxa d'atur.


Casal Jaume I Vall d'Albaida ACPV: PREMIS JOAN BAPTISTA BASSET\nHui, dimecres 28 d'octubre, el Casal Jaume I de la Vall d’Albaida-ACPV ha fet públics els noms de les persones guardonades amb els Premis J.B. Basset.\nEn aquesta dotzena edició, les persones i l’entitat guardonades amb els XI Premis Joan Baptista Basset són:\nÉs i ha sigut una gran defensora dels drets humans, en general; i dels drets de les persones amb diversitat funcional, en particular. Ha participat i promogut diverses associacions des de les quals ha desenvolupat diverses funcions: PANDIMO, AMO, VICOVAL, MUNTIS... A més, actualment està immersa en la normalització de la vida sexual de les persones amb diversitat funcional, amb la difusió del projecte documental "Yes, we fuck". També està col·laborant en la realització d'un taller de dansa inclusiva a Ontinyent.\nArtista albaidí internacionalment conegut pel seu treball amb el vidre. Viu i treballa a la comarca de la Vall d'Albaida per la qual sent una gran estima i li serveix com a font d'inspiració del seu treball. La manifestació més evident d'aquest fet és la seua implicació en el projecte BIODIVERS com a impulsor de la idea, organitzador i executor del projecte. Part del seu treball forma part de les vidrieres de la Sagrada Família.\nAGRUPACIÓ CONTRA ELS INCENDIS FORESTALS - ACIF DE LA VALL D'ALBAIDA\nPremi Joan Baptista Basset a l'entitat compromesa amb la defensa del territori.\nL'any passat va fer 20 anys de treball amb dos focus d'actuació imprescindibles. D'una banda, l'extinció d'incendis; amb persones voluntàries que prèviament formades entren en acció en col·laboració amb els altres cossos d'extinció. I d'altra banda, treballen des de la prevenció amb la conscienciació de diversos col·lectius; especialment, amb xiquets i xiquetes; impulsant el comportament adequat per tal d'evitar incendis no desitjats. El seu camp d'acció se situa a la comarca de la Vall d'Albaida i les muntanyes limítrofes.\nUna cita indispensable en aquesta festa és l'entrega de la DISTINCIÓ EMPAR GRANELL 2015, que enguany ha estat atorgada al CEIP RAFAEL JUAN VIDAL d'Ontinyent. Aquesta escola va escollir l'arribada de la Flama del Correllengua i el Gegant del Rei Jaume I el passat 7 d'octubre. L'escola va preparar una festa arrelada a les tradcions populars, amb la participació de dansadors i dansadores. Aquesta manera de treballar oberta a la comunitaat i en defensa dels drets lingüístics ha merescut aquesta distinció.\nLa Distinció Empar Granell va nàixer amb una doble dinalitat. D'una banda, recordar la persona d'Empar Granell i Tormos, mestra d'infantil que va dedicar el seu esforç a la defensa de l'ensenyament públic en valencià. Per aquesta tasca va rebre el Premi Joan Baptista Basset el 2007 a la trajectòria en Defensa de la Llengua i la Cultura. D'altra banda, vol reconèixer la tasca d'aquelles persones, entitats i/o centres educatius que participen més activament en la celebració de la data del 9 d'Octubre i el Correllengua de cada edició, fent-lo possible en la seua dimensió més reivindicativa i festiva. Pretén, per tant, premiar la dedicació, la implicació, l'originalitat, el treball al voltat dels objectius del Correllengua, el recolzament per a la viabilitat de l'arribada de la flama, l'ajuda per a la difusió de l'activitat i la participació activa.\nAquests premis s'entregaran a la gala - sopar que tindrà lloc el divendres 13 de novembre al Restaurant el Pansat (Partida Fontanelles, Albaida). El preu del sopar serà de 15€ (12€ per als socis i les sòcies d'ACPV).\nTotes les persones que vulguen assistir hauran de comprar els seus tiquets al Casal Jaume I de la Vall d'Albaida. També poden realitzar les sues reserves telefonant a 962383751 o escrivint a valldalbaida@acpv.cat. La data límit per confirmar l'assistència és el dimecres 11 de novembre.\nEn aquesta edicicó, el guardó serà una escultura de l'artista premitat Josep Sanjuan, qui s'ha oferit desinteressadament a recolzar els Premis d'aquesta manera.\nEl Casal Jaume I, amb col·laboració d'Anmorsígol, ha enregistrat uns vídeos amb unes entrevistes per tal de difondre la tasca de l'entitat i les persones premiades. Vos els deixem a continuació:\nEl Casal Jaume I , amb la col·laboració d’Anmorsígol, ha enregistrat un vídeos amb unes entrevistes per tal de difondre la tasca de l’entitat i les persones premiades.\nEl Casal Jaume I , amb la col·laboració d’Anmorsígol, ha enregistrat un vídeos amb unes entrevistes per tal de difondre la tasca de l’entitat i les persones premiades. En breu podreu veure’ls al blog del Casal:www.casalvalldalbaida.blogspot.com\nTotes les persones que vulguen assistir a la gala-sopar hauran de comprar els seus tiquets al Casal Jaume I de la Vall d’Albaida. També poden realitzar les seus reserves als telèfons 664681591 o 962383751, o avalldalbaida@acpv.cat\nVIII PREMIS JOAN BAPTISTA BASSET


Crespo Colomer mostra el model de fotografia vocacional i amb missatge en la Llotja — Pagina 66, Noticias de Alcoy y de El Comtat\nCrespo Colomer mostra el model de fotografia vocacional i amb missatge en la Llotja\nUn recull de més d'un centenar d'imatges de la seua prolífica obra.\nMés d'un centenar de fotografies de José Crespo Colomer conformen la mostra que es pot veure en la Llotja Sant Jordi dins del cicle expositiu dels mesos de juny i juliol baix el títol 'Josep Crespo Colomer, passió per la fotografia'.\nUna recopilació de 100 imatges, més 10 d'elles de major format dedicades a Venècia, conformen aquesta exposició que ha sigut inaugurada amb la presència de l'autor, l'alcalde Antonio Francés, i del director del cicle expositiu, Antoni Miró, amb les intervencions de José Luis Antequera, Miquel Cruz i del mateix veterà fotògraf.\nCrespo Colomer, president-fundador de l'Agrupació Fotogràfica Alcoiana, guanyador de més de 350 premis en concursos i salons nacionals i locals de fotografia, ha explicat en la seua intervenció que "aquell que fa fotos per a presentar-se a concursos, acaba cansant-se, però aquell que fa fotografies per passió, per plaer, perquè li dona felicitat fer fotografies, mai es cansarà. Les meues fotografies sempre han intentat dir alguna cosa i tot i que fa anys que em vaig retirar del primer plànol, sempre pense quan es pot captar una bona fotografia en un instant determinat".\nEl catàleg de l'exposició té com a preàmbul una sèrie de sonets dins d'un poema dedicat a l'autor pel poeta Joan Valls, mentre que també han escrit d'ell autors com Francesc Bernàcer, Antonio Revert o Rafael Silvestre. Dins de les 110 fotografies triades no falten algunes molt conegudes com les del Castell i l'Enramada nevats o els viatges del tren Alcoi-Gandia, així com una de les seues imatges favorites que porta per títol 'Paradoxa'.\nLes altres dues exposicions són ‘Construccions Humanes, diàleg creatiu de Tere H. Paso i Artur M. Paso’ en el Centre Ovidi Montllor i ‘Esbós de l’Essència, Jaume Pérez’ en el Centre Cultural Mario Silvestre.


El Govern xinès afirma que el 65% dels reproductors MP3 produïts al país té defectes | Consumer\nEl Govern xinès afirma que el 65% dels reproductors MP3 produïts al país té defectes\nÚnicament 11 de les 32 marques examinades superen els estàndards de qualitat mínims\nEl 65% dels reproductors MP3 produïts a Xina presenten defectes de qualitat, segons un estudi donat a conèixer pel Ministeri d’Indústria de la Informació xinès (MII), que es queixa de les fallades que presenten aquests aparells.\nSegons les citades fonts ministerials, només 11 de les 32 marques xineses d’aparells digitals examinades en l’estudi superen els estàndards de qualitat mínims. Entre els defectes més habituals es troben problemes de so o en els carregadors de bateria. La trentena de fabricants examinats produeixen el 60% dels reproductors de MP3 que es venen al país.\nmp3-ca reproductors xinesa


A l'Voltant: Temporada De Dansa 2019 En Cas Serres Eivissa\nA l'Voltant: Temporada de Dansa 2019 a Cas Serres Eivissa\nLa Temporada de Dansa 2019 et proposa gaudir de "A l'Voltant" el diumenge 15 de desembre 2019 a l'auditori de Cas Serres Eivissa\nAquest cap de setmana ve carregadet de cultura, i podem gaudir d'un altre espectacle més dins de la Temporada de Dansa 2019, L'obra "A l'Voltant ", De la Companyia col·lectiu Lamajara.\nAcosta't a l'auditori de centre sociocultural de Cas Serres Eivissa el diumenge 15 de desembre de 2019 a les 20: 30 hores.\nEs tracta d'una obra destinada a un públic major de 16 anys i amb una durada aproximada de 50 Minuts.\nUn bell espectacle que ens parla de amistat, companyonia, convivència i altruisme. Es tracta d'una celebració de l'amistat representada per dos individus similars físicament, però dispars que es mimetitzen davant les experiències comunes, avançant junts, des de l'espontaneïtat de el moviment.\nPots demanar més informació o reservar les entrades trucant de dilluns a divendres de 10 a 15 hores al telèfon +34 680 104 856.


Una investigació de la Universitat d'Alacant revela l'augment de les desigualtats de gènere entre comunitats autònomes espanyoles. Actualitat Universitària\nUna investigació de la Universitat ..tre comunitats autònomes espanyoles\nEn matèria econòmica, analitzant ingressos mitjans anuals per càpita i la taxa d’activitat, s’observa que les desigualtats augmenten sempre desfavorables a les dones\nEn l’estudi participa, entre d’altres, la professora M. Teresa Ruiz Cantero, directora del Grup de Investigació de Salut Pública de la Universitat d’Alacant\nAlacant. Dijous, 28 de juliol de 2016\nL’any 2006, Espanya ocupava una de les millors posicions en el rànquing de l’índex d’equitat de gènere. La Llei d’Igualtat efectiva de dones i homes del 2007 va ser probablement un indicador i un producte d’aquelles condicions d’equitat de gènere, i el seu objectiu era fer efectiu el dret d’igualtat de tracte i oportunitats entre tots dos sexes en eliminar la discriminació de les dones en els àmbits polític, civil, laboral, econòmic, social i cultural. Però, des del 2008, la crisi econòmica i les retallades han acabat minant les bones dades. En aquest marc, un estudi fet pel Grup de Investigació de Salut Pública de la Universitat d’Alacant, publicat per la revista Gaceta Sanitaria, revela l’augment de les desigualtats entre comunitats autònomes espanyoles l’any 2014 respecte del 2006, que desfavoreix encara més les dones.\nFinançat per l’Institut de la Dona, l’estudi analitza l’índex d’equitat de gènere modificat (IEGM), que permet identificar aquelles situacions en què hi ha equitat desfavorable tant en les dones com en els homes, en les 17 comunitats autònomes espanyoles els anys 2006, 2011 i 2014.\nEl treball, que analitza la bretxa de gènere de l’activitat econòmica, educació i apoderament, estableix un rànquing de l’equitat de gènere aconseguida per les comunitats autònomes. Així, permet comprovar que hi ha diferències significatives entre les diferents comunitats i també una divergència temporal, al no evolucionar millor les regions menys equitatives (l’IEGM oscil·la entre -1 i 1, sent 0 l’equitat; el valor negatiu, desfavorable a les dones; i el valor positiu, desfavorable als homes).\nLes desigualtats entre comunitats autònomes són més patents en la dimensió d’apoderament, en la qual s’analitza, entre d’altres aspectes, el percentatge de dones i homes amb càrrecs polítics o llocs directius. S’observa que la bretxa de gènere en apoderament l’any 2014 segueix sent desfavorable a les dones, excepte a les Canàries (0,1053), Múrcia (0,0047) i La Rioja (0,0109). Sobreïx Catalunya, amb alts valors d’inequitat de gènere en la bretxa d’apoderament els anys 2006, 2011 i, sobretot, el 2014.\nLa investigació revela que és la gran bretxa entre homes i dones en càrrecs polítics la que més dibuixa la inequitat de gènere a Espanya. En la majoria de les comunitats autònomes va empitjorar el 2011 i es va dispersar àmpliament el 2014, més que el 2006, i ha persistit el biaix desfavorable a les dones. L’apoderament de les dones es va reduir l’any 2014, per ocupar menys escons parlamentaris i fonamentalment menys conselleries de lliure designació. Des del Grup de Investigació de Salut Pública expliquen que “malgrat la Disposició addicional segona de la Llei d’Igualtat, que al·ludeix a la paritat en les candidatures electorals, els resultats mostren una disminució de les vies de participació política de les dones, i reflecteixen la no acceptació dels governs autònoms i dels partits polítics de polítiques públiques orientades a la construcció de comunitats on tota la ciutadania participe en el disseny del marc i del teixit social”.\nEn matèria d’econòmica, que és la que analitza els ingressos mitjans anuals per càpita i la taxa d’activitat de dones i homes s’observa que les desigualtats entre comunitats autònomes augmenten el 2011 i més el 2014, i sempre desfavorables a les dones. En concret, encara que totes les comunitats autònomes van reduir la bretxa de gènere en aquesta matèria entre els anys 2006 i 2011, sis la van augmentar entre el 2011 i el 2014: Extremadura, Navarra, Múrcia, Castella-la Manxa, La Rioja i el País Basc (-0,0068, -0,0033, -0,0022, -0,0015, -0,0012 i -0,0012, respectivament).\nNomés en educació, la bretxa de gènere és desfavorable per als homes, a causa de la menor taxa de matriculació en estudis universitaris. No obstant això, un fet preocupant és que la bretxa de gènere va disminuir l’any 2014 per la reducció, en dos terços de les comunitats autònomes, de les matriculacions universitàries de les dones.\nL’equitat de gènere és un determinant de les desigualtats en salut, i per fortuna, pràcticament totes les comunitats autònomes tenen una major equitat de gènere el 2014 que el 2006. Però, sens dubte “una de les raons de l’augment de la dispersió de l’equitat de gènere entre comunitats autònomes són les polítiques d’austeritat aplicades de forma diferent segons les comunitats autònomes que subjauen en la reculada de la promoció de la igualtat entre homes i dones”, explica M. Teresa Ruiz Cantero, directora del Grup de Investigació de Salut Pública de la Universitat d’Alacant. “A l’empara de la crisi s’han fet retallades pressupostàries per a les polítiques de gènere, reculades en els marcs normatius i reformes com l’eliminació dels organismes d’igualtat estatal i de les comunitats autònomes”, hi afig.\nLa violència contra les dones gitanes i la millora en l’atenció primària de salut d’aquestes, a debat a la Seu Ciutat d’Alacant


I la Diputació, en el rerefons\n+ Una imatge del ple de constitució de l'actual Diputació. Foto: EL PUNT\nLa Diputació està en el punt de mira dels diferents partits, sobretot dels majoritaris, després que les eleccions municipals del 2003 van significar el trencament de l'eterna majoria absoluta de CiU. El PSC té com a objectiu que considera plenament realista governar a la Diputació, i ERC, que ara hi mana amb CiU, continuar sent clau per a la governabilitat de la institució. ICV espera mantenir el diputat que va aconseguir el 2003, per primer cop en la història de la formació, i, fins i tot, n'aspira a algun més. De converses entre dirigents de CiU, el PSC i ERC ja n'hi ha hagut pel que fa a establir les condicions per a futures aliances, en cas que els resultats de les municipals així ho permetin.\nL'escenari per al maig del 2007 està tan obert com el del maig del 2003, quan les negociacions van estar a punt d'establir aliances entre CiU i el PSC i entre ERC i el PSC. Finalment, es va arribar a l'acord entre CiU i ERC, fórmula que s'ha mantingut fins ara. Dotze diputats de CiU; nou del PSC, cinc d'ERC i un d'ICV componen actualment el ple de la Diputació. Si els resultats es repetissin o fossin semblants, una aliança de les esquerres seria perfectament viable, tot i que és de suposar que CiU farà tots els esforços per mantenir el govern de l'únic gran contrapoder que li queda en el territori gironí després de la pèrdua de la Generalitat. Des d'ERC, no hi ha definició, és a dir, tant els és vàlida una aliança com l'altra, i tot dependrà de les negociacions.\nPerò les negociacions i els moviments per formar govern a la Diputació i, sobretot, per escollir president i vicepresidents, no es produeixen només entre partits oposats, sinó que en el si de CiU també hi ha diferents sectors, els uns a favor que, si la federació hi torna a encapçalar el govern, la presideixi CDC i els altres, a favor que ho faci algú d'UDC. En aquest sentit, per part de CDC, Carles Pàramo, l'actual president, estaria a la graella de sortida, però també Xavier Soy, ara vicepresident, qualsevol altre alcalde (amb majoria absoluta) que s'hi vulgui postular. Si el càrrec anés per Unió –ara mateix, situació força difícil perquè CDC no voldrà perdre una presidència de contrapoder com aquesta–, el més ben situat és Jaume Torramadé, també vicepresident.


A LA MEVA MANERA DE VEURE: ESPANYA UNA ALTRA VEGADA CASTIGADA DE CARA A LA PARET\nESPANYA UNA ALTRA VEGADA CASTIGADA DE CARA A LA PARET\nPROPOSTA DE REFLEXIÓ (dimecres 19 setembre de 2018)\n- Europa no para de renyar Espanya per suspendre en ètica i no controlar el vici de la corrupció. I és que Madrid ha donat la callada per resposta a les onze recomanacions fetes l’any 2013 per part del Consell d’Europa, reiterades en diverses ocasions els darrers temps, per tal de prevenir i arrancar de totes les institucions de l’Estat les males herbes de la corrupció que creixen sense parar i fan lleig. De fet, Espanya és l’únic estat membre de la comunitat europea junt amb Bèlgica – qui ens ho tenia de dir? -, que en cinc anys no ha trobat temps d’implementar cap de les onze recomanacions, raó per la qual el fastiguejat Consell d’Europa s’ha vist obligat a recalcar amb la boca petita però explícitament, que el més calent era a l’aigüera perquè no hi ha voluntat política de treure’s la galvana de sobre i posar-se mans a l’obra. Entre les onze recomanacions m’han cridat l’atenció dues: la que aconsella “que la majoria de jutges siguin escollits per jutges i no per polítics” i la que exigeix “establir un codi de conducta per a diputats i càrrecs públics que previngui els conflictes d’interessos derivats d’acceptar obsequis o atencions financeres”. No s’ha mogut fitxa. Qui sap si perquè ses senyories estan massa ocupades embolicant la troca del conflicte català o estireganyant-se els cabells mútuament per qualsevol ximpleria.\nA la meva manera de veure, doncs, els individus moralment porcs que valent-se d’un càrrec polític, posició social, influència o reputació d’estar per sobre del bé i del mal, es passen de llestos i arramben tot el que poden cap a casa, no tenen excusa ni disculpa. Ja que si es comporten com pòtols és perquè volen, no perquè en tinguin cap necessitat; sinó simplement per pura cobdícia o per disposar de recursos extres que els hi permetin de mantenir un tren de vida que no els hi correspon i dilapidar els diners que a tanta gent costen de guanyar per a no passar gana, en capricis cars i paràsits. Per aquesta sola raó, quan se’ls enxampa se’ls hauria de fer purgar amb escreix la seva dolenteria començant per tornar fins a la darrera engruna el que hagin robat, amb recàrrecs inclosos. Qui es val de la seva posició de privilegi – tothom des del rei cap avall -, per omplir-se les butxaques, no té perdó de cap Déu. Els lladres de coll blanc i corbata que actuen des de dintre mateix de les institucions públiques o privades, quasi sempre estan convençuts que el propi càrrec que ocupen o la rectoria que els aixopluga els hi dona la impunitat suficient per tirar de beta, refiant-se que no seran descoberts perquè ningú gosarà denunciar-los per por a les represàlies. Els lladres d’upa es pensen que són diferents i potser fins i tot millors que els lladregots proletaris i, per desgràcia de la gent honrada més d’un jutge de la vella escola també és de la mateixa opinió i els tracta amb guants de seda procurant que no s’atabalin massa, com si fossin de cotó fluix.\nA alguns països que considerem poc civilitzats mirant-ho des de la perspectiva de la nostra hipòcrita torre de marfil, per escarmentar els lladres els hi amputen la mà. No hem pas d’arribar a aquesta barbaritat pròpia de l’edat mitjana, per suposat, però estaria bé i a més a més potser inclús seria just que apart de la pena de privació de llibertat, més o menys edulcorada segons la “classe social” del delinqüent, sobretot als lladres vip se’ls hi hauria d’amputar la consideració social i tant de patrimoni propi o familiar com calgui per rescabalar les víctimes dels perjudicis, fent-los vomitar fins al darrer glop del botí aconseguit. Qui sap si actuant amb aquesta exemplaritat Europa ja no tindria la sensació que, en segons quins casos, la justícia actua amb màniga ampla; la UE també té pomes podrides però la diferència és que un cop les ha trobades no duren ni un dia al cistell. Aquí, en canvi, amb l’ajuda d’advocats espavilats i massa sovint sense escrúpols, i amb la tolerància imprescindible d’un establishment acostumat a fer-se costat els uns als altres quan van mal dades, els corruptes poden marejar la perdiu anys i panys rient-se del mort i de qui el vetlla esperant que prescriguin les causes, no dimitint de la rectoria en que estan endollats fins que no queda més remei i no tornant ni un euro mentre malgasten una fortuna en recursos, fiances i falsos testimonis. Per tot plegat, Europa castiga Espanya de cara a la paret i massa inversors aposten per fer negocis a aquest país perquè té fama de que aquí és Xauxa; mentre, per desgràcia, els inversos seriosos cada cop s’ho repensen dues vegades. La “marca Espanya” recula una mica, a la reflexió d’ahir en parlava, però el que em preocupa és que arrossega Catalunya en la seva caiguda cap a l’abisme. I això sí que hem d'evitar-ho com sigui.\nPublicat per JOSEP MARIA BERTRAN TEIXIDOR a 16:59