Lògica,ciència i idiomes Per a nadons (3)\nde 0 a 12 meses. (7) de 1 a 3 años (31) de 3 a 5 años (49) de 5 a 8 años (76) de 8 a 12 años (62) En Família (10)\nOceanarium, llibre-museu sobre la...\nOceanarium, llibre-museu sobre la vida marina\nUn llibre il·lustrat per descobrir la vida marina\nFungarium, llibre-museu sobre bolets...\nFungarium, llibre-museu sobre bolets i fongs\nLlibre il·lustrat de bolets i fongs\nHistòria de la vida. Evolució\nDinosaurium, llibre-museu sobre els...\nDinosaurium, llibre-museu sobre els dinosaures\nUn museu del regne dels dinosaures\nHistorium, llibre-museu sobre...\nHistorium, llibre-museu sobre antigues civilitzacions\nLa història a través dels seus objectes\nBotanicum, llibre-museu sobre les...\nBotanicum, llibre-museu sobre les plantes\nUna gran col·lecció de plantes il·lustrades\nCom sona cada petó?\nDescobreix les meravelles del temps!\nIdees per a protegir el planeta\nEl món en gràfics geomètrics\n2 llibres en 1 per a aprendre jugant!\nAprèn les mesures de forma divertida\nPer fi, lliures!\nAnimals engabiats o millor lliures?\nDescobreix el món… Amb l'olfacte!\nUna història infogràfica del món\nEls mocs són veritables herois!\nTransforma les imatges en el que vulguis!\nViatja a l... De 5 fins a 7 anys\nAprèn a ci... De 5 fins a 7 anys\nBon dia a ... De 1 fins a 3 anys\nAprèn a co... De 3 fins a 5 anys\nUn llibre ... De 1 fins a 5 anys\nUn acolori... De 1 fins a 5 anys\nVerd que e... De 1 fins a 5 anys\nCom arribe... De 8 fins a 12 anys\nSolca els ... De 8 fins a 12 anys\nTreu el te... De 10 fins a 99 anys\nUn viatge ... De 10 fins a 99 anys\nUn apassio... De 8 fins a 12 anys


El Nàstic, amb nou entrenador, lluitarà per abandonar la cua de la classificació a Granada\nJuan Carlos Oliva ha substituït Luis César com a tècnic grana, aquesta setmana\nEl nou entrenador ha assegurat que donarà minuts als jugadors que millor assimilin les seves idees tàctiques; i podria donar entrada a Ortiz, Miki i Walker a l'onze inicial\n2 min. Barcelona 12/12/2010 07:00\n“Entrenador nou, victòria segura”. Amb el desig de fer que aquesta dita sigui vàlida, el Nàstic estrena tècnic a Granada, Juan Carlos Oliva, que pren el relleu de Luis César a la banqueta grana per aconseguir que l'equip recuperi el bon joc i les victòries; abandoni l'última posició de la divisió de plata, i surti de la zona de descens el més aviat millor.\nOliva ha deixat clar que, en aquestes primeres jornades, només utilitzarà els homes que assimilin millor les seves idees tàctiques. I és per això que, després de la primera setmana d'entrenament, Ortiz, Miki i Walter podrien ser les grans novetats a l'onze inicial; a més dels sancionats Mingo i Cruz. Qui no hi serà, en canvi, és el porter Rubén Pérez, que està lesionat. Al seu lloc, Moragón debutarà aquest diumenge en partit de lliga.\nL'altra incògnita, més enllà dels onze escollits, és saber si el nou entrenador apostarà per un davanter o dos, com feia Luis César. Tot i que ja ha assegurat que apostarà per les bandes a l'hora d'atacar.\nD'altra banda, el Granada vol aprofitar-se dels problemes tarragonins per sumar una nova victòria a la divisió de plata, un més després. Els andalusos, que no van poder jugar la setmana passada al camp del Tenerife per culpa de la vaga dels controladors aeris, afrontaran el partit amb les baixes del lesionat Lucena i el sancionat Dani Benítez. Al seu lloc, el tècnic Fabricio Rodríguez alinearà a Carlos Calvo i Mensah, respectivament.


Una mirada senzilla en un disseny web adaptatiu i sensible al vostre lloc 2021\nPros i contres de disseny web adaptatius\nDisseny adaptatiu i sensible\nBeneficis de disseny web adaptatius\nDos enfocaments de disseny de llocs web que apareixen a la integraci³ web s³n a primera vista molt similar, i sovint superposen el procs de producci³. Sovint s el cas que un lloc web basat en un disseny web sensible t elements de disseny adaptatiu i viceversa. D'altra banda, aquests dos enfocaments contenen difer¨ncies substancials.\nDisseny sensible s un m¨tode de disseny de p gines web en qu¨ el servidor sempre envia la mateixa p gina, independentment del dispositiu de l'usuari i el disseny de la p gina canvia directament al navegador, utilitzant fulls d'estil en cascada segons la p gina amplada. El resultat s que l'usuari m²bil veu el mateix contingut que en un escriptori o tauleta, i el contingut est adaptat per ser tan f cil com sigui possible.\nDisseny adaptatiu significa optimitzar les p gines per a cada plataforma per separat i aplicar tots els seus avantatges i fer ºs de les oportunitats que ofereix, de manera que en cada dispositiu el disseny ha de complir amb el GUI est ndard de la plataforma. En aquest m¨tode, el servidor envia el dispositiu una p gina web adaptada exactament a la resoluci³ i el tipus de dispositiu, principalment mitjan§ant fulls d'estil en cascada amb unitats relatives, de manera que la p gina s'adapti exactament a la pantalla de l'usuari.\nHi ha fortaleses i debilitats en cadascun d'aquests dos m¨todes, que en molts casos s³n plenament complementaris. Per tant, sovint s possible utilitzar aquests enfocaments, o almenys part d'ells, en un projecte. En el seu enfocament en dispositius, el disseny adaptatiu com a complement a un disseny sensible ofereix a l'integrador web les oportunitats fant stiques per adaptar el lloc web a les necessitats del client i usuari.\nUn producte digital per tenir ¨xit al mercat ha de complir les expectatives dels usuaris finals. Els vostres clients potencials naveguen per la web en diversos dispositius i esperen poder utilitzar-los en qualsevol moment i en qualsevol lloc. Est en el seu inter¨s que el disseny de l'aplicaci³ o el lloc web sempre es veu perfecte, independentment de si el destinatari l'obre al seu tel¨fon intelÂ·ligent, tauleta o port til. El disseny sensible i adaptatiu s³n dos camins diferents que podeu seguir quan creeu el vostre lloc web. Esbrineu quin s el millor per a la vostra empresa?\nEls h bits dels consumidors avui s³n molt diferents dels de la d¨cada de 1990. Solem utilitzar la web principalment en un ordinador, per² ara al voltant del 60% de la poblaci³ utilitza tel¨fons intelÂ·ligents en navegar per Internet. Si voleu garantir una experi¨ncia d'usuari positiva, els llocs web moderns han de mostrar-se igual en una gran pantalla de port tils i pantalles ms petites de dispositius m²bils. Aix² s important no noms visualment, sin³ tamb t¨cnicament i en termes de m rqueting.\nLa tend¨ncia "Mobile First" ha quedat clar en els darrers anys. Google els posa molt ¨mfasi en ell, posicionant llocs web f cils d'usar molt ms al motor de cerca. Si el lloc web funciona correctament en un tel¨fon intelÂ·ligent, tauleta, ordinador d'escriptori o un altre dispositiu, ha de ser dissenyat correctament. Es poden utilitzar dos enfocaments quan es crea llocs web: sensible o adaptatiu.\nCada dissenyador de llocs web hauria de crear-lo de manera que es mostri correctament en qualsevol dispositiu, independentment de la resoluci³ de pantalla. La concordan§a del lloc web a un ordinador o un tel¨fon intelÂ·ligent es pot aconseguir de dues maneres diferents. La primera s l'ºs de disseny sensible, el segon s el disseny web adaptatiu. La principal difer¨ncia es troba en la forma en qu¨ es mostren els elements d'interfcie a la pantalla de l'usuari final de l'objectiu, el rendiment del servei, la velocitat de c rrega. Aquests s³n els factors clau que influeixen en l'experi¨ncia de l'usuari.\nAmb anys d'experi¨ncia en el seu cintur³, YDeveloper est totalment equipat per oferir una gamma de serveis de comer§ electr²nic Premium. Els nostres experts s³n populars per oferir les solucions exactes i aplicacions que optimitzin la vostra operaci³ de negoci sense cap retard. Estudiem i analitzem els requisits de la vostra empresa abans d'oferir-vos qualsevol soluci³. Poseu-vos en contacte amb nosaltres i expliqueu-nos les vostres necessitats. Definitivament us agradar les nostres solucions.\nAprofitar l'oportunitat de Chatbot. Converteix-te en un soci de Ubisend Chatbot i oferir el poder dels chatbots als vostres clients. Diversifiqueu i afegiu valor amb chatbotes de l'etiqueta blanca.


PHP/Instal·lar PHP - Viquillibres\nLlocs web estàtics o dinàmics\nBases del llenguatge\nPrimer programa (Hola Món!)\nParaules claus reservades\nLa programació orientada objecte\nLa llibreria PEAR DB\nLa llibreria AODDB\nLa llibreria DOM\n2 Instal·lació amb la distribució debian\n3.1 Tot en un\n3.2 Instal·lació manual\n3.2.1 Instal·lar PHP\n3.2.2 Instal·lar Apache\n3.2.3 CGI o mòdul ?\n3.2.4 Instal·lar MySQL\nAquesta secció el guiarà en el moment del procés d'instal·lació i de configuració de PHP de divers sistema de paquet.\nInstal·lació amb la distribució debian[modifica]\nPHP potser instal·lat amb totes les declinacions de la distribució Debian (estable, testing, unstable). És prou per això inserir les seves línies preferides en el fitxer /etc/apt/sources.list\nEl que segueix suposa que ja hagi instal·lat el seu servidor WEB (cf manuals per a la instal·lació d'APACHE sota Debian) Llavors, executi en tant que "root" els encàrrecs següents :\napt-get update && apt-get install php4\nUna vegada aquests encàrrecs executats, ha de rearrencar el seu servidor WEB. En el cas d'APACHE allò s'efectua amb l'encàrrec següent :\nSi tot ha passat bé, disposa ara d'un servidor WEB que té la capacitat d'executar guions PHP versió 4.\nTot en un[modifica]\nDels programaris tot-en-un permeten alliberar-se d'una instal·lació pesada i rhédibitoire per al gran principiant. Hi ha diverses opcions:\nEasyphp és un programari tot-en-un reunint un servidor Web, una base de dada i PHP. Easyphp no té vocació a ser instal·lat per a de la producció, però si per al desenvolupament.\nWAMP és del mateix tipus que EasyPHP: Aquest programari instal·la fàcilment un servidor web Apache, una base de dades MySQL i PHP 4 i 5. Té l'avantatge de permetre passar fàcilment de PHP 4 a PHP 5, sense haver de refer una instal·lació o una compilació. Com a EasyPHP, són un entorn de desenvolupament, i no un entorn de producció.\n[www.apachefriends.org/en/xampp.html XAMPP]] és semblant als anteriors, tot i que és capaç de treballar amb llenguatge Perl.\nNecessitarem les últimes versions estables de PHP i Apache, així com de MySQL si considera utilitzar aquesta base de dades (i ho considera, no?).\nApache està disponible sobre el lloc web de the Apache Software Foundation 3.\nPHP es pot descarregar del lloc web oficial de PHP 4. Esculli el fitxer al format ZIP.\nFinalment, trobarà MySQL al lloc www.mysql.com 5.\nUna vegada l'arxiu es descarregada, descomprimeixi-la en l'arrel del seu disc dur i reelegeixi l'informe en 'PHP'. A l'informe PHP, trobarà dos fitxers: php.ini-dist i php.ini-recommended. Copiï php.ini-recommended al seu informe C:\_Windows o C:\_winnt (el nom de l'informe depèn de la versió del seu sistema. reelegeixi'l en php.ini.\nAquest fitxer és el fitxer de configuració que controla les opcions de què disposarà.\nPer instal·lar Apache, double-cliquez sobre el fitxer executable, i segueixi les instruccions d'instal·lació automàtica. Si instal·la Apache sobre un ordinador de desenvolupament, informi el camp "domini" amb el valor localhost. Si instal·la un servidor de producció i disposa d'un nom de domini... És certament un pro i sap què fer (i em pregunto la qual cosa fa allà); a priori, hauria de disposar de les informacions necessàries en relació amb el seu nom de domini, proveïdes pel registrar.\nUna vegada la instal·lació terminada, cal encara indicar a Apache que ha de funcionar conjuntament amb PHP, ja que no sap tractar-los per defecte. Per això, cal modificar les informacions de configuració d'Apache, contingudes al fitxer httpd.conf, que es troba a l'informe|respatller d'instal·lació d'Apache, en el sota-informe conf. p\nCGI o mòdul ?[modifica]\nEs pot configurar Apache per utilitzar PHP com a binari CGI, o com modula. La instal·lació en mòdul ofereix garanties millors en matèria de seguretat, prestacions millors, i certes funcionalitats absents de la instal·lació en CGI. Aquesta instal·lació és tanmateix una mica més difícil (però tranquil·litzat, no tan més que la instal·lació CGI), també ens interessarem en aquesta.\nEn el repertori de PHP, trobi la DLL php5ts.dll, i copiï-la en el repertori d'Apache.\nObri llavors el fitxer httpd.conf. Ja se n'ha parlat abans, es recorda on és, no és ?\nEn aquest fitxer, afegir aquesta línia:\nAddType application/x-httpd-php .php, que permet a Apache saber que l'extensió .php concerneix la utilització del mòdul PHP.\nDesprés, afegeixi aquestes dues línies:\nLoadModule php5_module c:\_php\_php5apache.dll, que encarrega el mòdul PHP5 a l'arrencada del servidor;\nAddModule mod_php5.c, que executa el mòdul.\nGravi el fitxer httpd.conf i tanqui'l. És acabat. Anem ara...\nObtingut de «https://ca.wikibooks.org/w/index.php?title=PHP/Instal·lar_PHP&oldid=39970»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 nov 2014 a les 18:45.


A la caputxina!: Compartir l’omnipotència\nDiu la pregària introductòria de la Missa: “Senyor, mai no manifesteu tant la vostra omnipotència com quan perdoneu i us compadiu”. Per tant, nosaltres mai no manifestem tant la nostra impotència com quan no perdonem ni ens compadim.\nPerò, malgrat tot, en la vida ordinària, la duresa, la rigidesa, el no deixar-se doblegar, el mantenir el punt de vista sense canviar, és vist com una expressió de força i de poder. I, tanmateix, és ben cert que una persona rígida no fa sinó expressar la seva impotència, la seva por, la falta d’un cor eixamplat, serè i segur.\nI això no és simplement un problema personal sinó que té conseqüències que recauen sobre les persones que es relacionen amb mi. Una persona rígida i poruga necessita seguretats que es busquen en l’economia, que és vista com a fi últim i no com un mitjà per crear fraternitat. Això portarà al que denuncia sant Jaume: “El jornal que heu escatimat als qui han segat els vostres camps clama contra vosaltres i el crit dels segadors ha arribat a les orelles del Senyor”.\nLa por i la rigidesa també acaba delimitant i posant tanques i límits. És una personalitat a la qual li calen límits clars de grup, de qui hi pertany i qui no. És el que intenta l’apòstol Joan quan demana a Jesús que comparteixi la seva acció de prohibir guarir a aquell que no pertanyia al grup.\nJesús, però dona una alternativa. Si Déu mostra la seva omnipotència quan perdona i es compadeix, nosaltres participem de la seva omnipotència quan perdonem i ens compadim. I això no és basa certament en una actitud endurida i rígida, certament: “qui no està contra nosaltres, està amb nosaltres”, però tampoc tova ni inconsistent. El que ens demana Jesús, en canvi, és una opció clara i valenta i fa servir un llenguatge fort, que fins ens fa mal a les oïdes: “Si la teva mà et fa caure en pecat, talla-te-la ...i si el teu peu et fa caure en pecat, talla-te’l.”\nLa identitat cristiana, la identitat del cristià, la nostra identitat recolza en Jesús. La meva opció per Jesús és el nucli del meu jo. Per tant, no recolza en el que tinc. El que tinc no sols no m’identifica, sinó que està al servei del que sóc. El que tinc està al servei dels altres. Així doncs, el crit dels meus germans arriba al meu cor com arriba al cor de Déu. Tot el que tinc estarà en relació i al servei de la compassió.\nLa identitat cristiana, la identitat del cristià, la meva identitat recolza en Jesús. És Jesús. Per això no es defineix des de les fronteres, sinó des del centre. La meva identitat no es defineix contra ningú, sinó a favor del Crist. El centre és Crist i a partir d’aquí s’eixampla en cercles concèntrics acollint tothom: “qui no està contra nosaltres està amb nosaltres”.\nLa lucidesa de la fe ens fa veure el mal que necessita perdó, i l’immens vel de sofriment que cobreix la terra que necessita la compassió activa i desinteressada. I per això la urgència de no quedar-se amb els braços creuats i honestament conscients de la nostra petitesa i pecat demanar l’ajuda de l’Únic que tot ho pot i sense el qual cauríem en la por i la rigidesa, “en el plor i el cruixir de dents”. Sense el qual no podem ni compadir ni perdonar. La relació amb Ell és la nostra identitat.\nPublicat per fra Jacint Duran a 9:51\nGemecs (Dimarts 30)\nCaptaires d’afecte (Diumenge 30)\nImpulsos naturals i espirituals (Dissabte 29)\nAtents a les travetes del pecat (Divendres 29)\nOFERIU-LI TOT EL QUE SOU\nLa prova d’un baptisme (Dijous 29)\nNo deixeu regnar el pecat (Dimecres 29)\nTots els dies són sants i bons (Dimarts 29)\nEl cel és mut\nÉS ARRISCAT CONVIDAR JESÚS\nAPRENENT A PREGAR\nTrident caputxí (Sant Francesc 2015)


Mónica Oltra dimiteix del Govern i les Corts valencianes després de la seua imputació per encobrir els abusos sexuals del seu ex marit | Primavera Valenciana\nLa vicepresidenta de la Generalitat i líder de Compromís, Mónica Oltra, ha decidit fer un pas al costat i presentar la seua dimissió «per a no comprometre el projecte de canvi iniciat en 2015», quatre dies després d’anunciar que no pensava renunciar després de ser imputada per encobrir presumptament els abusos sexuals del seu ex marit a una menor tutelada. Així ho ha comunicat aquest dimarts en la reunió de l’executiva de Compromís, a la qual en principi no anava a acudir. Es va del Govern i de les Corts valencianes.\nLes pressions des que el dijous es va saber que el Tribunal Superior de Justícia valencià la citava a declarar per al 6 de juliol han sigut constants, començant per les del president de la Generalitat, Ximo Puig, que aquest dilluns instava a prendre una decisió «més prompte que tard», donant de termini aquesta setmana.\n«Aquesta història passarà a la història de la infàmia política jurídica i mediàtica d’aquest país», ha assegurat Oltra. «Guanyen els dolents. Vull evitar que algú pense que no és possible fer polítiques d’esquerres i plantar-li cara a la corrupció. Ens estan fulminant un a un amb denúncies falses. El dia que vulguen reaccionar, els hauran fulminat a vostés. Em vaig amb la cara alta però amb les dents atapeïdes», ha afegit.\nLa ja ex vicepresidenta del Govern valencià ha afirmat que haguera esperat «el suport de Puig, però sabia que no hi havia probabilitats. Fa temps que no espere res», ha conclòs. De fet, durant la seua intervenció, ha sigut molt crítica amb el seu soci de govern: «No li donaré al PSOE la coartada perquè tire avant les polítiques d’esquerres».\n«Si tiren a Compromís del Govern no serà per mi», ha insistit Oltra, que perdrà la seua condició d’aforada i, per tant, la causa haurà de tornar al jutjat d’instrucció. El seu partit havia amenaçat amb trencar el pacte de govern si Puig la destituïa unilateralment.\nLa relació entre tots dos mandataris estava ja trencada. «El president no m’ha anomenat», ha revelat Oltra, qui ha assegurat que només va parlar amb Puig de la seua hipotètica destitució en 2019, quan el president va plantejar l’avançament electoral en contra del criteri de Compromís. Oltra li va advertir llavors que, en la pràctica, l’acabava de cessar de manera unilateral.\nAquella decisió de Puig ha marcat la tibant relació entre tots dos socis en aquesta segona legislatura del *Botànic que, a menys d’un any de les eleccions autonòmiques, viu el seu moment intern més complicat. Oltra, que ha carregat també contra l'»ecosistema» mediàtic i jurídic, es va deixant en l’aire el seu futur polític en cas d’una hipotètica absolució: «No serà una decisió meua».


Uns 40 empleats d'Eulen agafen la baixa mentre el caos segueix al Prat - Empordà\nLa Guàrdia Civil podria fer-se amb el control dels punts de seguretat si no es resol el conflicte. El comitè de vaga creu que l'assemblea dels treballadors d'avui no acceptarà l'increment salarial\nAglomeració de passatgers en una de les terminals del Prat. efe\nUn total de 40 treballadors d'Eulen a l'Aeroport de Barcelona-el Prat van agafar ahir la baixa mèdica, unes absències que neutralitzarien el reforç de 60 efectius que la companyia va destinar per minimitzar les cues dels últims dies.\nEncara que fonts coneixedores del conflicte al Prat van quantificar en una quarantena els treballadors que estan de baixa, l'empresa Eulen es va limitar a confirmar que hi ha «un nombre important» de treballadors en aquesta situació. La plantilla, d'uns 360 treballadors, es troba immersa en un conflicte laboral amb l'empresa, a qui reclama una pujada salarial de fins a 350 euros per treballador, a més d'un reforç de personal.\nDesprés de quatre sessions maratonianes de mediació amb la Generalitat, Eulen va acceptar la proposta del Govern català, que consisteix a pujar fins a 200 els sous i sumar un cinquè vigilant a cada filtre de seguretat.\nAvui, l'assemblea de treballadors ha de decidir si s'adhereix o no a aquesta proposta, però mentre segueixen les cues en les dues terminals del Prat. Ahir hi va haver dues noves puntes, a primera hora i a mig matí, en què els passatgers van haver d'esperar fins a una hora per passar l'arc de seguretat.\nAquesta situació i la cronificació de les cues en les mateixes franges horàries independentment de si hi ha una convocatòria oficial de vaga o no –avui no n'hi havia– està indignant molts passatgers. La nova convocatòria oficial de vaga és divendres que ve dia 11, quan hi ha programades quatre aturades parcials d'una hora, i a partir de dilluns la plantilla amenaça de fer vaga indefinida les 24 hores.\nEulen va guanyar el concurs d'Aena per gestionar els controls de seguretat, que són els primers filtres que troben els passatgers en arribar abans d'accedir a la zona d'embarcament, amb una dotació de més de 23 milions d'euros, i aquest estiu va rebre 450.000 euros extra per garantir el servei en la campanya d'estiu.\nParal·lelament, Aena no descarta que la Guàrdia Civil es pugui fer càrrec dels controls de seguretat almenys fins que es resolgui el conflicte a l'aeroport.\nEl comitè de vaga d'Eulen creu que l'assemblea de treballadors del proper dijous no acceptarà l'increment salarial de 200 euros que planteja la direcció de la companyia responsable del control de seguretat a l'Aeroport del Prat. Segons ha explicat l'assessor del comitè de vaga, Juan Carlos Giménez, alguns empleats ja han manifestat el seu desacord perquè consideren que el plus que la direcció preveu és «insuficient» i està lluny dels 350 euros que la plantilla exigia.\nGiménez va fer aquestes declaracions a la seu del departament de Treball on s'ha reunit amb Enric Vinaixa, director general de Relacions Laborals de la Generalitat, per supervisar el document que s'ha fet arribar a Aena i que ha de garantir el compromís de l'operador aeroportuari de mantenir les condicions pactades de cara a futures licitacions.


Acolitats a candidats al diaconat - Arquebisbat de Barcelona\nAcolitats a candidats al diaconat\nLa parròquia de Santa Maria de la Bonanova fou el marc on, el divendres 18 de novembre a les 20 h. el Sr. Cardenal Arquebisbe, Dr. Lluís Martínez Sistach, conferí l’acolitat als srs. Jordi Lloret, Ramon Ollé i Ángel Zambrana, tots ells candidats al diaconat permanent. En la seva homilia el Sr. Cardenal els va [...]\n21 Novembre, 2011 -\nLa parròquia de Santa Maria de la Bonanova fou el marc on, el divendres 18 de novembre a les 20 h. el Sr. Cardenal Arquebisbe, Dr. Lluís Martínez Sistach, conferí l’acolitat als srs. Jordi Lloret, Ramon Ollé i Ángel Zambrana, tots ells candidats al diaconat permanent.\nEn la seva homilia el Sr. Cardenal els va agrair, a ells, i a les seves esposes i famílies, el seu esforç, dedicació i obertura al a crida de Déu i els recordà la missió de, un cop, si Déu vol ordenats, ser imatge de Crist que sempre va servir al a voluntat de Déu Pare. Amb el Sr. Cardenal concelebraren entre altres, Mn. Carles Sauró, rector de la Bonanova, i Mn. Josep Serra, de la comissió diocesana per al Diaconat Permanent i els Ministeris Laïcals.


Bambolla - Levante-EMV\n16·11·20 | 15:19\nUna «bambolla» és una porció d'aire envoltat d'un tel d'aigua. En valencià és molt habitual usar esta paraula en diminutiu. Potser perquè les bambolles tenen un component lúdic i exercixen una atracció fascinant als xiquets. Isa Tròlec (l'«alter ego» literari del doctor Joan Baptista Mengual), en la seua novel·la «Mari Catúfols», relatava així els seus records (ni que fora projectats a través del seu entranyable personatge): «El carrer, ple de bambolletes, feia olor d'humitat, que tant m'agradava, i pareixia com si haguera passat la pigota borda».\nEn altres territoris del domini lingüístic —nord enllà— es fa servir la forma «bombolla», i encara tenim en algunes comarques la variant «bimbolla». Siga com siga, totes estes formes provenen del llatí vulgar «bulbulla», formada com una reduplicació expressiva del radical de «bullire», 'bullir, bollir', amb dissimilació (que així és com es diu en la terminologia lingüística al canvi de consonant que es fa per a evitar un so repetit en síl·labes contigües) de la primera «l» en «n».\nEn l'àmbit econòmic, la paraula «bambolla» s'ha utilitzat per a referir-se a un procés de fortes pujades del preu d'un actiu, generalment de caràcter especulatiu. Recorden el cas de la «bambolla immobiliària». I, ara, en temps de pandèmia, esta paraula ha adquirit un nou significat per a referir-se a un grup de persones que es relacionen entre si en un espai de confiança i seguretat.


About: Al-Mustànsir (fatimita)\nAbu-Tamim Muadh ibn adh-Dhàhir al-Mustànsir bi-L·lah, més conegut pel seu làqab al-Mustànsir —en àrab أبو تميم معاذ بن الظاهر المستنصر بالله, Abū Tamīm Muʿād ibn aẓ-Ẓāhir al-Mustanṣir bi-Llāh— (2 de juliol de 1029 - el Caire 10 de gener de 1094), fou califa fatimita al Caire (1036-1094). Era fill del califa Abu-l-Hàssan Alí ibn al-Hàkim adh-Dhàhir li-izaz-din-Al·lah al que va succeir a la seva mort el 13 de juny de 1036 quan tenia quasi 7 anys. El seu regnat fou el més llarg d'un sobirà musulmà. El poder va restar en la seva infancia en mans del visir del pare Abu-l-Qàssim Alí ibn Àhmad al-Jarjaraí. (ca)\nAbu-Tamim Muadh ibn adh-Dhàhir al-Mustànsir bi-L·lah, més conegut pel seu làqab al-Mustànsir —en àrab أبو تميم معاذ بن الظاهر المستنصر بالله, Abū Tamīm Muʿād ibn aẓ-Ẓāhir al-Mustanṣir bi-Llāh— (2 de juliol de 1029 - el Caire 10 de gener de 1094), fou califa fatimita al Caire (1036-1094). (ca)\nAl-Mustànsir (fatimita) (ca)


La Cotorra de la Vall: Dissabte visita al jaciment de Bolomor amb la recreacio d'una nit en un campament neandertal.\nDissabte visita al jaciment de Bolomor amb la recreacio d'una nit en un campament neandertal.\nDemà dissabte, i dins de les visites organitzades al jaciment paleolític de Bolomor, hi ha l'activitat "Una nit en un campament neandertal" en allò que és una recreació "recreació tècnica" i realista elaborada per l'equip d'investigació, que ens aproximarà d'una manera fiable a com va haver de ser un campament neandertal i la seua organització al voltant del foc. A les 21 hores hi ha una versió en valencià i a les 22'30 la versió en castellà.\nÉs la primera vegada que es planteja un projecte d'aquestes característiques amb interacció de llum, sons i escenes en viu, al mateix i excepcional lloc on van esdevenir fa 250,000 anys, una escena quotidiana de la vida al remot Paleolític.\nLa recreació escollida en la nit de hui fa referència als avatars de la migració d'un grup neandertal, que des de terres de l'interior, menys propicies per a la subsistència, es desplaça al llarg de setmanes cap al litoral mediterrani i a la Valldigna. Una vegada ací el seu territori abraçava les fèrtils terres entre les riberes del riu Xúquer i el Serpis amb el seu campament residencial a la Cova del Bolomor.\nEl minuciós treball d'una generació d'arqueòlegs durant quasi 30 anys d'excavacions a la Cova del Bolomor, ha permès recuperar innombrables vestigis que es remunten a l'origen humà més remot a les nostres terres. A aquesta cova, van ser dipositats durant milers d'anys ossos d'animals i eines de pedra, fruit de les activitats que els grups humans realitzaven al costat del foc. L'estudi d'aquestes troballes ens ha permès conèixer com caçaven, quins territoris recorrien, com fabricaven les seues eines i, en definitiva, com vivien, cosa que es pretén informar amb aquestes visites guiades.\nEntrades 10 euros. Es recomana portar calçat còmode i aigua. Places limitades. Informació i reserves: 645 977 022; e-mail: visitas@bolomor.com; Oficina de turisme de Tavernes de la Valldigna 96 288 52 64.


UMH - Programa de Doctorat en Estudis Històrics i Socials sobre Ciència, Medicina i Comunicació Científica\nNosaltres: Programa de Doctorat en Estudis Històrics i Socials sobre Ciència, Medicina i Comunicació Científica\nEl programa de doctorat interuniversitari en "Estudis històrics i socials sobre ciència, medicina i comunicació científica" és conseqüència de tres dècades de col·laboració docent i investigadora entre les Universitats de València, Alacant i Miguel Hernández.\nL'objectiu general d'aquest programa de doctorat és configurar un espai acadèmic multidisciplinari entorn dels Estudis Socials sobre la Ciència (coneguts com Science Studies en les universitats anglosaxones i nord-americanes), que inclouen la filosofia i la sociologia de la ciència, la història de la medicina i de la ciència, els llenguatges d'especialitat, la documentació i la informació científiques, i la comunicació i la divulgació de la ciència. El programa s'articula entorn d'un conjunt de matèries que aspiren a aportar una anàlisi àmplia, plural i integrador de les dimensions històriques, socials, culturals, lingüístiques, comunicatives i cognitives de la medicina, la ciència i la tecnologia, dels seus productes i els seus continguts.\n1. Estudis històrics i socials sobre la ciència, la medicina i la tecnologia. Inclou l'estudi de les idees i les pràctiques científiques, les institucions, els actors i col·lectius científics, els artefactes, les demandes i els usos socials, la cultura visual i material, i la popularització de la ciència, la medicina i la tecnologia; en definitiva, la contribució de la ciència i la tecnologia a la societat i la cultura de cada moment històric. Comprén totes les àrees de la ciència, la medicina i la tecnologia.\n2. Museologia científica i mèdica, patrimoni material de la ciència i la medicina. Representació social de la ciència, la medicina i la tecnologia a través dels museus, els jardins botànics i les exposicions regionals i universals. Estudi dels instruments i aparells, així com de les caixes negres que tanquen la capacitat d'anàlisi de la naturalesa i els éssers vius. Representació de la ciència a través de la seua cultura i el seu patrimoni material, com a agents generadors de coneixement i acció. Estudi de la producció i de l'ús d'instruments científics, els fabricants d'instruments, els usos de l'experiment, reproducibilitat i replicació d'experiments, creació d'escales, sistemes de mesura i estàndards. Les interaccions entre ciència i medicina a través de la seua cultura material: la circulació d'instruments entre el laboratori i l'hospital. Representació de la ciència a través del seu patrimoni material. La circulació dels instruments en la societat. Els usos pedagògics del patrimoni científic. Les col·leccions d'instruments: conservació, gestió i restauració. Disseny d'exposicions sobre ciència, medicina i tecnologia.\n3. Comunicació científica, circulació del coneixement i periodisme científic i metge. Processos de gènesis i transferència del coneixement, la seua circulació des dels centres de producció (universitats, acadèmies, indústries, hospitals, laboratoris) entre especialistes i cap a les perifèries i entre experts i profans, l'apropiació del coneixement, la seua circulació social i la seua influència en els hàbits de la població. Anàlisi de les retòriques de legitimació i la seua representació a través dels mitjans de comunicació (premsa, ràdio, audiovisuals), però també de les formes tradicionals: anuncis, propaganda, congressos, conferències, xarrades, o reunions socials. Dos importants focus d'atenció són, d'una banda, l'educació per a la salut dirigida a la població a través de les lluites i campanyes sanitàries i, en segon terme, l'educació científica, així com l'ús dels llibres de text i dels mitjans materials d'ensenyament (laboratoris i instruments pedagògics, així com representacions gràfiques).\n4. Anàlisi documental i de xarxes socials de ciència, la medicina i la tecnologia. Estudi de les xarxes d'informació i comunicació, dels grups de poder científic, dels col·legis invisibles, dels centres de producció i consum, etc. a través dels instruments i models que aporta la documentació científica i les tècniques d'anàlisi social de la informació.\nD'acord amb el criteri i la decisió adoptada per la Comissió Acadèmica de Doctorat: a) Els estudiants admesos que estiguen en possessió d'un títol de màster universitari en l'àrea dels estudis històrics o de ciències de la informació i la comunicació hauran de cursar un mòdul complementari del màster d'història de la ciència i comunicació científica impartit per les mateixes institucions que imparteixen aquest programa de doctorat. a.1. Els estudiants amb màster en l'àrea dels estudis històrics cursaran "Introducció a la Comunicació Científica" (9 ECTS) a.2. Els estudiants amb màster en ciències de la informació i la comunicació cursaran "Introducció a la Història de la Ciència" (9 ECTS) b) Els estudiants que estiguen en possessió d'un altre títol de màster o estudis de postgrau aliens a la història de la ciència i la comunicació científica hauran de cursar els dos mòduls complementaris: "Introducció a la Història de la Ciència" (9 ECTS) i "Introducció a la Comunicació Científica" (9 ECTS). Aquests mòduls es descriuen en l'apartat "Complements de Formació"\n2. Criteris de valoració de mèrits El principal criteri de valoració serà l'expedient acadèmic: - Les qualificacions obtingudes en els estudis de postgrau (50%). - La nota mitjana de l'expedient acadèmic (25%) en els estudis de grau - Les beques de col·laboració, cursos, participació en reunions científiques relacionades amb la història de la ciència i la comunicació científica (25%)\nPer a accedir a estudis de Doctorat no és necessària la prèvia homologació d'un títol d'educació superior estranger pel Ministeri d'Educació espanyol. L'acceptació en un doctorat no implica, en cap cas, l'homologació del títol previ, ni el seu reconeixement a efectes diferents que els de cursar el període d'investigació de doctorat. Amb caràcter general, els títols i certificats estrangers hauran de complir obligatòriament amb tres requisits específics (oficial, legalitzat i traduït), seguint les següents indicacions: En el cas d'estudiants amb títol no homologat expedit per una institució d'educació superior aliena a l'EEES (*) es requerirà, addicionalment, l'obtenció de la resolució d'accés favorable del Rector de la Universitat de València. Per a obtindre-la, l'interessat haurà d'abonar els drets corresponents. La tramitació de la sol·licitud d'admissió no s'iniciarà fins que no es tinga constància del pagament, que s'haurà d'adjuntar amb la resta de la documentació requerida. (*) Països participants de l'Espai Europeu d'Educació Superior (EEES): Albània, Alemanya, Andorra, Armènia, Àustria, Azerbaijan, Bèlgica, Bòsnia Hercegovina, Bulgària, Croàcia, Xipre, República Txeca, Dinamarca, Estònia, Eslovàquia, Eslovènia, Espanya, Finlàndia, França, Geòrgia, Grècia, Holanda, Hongria, Irlanda, Islàndia, Itàlia, Letònia, Liechtenstein, Luxemburg, Macedònia, Malta, Moldàvia, Montenegro, Noruega, Polònia, Portugal, Regne Unit, Romania, Rússia, Sèrbia, Suècia, Suïssa, Turquia, Ucraïna, Estigueu o Ciutat del Vaticà\nCurs de redacció de treballs científics. Formació transversal impartida en col·laboració amb les escoles de doctorat de les universitats implicades en el programa i els serveis de divulgació científica de les universitats.\nSeminari d'Estudis històrics i socials sobre ciència, medicina i comunicació científica. Detall i planificació: Els seminaris de doctorat seran impartits amb una periodicitat mensual per especialistes espanyols i estrangers de reconegut prestigi. Els seminaris consistiran en nou sessions amb lectura prèvia d'un text sobre el tema del seminari, presentació del ponent i del tema d'investigació, desenvolupament de la ponència i discussió posterior.\nJornada de doctorands : Presentació i defensa d'un projecte d'investigació. Detall: Els estudiants presentaran un projecte d'investigació i el sotmetran a debat. S'organitzaran diverses sessions. Durant 30 minuts el doctorand presentarà el seu projecte i durant altres 30 minuts tindrà lloc un debat amb la participació dels professors del programa i la resta d'estudiants de doctorat\nTaller d'investigació. Detall: Jornada d'investigació organitzada cada any per un dels grups d'investigació del programa entorn d'una proposta historiogràfica àmplia que permeta als doctorands presentar comunicacions individuals o conjuntes.\nEstada d'investigació. Detall: L'estudiant desenvoluparà la seua activitat investigadora en biblioteques, arxius, museus, observatoris de l'activitat científica, centres d'investigació o divulgació científica. Aquesta activitat aporta contacte amb les fonts històriques intel·lectuals i materials i amb els escenaris de la comunicació de la ciència present i del passat. Forma part essencial del treball de recerca de la tesi doctoral.\nMòduls complementaris: "Introducció a la Comunicació Científica" 9 ECTS Continguts: Conceptes de comunicació científica, comunicació social de la ciència, divulgació científica i periodisme científic. Història de la comunicació científica. Objectius i funcions de la comunicació social de la ciència. Models de divulgació científica. Periodisme científic: gèneres, formats i estils. Retòrica de la ciència. Percepció social de la ciència. Participació pública de la ciència. Producció, circulació i consum de la informació científica.\n"Introducció a la Història de la Ciència" 9 ECTS Continguts: Introducció a la història de la ciència, la medicina i la tecnologia. Els orígens de la ciència. La ciència i la medicina a Grècia i Roma. L'Edat mitjana. La revolució científica (Segles XVI-XVII). La medicina en els segles XVI i XVII. Ciència i Il·lustració. Ciència, medicina i tecnologia en el segle XIX. Les tecnociències del segle XX. La biomedicina i la salut pública en el segle XX.\nCA01 - Desembolicar-se en contextos en els quals hi ha poca informació específica. CA02 - Trobar les preguntes claus que cal respondre per a resoldre un problema complex. CA03 - Dissenyar, crear, desenvolupar i emprendre projectes nous i innovadors en el seu àmbit de coneixement. CA04 - Treballar tant en equip com de manera autònoma en un context internacional o multidisciplinari. CA05 - Integrar coneixements, enfrontar-se a la complexitat i formular judicis amb informació limitada. CA06 - La crítica i defensa intel·lectual de solucions\nCC2 - Resoldre les tasques relacionades amb la gestió, inventariat i conservació del patrimoni científic CC3 - Manejar les fonts d'informació més importants en història de la ciència i comunicació científica.


La cobla es mantingué fins al 1936, tenint un paper important en la revitalització de la sardana a Catalunya des del seu primer concert a Barcelona el 1894. Enric Morera sempre volgué que fos aquesta cobla qui estrenés les seves sardanes. El 1902, la Principal participà en el concurs de cobles de Barcelona i hi guanyà el primer premi, ex aequo amb la Principal de la Bisbal. El 29 de juny de 1907 guanyà el Concurs de Cobles Empordaneses de Barcelona, al Palau de les Belles Arts, formant part del jurat els reconeguts músics Antoni Nicolau, Lluís Millet, Enric Granados i Francesc Pujol. L'any 1914, l'Orfeó Català féu un memorable viatge a París i a Londres emportant-se La Principal de Peralada perquè acompanyés els seus cants, amb Josep Serra com a director, obtenint un gran èxit.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cobla_La_Principal_de_Peralada&oldid=22254865»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 nov 2019 a les 17:06.


Hotel Marcantonio Giugliano in Campania Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Madonna Del Pantano Nord, 11/1, Giugliano in Campania, Giugliano in Campania, Itàlia, 80014 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Marcantonio\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Marina di Varcaturo, no busqui més enllà de Hotel Marcantonio. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Marina di Varcaturo. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcacotxes, aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Bany, sauna, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Hotel Marcantonio és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Marina di Varcaturo.


Escoleta El Trenet Cooperativa Valenciana: de desembre 2014\nConcert de nadales\nAhir va ser un dia ple de sorpreses! Al matí vam celebrar que quasi ens havia tocat la Grossa (tots aquells que tingueu paperetes, podeu passar ja per l’administració del carrer d’Àngel Guimerà, 42, a arreplegar el premi) i, a la vesprada, l’alegria va ser encara més grossa quan, en alçar-nos de la migdiada, ens esperaven els pares i les mares de la classe dels elefants i de les elefantes, i dels galls i de les gallines, amb qui, al ritme del fum, fum, fum; el Trenet va fer parada a l’estació de Nadal i, des d’avui, ja fa via per l’Escoleta de Nadal, com sempre, amb molta “imaginacció”!\nQue passeu bones festes, treneteres i treneters!\nPosted by Escoleta El Trenet Cooperativa Valenciana a de desembre 23, 2014 Cap comentari:\nTenim nou CD!\nTreneters i treneteres, per a acabar una setmana rodona, ens fa molt de goig anunciar-vos que ja ens ha arribat el nou disc de l’Escoleta, “Xiquets i xiquetes del Trenet”, on trobareu les cançons de les classes cantades pels Xiquismiquis, els mestres i els xiquets del curs 2013/2014.\nAquest cd (i tantes altres coses!) li’l devem a Anna i Andreu, que ens van deixar bocabadats fa tres anys quan van compondre, per al primer aniversari del seu fill Miquel a l’Escoleta, els primers compassos de la que seria la primera cançó del grup que acabarien formant: Xiquismiquis.\nDes d’aleshores, no han deixat de sorprendre’ns fins avui, que, emocionats, hem escoltat les cançons amb què, amb tanta tendresa, alegria i il•lusió, li han posat la banda sonora al nostre dia a dia a l’Escoleta.\nTot i que ja fa molt de temps que les paraules d’agraïment se’ns han quedat curtes, una vegada més, gràcies, gràcies i més gràcies, Xiquismiquis!\nPodeu passar-vos per l’Escoleta i endur-vos el nou disc i també el cd “Trenta-trens”, que vam enregistrar el 2009 en motiu del nostre 30é aniversari i que conté les cançons de totes les estacions del calendari treneter.\nAcí vos deixem un parell de cançons perquè en feu un tast:\nPosted by Escoleta El Trenet Cooperativa Valenciana a de desembre 19, 2014 Cap comentari:\nJa està ací Flautirorí!\nAquesta vesprada, les previsions meteorològiques s'han complit amb escreix, i és que no ha parat de caure la neu a flocs de rialles, sorpreses i jocs damunt i sota el mantell blanc que ha cobert avui l'Escoleta. Mentre uns ens hi rebolcàvem, altres ens la llançàvem, jugàvem a posar-nos la damunt del cap, a amagar-nos-hi, a fer-hi volantins, a amuntonar-la o a transportar-la amunt i avall per les muntanyes, des d'on hi havia qui s'ho mirava des de la llunyania, i des d'on, per fi, hem vist arribar el mag Flautirorí!\nPosted by Escoleta El Trenet Cooperativa Valenciana a de desembre 18, 2014 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Pata-xula i la resta de companys de viatge\nAbrigueu-vos, que demà s'espera neu, molta neu!\nAmb l'arribada del fred, el flautí de Flautirorí anuncia la primera parada del Trenet, a la qual arribarem coberts dels primers records del viatge i ens portarà el millor regal, poder continuar gaudint-lo dia a dia amb tots vosaltres.\nFins demà, treneteres i treneters! I abrigueu-vos, que demà s'espera neu, molta neu, però no patiu, que amb la neu del Trenet no tindreu ni un calfred! I, en acabant, alegra't, panxeta, que Nadal ja ve, i menjarem torrons i, amb el flautí, cantarem tot de cançons!\nPosted by Escoleta El Trenet Cooperativa Valenciana a de desembre 17, 2014 Cap comentari:\nL'hivern a la classe dels gatets i les gatetes\nAmb els darrers bufits de la Bruixa de la Morera, ens hem quedat ben gelats, però els gatets i les gatetes, els més xicotets de l'Escoleta, ja estem preparats per a gaudir de la màgia de l'hivern al ritme del flautí de Flautirorí, amb qui veurem caure a flocs les últimes sorpreses de l'any: https://www.youtube.com/watch?v=by74vnU5FuU\nPosted by Escoleta El Trenet Cooperativa Valenciana a de desembre 15, 2014 Cap comentari:\nAdéu, Bruixa de la Morera!\nD'un conte va prendre vida...\nuna bruixa que va deixar la nostra morera ben esquifida.\nA l'Escola Gavina vam anar a buscar-ne les fulles\namb els nostres cabassets i, carregats d'emocions, descobriments i sorpreses compartides...\nvam gaudir del matí amb un fum de nous amics i amigues.\nPerò ara que ja ha vingut el fred...\nde la Bruixa de la Morera ens acomiadem fins l'any que ve.\nTot just s'ha enlairat avui la bruixa pel cel de la ciutat,\nperò ja hi ha qui diu que ha sentit de bon matí...\nel flautí de Flautirorí!\nAcí vos deixem els nous ritmes del Trenet per a combatre els calfreds ballant la cançó del nostre proper convidat, Flautirorí, el patge dels Reis Mags: https://www.youtube.com/watch?v=by74vnU5FuU\nBon cap de setmana, treneteres i treneters, i fins dilluns!\nPosted by Escoleta El Trenet Cooperativa Valenciana a de desembre 12, 2014 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Educació lenta, Eixides, Experimentació, Festes, Joc, Pata-xula i la resta de companys de viatge\nPugem a l'Arctic Sunrise de Greenpeace\nAvui hem baixat del Trenet per a pujar a un vaixell, l’Arctic Sunrise, de l’ONG Greenpeace Comunitat Valenciana, als activistes de la qual hem volgut donar tot el nostre suport amb la visita que hem fet aquest matí amb els pares i les mares, que ens han acompanyat a conéixer la seua tasca i un dels seus vaixells emblema, damunt del qual els xiquets i les xiquetes ho han passat d’allò més bé escorcollant-ne cada racó.\nPosted by Escoleta El Trenet Cooperativa Valenciana a de desembre 10, 2014 Cap comentari:\nEl Trenet en la premsa\nAl llarg dels 37 anys dalt del Trenet, s'han fet ressó dels nostres viatges alguns diaris i revistes valencians i estatals, així com revistes d'educació de tot el nostre àmbit lingüístic, i també companys, amics i pares, als quals volem agrair-los de tot cor que ens hagen fet un lloquet des d'on hem pogut compartir algunes de les experiències que vivim dia a dia a l'Escoleta.\nFelip Pinazo: "Una escoleta mayor de edad", El País (1999)\nUrbano García: "Educando", Cartellera Túria, núm. 2415 (20/5/2012)\nFeu clic ací per a llegir tot l'article.\nArticle del Levante-EMV (2009) en motiu dels 30 anys del Trenet\n"El Trenet celebra els seus 20 anys de centre infantil en valencià",\nrevista Vida Cooperativa (1999)\nRafael Montaner: "La mocaorà de l'escoleta El Trenet de Patraix", Levante-EMV (2009)\nPodeu llegir l'article sencer fent clic ací.\nMiriam de Castro: "Educar a vista de caracol", Blog Aïnes (2016)\nJosep Lluís González Messeguer: Memòria viva de "Les Escoletes" de València, Allioli-Quaderns de l'Ensenyament al País Valencià\nFeu clic ací per a llegir-lo sencer.\nRafael Montaner: "La escoleta del tesoro", Levante-EMV (2014)\nPodeu llegir l'article sencer ací.\nPosted by Escoleta El Trenet Cooperativa Valenciana a de desembre 09, 2014 Cap comentari:\nEl Trenet, al Levante-EMV\nFa un parell de setmanes, Rafel Montaner, periodista especialitzat en temes d'educació del levante-emv.com, va vindre a l'Escoleta a conéixer la nostra trajectòria i la nostra manera d'entendre l'educació infantil. Com a resultat d'aquesta conversa amb Inma Luz i Vicky, avui ha eixit publicat aquest reportatge, el qual, amb molt de goig, compartim ara amb tots vosaltres.\nMoltes gràcies, Rafel i Levante-EMV, per fer-nos un lloc en el vostre diari.\nPosted by Escoleta El Trenet Cooperativa Valenciana a de desembre 08, 2014 Cap comentari:\nMassatge infantil amb Mercedes\nDimecres passat, vam compartir amb Mercedes l'art de la comunicació a través de les carícies, els sons, els somriures i les mirades a què ens porta el massatge infantil, una tècnica que no només nodreix fisiològicament i sensorialment els bebés, sinó també el vincle afectiu amb els seus pares.\nPosted by Escoleta El Trenet Cooperativa Valenciana a de desembre 01, 2014 Cap comentari:


Els principals sectors per volum de negoci a Tuníisa són les infraestructures i la construcció, l’agricultura, l’alimentació i l’electrònica i els materials elèctrics. Per altra banda, els sectors més destacats per creixement de negoci el 2020 són la mobilitat ferroviària, altres indústries del transport i la motocicleta i la mobilitat lleugera.\nPel que fa a les importacions, els productes més importats són l’electrònica i el material elèctric, la maquinària i els béns d’equip i el tèxtil i la moda que provenen principalment d’Itàlia, França, la Xina i Alemanya.\nConsulta totes les dades sobre Tuníisa i les millors oportunitats que ofereix a la Nota Econòmica Tunísia (document pdf).\nDescarrega la Nota Econòmica Tunísia [1,78 MB ]


fruit team - Característiques\nL’ESPAI FRUITA ÉS... UN ESPAI FÍSIC\nTreballar-ho a classe, treballar-ho a casa… i també treballar-ho en un espai diferent, en un entorn vivencial que ens permeti accelerar el temps i recrear en pocs minuts allò que la natura construeix en 365 dies.\nL’espai consistirà en una cúpula inflable amb amb capacitat per a 30 persones, instal·lada de forma semipermanent a Lleida ciutat.\nL’espai fruita es podrà traslladar per tota la geografia catalana sota petició i es podrà ubicar en espais tancats i vigilats. (La itinerància de l’espai fruita tindrà un cost determinat i està sotmesa a la disponibilitat de dates).\nLa cúpula de l’espai fruita projectarà en 180º muntatges de curta durada que permetran experimentar els canvis transformadors que viu la fruita al llarg d’un any de calendari.\nL’espai fruita es podrà visitar en grup i de manera guiada i, en aquest primer any es posarà a disposició dels centres escolars una visita i una proposta didàctica elaborada especialment per als cicles de primària. El recorregut de l’espai fruita estarà guiat per una/una monitor/monitora.\nL’espai fruita és… un kit d’informació\nPerò si amb l’epai no en teniu prou, hem preparat un projecte didàctic per a què pugueu treballar-ho a classe. Així, mitjançant un acord de col·laboració entre Afrucat i l’Institut de Ciències de l’Educació de la Universitat de Lleida, hem elaborat un material didàctic extens i complet, totalment pensat per a què es pugui treballar a l’aula i que posarem a la vostra disposició.\nAquest material es dividirà en sis blocs temàtics:\nReflexionar en relació a la introducció de la fruita en l’evolució de l’alimentació dels éssers humans. Identificar i analitzar la procedència de la fruita. Emfatitzar la importància de la fruita en la cultura dels éssers humans.\nLA CENTRAL FRUITERA\nDescriure els diferents processos que tenen lloc en una central fruitera. Mostrar el recorregut de la fruita des de la central fins a la nostra cuina. Distingir la fruita segons la seva capacitat de conservació.\nIdentificar les fases de desenvolupament dels arbres fruiters.\nIdentificar els elements tècnics i culturals de la tradició de conreu.\nExplicitar la importància de la correcta senyalització dels productes en els lineals. Reflexionar en relació als procediments i factors que es tenen en compte a l’hora de posar preu als productes. Conèixer les marques de qualitat (ETG, DOP, DOP, Q de qualitat)\nDetallar i especificar les diferents propietats de les fruites treballades.\nDemostrar la relació constant establerta entre alimentació i estil de vida saludable.\nRecalcar la importància de dissenyar i portar a terme menús variats i equilibrats. Mostrar i treballar els textos instructius: les receptes de cuina.\nL’espai fruita és…un projecte per a treballar junts.\nSabem que si el veieu us entusiasmarà.\nSabem que si el veieu el voldreu experimentar.\nSabem que primer us l’hem d’ensenyar.\nProperament podreu realitzar les descàrregues, gràcies.\nSi envia el formulari, vostè accepta la nostra política de privacitat.


El dibuixant i cineasta valencià explica com va convertir un fil de Twitter en la sensació viral de l'estiu\n13 min. Barcelona 27/08/2017 18:52 Traduccions: Cat Cas\n987x555 Manuel Bartual: "La gent ja no es creu el que veu per televisió, però es pren Twitter al peu de la lletra"\nManuel Bartual: "La gent ja no es creu el que veu per televisió, però es pren Twitter al peu de la lletra"\nManuel Bartual (València, 1979) fa coses. Ho diu el seu perfil de xarxes socials i ho confirma la seva prolífica activitat com a dibuixant de còmics, cineasta ('Todos tus secretos' és la seva primera pel·lícula), dissenyador i fundador de la revista 'online' 'Orgullo y Satisfacción' i responsable del segell de còmics d'humor ¡Caramba!. Fa una setmana va fer una cosa que encara no havia fet: explicar un 'tuit-thriller' paranormal sobre dobles i dimensions paral·leles a través d'un fil de tuits del seu compte personal. L'experiment ha tingut tant d'èxit que els seus 'followers' de Twitter han passat de 15.000 a més de 400.000. Cada tuit tenia milers de respostes, 'likes' i retuits i el seu nom s'ha convertit en 'trending topic' mundial. Una gesta que ha aconseguit, simplement, perquè s'ho passa bé explicant històries.\nLa primera pregunta és obligada. Ets Manuel Bartual o el doble Manuel Bartual?\nSóc Manuel Bartual. N'estic totalment segur.\nCom se't va acudir explicar una història amb aquest format? El tenies pensat des de feia temps o realment se't va ocórrer estant de vacances?\nVa ser durant les vacances. Hi va haver un precedent fa un parell de setmanes, un fil que vaig fer a partir d'un tuit que vaig llançar: "Idea per a un 'thriller'. Estant de vacances t'arriba un avís pel mòbil de la teva bàscula. No saps quina cara té el lladre però sí el seu pes". Després de publicar-ho em vaig passar tota el dia contestant el tuit inicial i m'ho vaig passar molt bé. A més, va tenir una bona acollida en el meu cercle, encara que res a veure amb el d'ara, esclar. I com que encara tenia una setmana i mitja de vacances, hi vaig donar voltes, vaig anar anotant idees, vaig organitzar les escenes en una escaleta i dilluns em vaig posar a fer-ho.\nEl 'tuit-thriller' de Manuel Bartual, la sensació viral de l'any\nM'imagino que no t'esperaves una resposta com la que has tingut. A què atribueixes el fenomen que s'hi ha generat al voltant?\nNo sabria què dir-te. No em vaig pensar mai que podria passar una cosa així. Potser era un bon moment perquè tothom estava de vacances. I potser a la gent li agrada llegir més del que ens pensem. Hi ha molta gent que es referia a les seqüències de tuits com a capítols. Directament, l'han convertit en una sèrie, però en lloc de veure-la a la tele la veien a través de Twitter i en temps real. I això enganxa.\nDe quina manera ha influït en la història l'èxit extraordinari que ha anat recollint l'experiment?\nAbans de posar-m'hi tenia clar com començava la història, com s'acabava, les fites importants i l'ordre en què havien de succeir. Després he anat improvisant coses i dialogant amb alguna gent que deixava comentaris, encara que sense interpel·lar ningú directament. En un tuit deia: "M'esteu comentant que potser l'altra habitació és una habitació d'hotel amb els números 328 canviats". Aquesta part no estava prevista, però em semblava interessant i ho vaig incorporar. Els tocs d'humor tampoc estaven previstos però no puc evitar-ho, se m'escapen. I funcionen molt bé: el 'bollo' s'ha convertit en un personatge més, a la gent li va encantar. I al final s'ha creat una mena de subtrama alimentària del personatge que li aporta una comicitat molt especial. Un tuit que em va fer molta gràcia deia "Manuel Bartual és el nostre Dale Cooper".\nI el teu 'bollo' és el pastís de cireres de 'Twin Peaks'!\nEsclar! Cal tenir en compte que tot això ho he preparat en només quatre dies. Així que, a mesura que avançava, incorporava nous elements. I crec que això li ha aportat una immediatesa que li ha donat un rotllo especial. De fet, només he utilitzat el mòbil. En cap moment he tocat un ordinador. Totes les fotos, els tuits i els vídeos estan fets amb el mòbil. Quan vaig haver d'editar el so d'un vídeo, ho vaig fer amb una aplicació de mòbil. Va ser una espècie de regla que em vaig imposar. Tinc algun amic que es va oferir a fer-me algun efecte especial però em va semblar que no ho havia de posar, que la gràcia era explicar-ho sense artificis externs.\n¿I la història s'anava adaptant a les teves circumstàncies personals? És a dir, ¿vas planejar que el vol que agafa el personatge coincidís amb la teva tornada de les vacances?\nEn realitat he anat dos passos per davant del protagonista de la història. Vaig viatjar un dia abans que ell i així vaig aprofitar per fer les fotos que necessitava. I arribar a Madrid abans em va permetre preparar el final i fer alguns vídeos. Per cert: l'hotel que apareix a les fotos no és l'hotel on jo estava, és un hotel qualsevol. Ja vaig intentar que no aparegués el nom perquè ningú ho identifiqués, però esclar, la gent l'ha localitzat i ara no paren de trucar a recepció. Si algú hi va embogirà, perquè descobrirà que l'habitació no és la mateixa i la piscina tampoc.\nCada tuit tenia milers de respostes. Tenies temps de llegir-les? T'han influït d'alguna manera o t'estimaves més aïllar-te'n?\nAl principi anava llegint el que deia la gent, però quan va esclatar el boom, al cap de tres o quatre dies, vaig deixar de llegir perquè era impossible de tants comentaris que tenia. De vegades, però, entre capítol i capítol, feia un cop d'ull per veure si detectava alguna tendència o enxampava alguna idea per afegir-la al fil i fer créixer una mica la història.\nQuè et sembla que tanta gent s'indignés en adonar-se que la història era una ficció?\nAquest ha sigut un fenomen curiós, perquè jo pensava que el 2017 aquestes coses ja estaven superades, però sembla que, per a molta gent, Twitter i les xarxes socials són el que per als nostres avis era la televisió. La gent ja no es creu el que veu per televisió, però encara que sembli mentida, es pren Twitter al peu de la lletra. Fins i tot ara que per culpa del 'clickbait' de vegades les notícies neguen el titular, la gent se'ls creu. Hi ha qui s'ho creu tot sense parar-se a pensar gaire d'on ve, així que entenc que per això molta gent també s'hagi cregut la meva història. Però estem parlant d'un paio que es troba algú que és idèntic a ell en la zona on estiueja. Em va fer molta gràcia que a molts els semblés impossible que m'hagués trobat un missatge en un rotllo de paper… Quan poc abans m'havia trobat un doble exacte meu al supermercat!\nEl fenomen que s'ha generat al voltant del teu ha estat fascinant. A mesura que l'èxit es disparava, la teva història s'expandia a través de Twitter en forma de comptes falsos, mems i 'fan art'. D'una banda hi havia el teu fil i de l'altra la metahistòria que ha inspirat. Què t'ha semblat tot això?\nM'ha fascinat. Estem parlant de 'fan fics' [ficcions realitzades per fans] en temps real. Això no havia passat mai. Normalment un 'fan fic' es fa amb l'obra ja acabada. Però aquí, amb l'obra en procés, anaven apareixent comptes de personatges de la història, un del meu doble… Era una bogeria. Vull aclarir que jo no gestiono cap d'aquests comptes, només el que explica la història, el meu. Ha sigut increïble, com ara la moda que va començar ahir [dissabte] de gent com Vigalondo o Berto Romero canviant-se el seu avatar pel meu, com si fossin els meus dobles. Tot plegat ha provocat una mica de confusió, però fins a cert punt també ha afegit un toc interessant a la psicosi col·lectiva, com quan entre capítol i capítol de 'Lost' buscàvem claus i dades que ens ajudessin a entendre el que passava.\nQuè és el més increïble que t'ha arribat de tot aquest fenomen?\nDivendres a la nit em van fer arribar el vídeo d'un grup de xavals que s'havien gravat, en tensió, veient el vídeo en què entro a l'habitació. I em va semblar preciós, em va fer molta il·lusió. En aquell moment em vaig adonar del poder que té explicar una cosa d'aquesta manera. En una època en què ens hem acostumat al vídeo a la carta, a veure les coses quan ens dona la gana, trobar-te amb una cosa que no controles és molt poderós. I la idea de gent reunint-se amb coca-coles i ganxets per veure què li passa al Manuel em va fer esclatar el cap.\nUn dels elements més interessants d'aquesta forma de narrar és que succeeix en temps real. No saps quan passarà un nou succés ni quan s'acabarà. De fet, la història semblava haver acabat dissabte a la nit però no ho hem sabut amb certesa fins avui [diumenge].\nAixò és una cosa que m'encanta del format. Com a lector, estic segur que m'hauria entusiasmat no saber quan s'acabaria la història o quan arribaria la pròxima seqüència d'escenes. Aquesta setmana m'he enrecordat molt del que va fer l'any passat Louie C.K., la websèrie 'Horace and Pete', que vaig seguir en temps real. La sèrie ja em semblava magistral, però quan vaig veure l'últim capítol sense saber que era la conclusió de la sèrie –només me'n vaig adonar al final–, allò em va semblar prodigiós. En una època en què és pràcticament impossible veure res completament verge d'informació, allò va ser meravellós. I segons com, amb 'Twin Peaks' està passant el mateix. Encara que sapiguem que són 18 capítols, enfrontar-te a cada episodi sense saber res del que passarà em té entusiasmat. I quan veus que ni tan sols saps el que passarà en l'escena següent… D'alguna manera, esclar, tot el que consumeixes i t'agrada acaba una mica definint el que fas tu.\nPer cert, té algun títol la història?\nSí, crec que es dirà 'Todo està bien'. Encara que m'ha fet dubtar que #Manuel es convertís en un 'hashtag' tan important.\n¿I tindrem segona temporada de 'Todo està bien'?\nBé, si en algun moment torno a marxar de vacances… [riu]\nPerò tens planejat fer alguna cosa semblant, algun projecte en aquesta mateixa línia?\nDe moment, el que vull fer és seure per intentar assimilar tot el que ha passat. Pensa que fa una setmana no sabia que res d'això passaria. No sabia que José Coronado m'havia de dir que no em preocupés de res, que ell ja s'encarregava de tot, o que Casillas faria mems de Manuel Bartual. Aquest matí, el primer que he llegit en despertar és un tuit de Cristina Pedroche que deia que li agradaria fer les campanades amb mi. Tu posa't en el meu lloc: me'n vaig a dormir, em desperto i, en aquells moments en què encara no saps ni qui ets, llegeixo que Cristina Pedroche vol presentar les campanades amb mi [riu]. M'he enrecordat molt del vídeo del nen d''Is this real life?'. Però jo no he fet això per buscar 'followers' o fama, ho he fet per passar-m'ho bé, com sempre que m'he posat a fer ficció. El que passa és que això ha funcionat a un nivell que jo no hauria imaginat mai. Intentaré aprofitar que tinc un públic més gran que fa uns dies, esclar. Tinc un calaix ple d'idees i aprofitaré per fer realitat totes les que pugui. No em quedaré assegut al sofà.\nPues a mí me gustaría dar las campanadas con Manuel Bartual. #PedrocheCampanadas 🍇✨\n— Cristina Pedroche (@CristiPedroche) 27 de agosto de 2017\nA Twitter es dona per fet que rebràs ofertes per adaptar el fil al cinema. Hi havia comptes falsos de Netflix i HBO barallant-se pels drets. La idea t'agrada?\nSi això es convertís en una pel·lícula, crec que hauria de ser d'una forma molt diferent de la que espera la gent. No seria una translació tal qual del fil. I fins aquí puc llegir.\nPer cert, sembla que el teu fil ha generat tants comentaris que Twitter no podia assimilar-los i el fil no es podia llegir sencer. Manuel Bartual ha trencat Twitter?\nSí, l'he petat [riu]. Ara, quan entres en el primer tuit del fil, ja no pots veure el següent tuit meu. I això és un problema. I he vist gent que l'hi comentava a Twitter i haurien fer-los cas, perquè tinc la sensació que hi haurà més fils de ficcions. I si no volen que empreses externes s'emportin el trànsit, haurien solucionar-ho. Per la meva banda, ara penjaré tots els tuits del fil en un Storify perquè la història es pugui llegir bé.\nI com ha portat el teu telèfon els milions de notificacions de Twitter d'aquests últims dies?\nAcostumo a tenir-les desactivades, així que no he tingut problemes. Però el que sí que era hipnòtic era veure com anaven pujant les xifres de tuits, retuits i comentaris. Semblava una mica el mòbil d'Ignatius Farray quan va compartir el seu número i no paraven d'arribar-li whatsapps. De fet, he vist vídeos que ha gravat la gent sobre com anava creixent el nombre de 'followers' i retuits.\nUn broma que corria bastant era que Manuel Bartual havia aconseguit posar d'acord Espanya. I en part és veritat: durant uns dies, Twitter ha deixat de ser el centre de polèmiques i lluites entre faccions.\nTwitter és la meva xarxa social preferida, però trobo una mica a faltar el Twitter del 2010 o 2011. Llavors era un lloc més amable. En popularitzar-se s'ha tornat més gris i fa una mica de ràbia. Encara que tinguis cura del teu 'timeline', sempre t'acaben arribant coses de gent que es dedica bàsicament a estar molt enfadada. Així que, esclar, m'ha encantat que tot això no hagi passat per una polèmica, sinó per una història. Hi ha hagut gent que m'ha escrit per explicar-me que tot això l'ha inspirat per fer coses i provar formats diferents… I això em sembla l'hòstia, el millor que em quedarà de tota aquesta experiència.\nFa anys que fas broma sobre com la gent et canvia el nom constantment. Fins i tot tens un Tumblr amb totes les versions diferents del teu nom que has llegit i sentit. Confessa que, en realitat, tot això ho has fet perquè la gent s'aprengui el teu nom.\n[Riu] Durant tota aquesta setmana m'he hagut de contenir les ganes de tuitejar que, finalment, he aconseguit que milers de persones escriguin bé el meu nom! És una espècie de venjança que m'he cobrat, de manera internaional a més, perquè això no ha passat només a Espanya, sinó arreu del món. A YouTube, si busques Manuel Bartual, hi ha moltíssims vídeos d'arreu del món comentant el fil i buscant teories.\nEt fa vertigen pensar com et pot canviar la vida això?\nSí, una mica. Fins ara estava tan concentrat en el fil que no pensava en res més. Ahir va ser la primera vegada que, prenent alguna cosa amb un amic, vaig sortir una mica de mi mateix i em va marejar. Sembla tot irreal. Però en el fons sé que m'ha passat una cosa espectacular. M'he passat tota la vida explicant històries i, en el punt en què estic de la meva carrera, no pensava que una història meva tindria mai aquest abast. I ha passat d'una manera tan poc premeditada… Jo estava de vacances!\n'El gran secuestro': Twitter, televisió i un 'escape room'


(Sant Martí de Llémana, Gironès)\n42º 2,195'N ; 2º 38,801'E\nEsglésia parroquial documentada per primera vegada l'any 1031. En 1698 era lloc reial.\nGairebé un segle més tard, en 1761 es va reformar completament el temple, aprofitant una part dels seus murs romànics. Durant aquesta reforma es va canviar l'orientació del temple, obrint la nova façana on abans hi degué haver un absis. En canvi el mur de ponent, on es creu que estava l'antiga porta d'accés, ara fa les funcions de capçalera. Externament només és visible la part superior, ja que la resta ha quedat colgada per terres.\nEn aquest sector encara es pot veure una finestra de grans dimensions i el traçat de l'antic pendent de la teulada.\nL'altre element romànic conservat és la torre campanar, ampliat amb un pis més durant la reforma. Encara es conserva el ràfec que hi havia sota la teulada original. En els murs nord i sud s'entreveuen les antigues finestres romàniques.\nA pocs metres del temple trobem una torre defensiva. Té planta quadrangular i de deu metres d'alçada. Va ser construïda durant la baixa edat mitjana. Les finestres i la teulada són de factura moderna. En la cara frontal hi ha una escultura del patró de l'església, també moderna.


El nou flow de la gestió en l’Administració digital – Mario Alguacil Sanz – EAPC blog\nciutadania / conscienciació / dades / general / habilitats directives / lideratge / selecció\nPer assolir un model d’Administració digital mínimament complet, resoldre el problema del teletreball és un repte similar a la prestació de serveis públics digitals, en què la ciutadania decideix en tot moment el lloc, el moment i el canal que utilitza per beneficiar-se dels avantatges de les relacions digitals amb les administracions públiques. De la mateixa manera que obrir les administracions públiques a la ciutadania ha representat i representa un desafiament clau per als gestors, podríem trobar un paral·lelisme en aquest nou procés de virtualització del marc relacional amb l’Administració pública, tant si s’és productor com consumidor o part necessària (col·laborador) en la concepció dels serveis públics digitals. De fet, prèviament a aquest desafiament, hem tingut altres episodis anteriors relacionats amb la digitalització dels processos i amb la mobilització dels serveis o simplement a l’hora d’incrementar l’espai relacional amb canals digitals.\nEn aquest model trobarem infraestructures tecnològiques, administracions públiques prestadores de serveis, operadors necessaris (de pagament, de notificació, de signatura, d’emmagatzematge…), treballadors públics en oficines, en mobilitat o a distància, i espais de relació més o menys protocol·litzats que marcaran el ritme i el procés per assolir el servei. Les dades seran un actiu clau. Per tant, la gestió i la qualitat d’aquestes dades són d’interès tant per a les administracions públiques com per a la ciutadania.\nEl paper dels humans en aquest ecosistema serà nodrir el sistema de dades o extreure-les degudament contextualitzades per obtenir un servei en el cas dels ciutadans o per produir-lo en el cas dels empleats públics. Per tant, les peces clau d’aquest ecosistema d’Administració digital seran:\n– Les persones: empleades i empleats públics, ciutadania, govern, empreses, associacions, proveïdors, institucions…\n– Els canals de relació entre parts que combinen la presencialitat amb el món digital.\n– Els sistemes d’informació amb les seves múltiples interfícies per produir, consumir o col·laborar en processos d’entrada i sortida.\n– Els processos de gestió que permeten articular la demanda o implementar l’acció de govern per aconseguir el resultat esperat.\n– Les relacions amb les administracions col·laboradores i altres actors necessaris.\n– Els mecanismes de qualitat, control, auditoria, transparència, rendició de comptes, etc.; en definitiva, eines de bon govern i compliance.\nPer descomptat, el paper del treballador públic és determinant a l’hora de proveir nous espais i formes de producció. No és comparable la capacitat de mobilitzar i virtualitzar un lloc amb un elevat grau d’autonomia i desconnectat de cadenes de producció amb operacions alineades en processos continus que persegueixen eficiència i eficàcia en l’atenció a la ciutadania o en la resolució de problemes multilaterals.\nUna altra singularitat —que significa una certa complexitat addicional— és la gestió del flow operacional dins de les administracions públiques en un model mixt de presencialitat i teletreball, atès que hi ha operacions que requereixen l’alineació de tramitació per obtenir un flux continu del procés, la gestió emocional, la compartició de coneixement o les dades necessàries per a la presa de decisions; complements més o menys crítics en funció del grau de desenvolupament digital. En últim lloc, i no per això menys important, la interoperabilitat entre administracions pot esdevenir un coll d’ampolla si per assolir la tramitació digital calen funcionaris que facin les comprovacions connectant-se per a cada servei.\nCal afegir que hi ha condicions relacionades amb el lloc de treball, la flexibilitat i la conciliació que poden formar part del paquet de relacions laborals que podríem considerar d’entorn, però que s’haurien de tractar de manera complementària amb aspectes relacionats amb la seguretat, la protecció de dades personals i la garantia dels drets digitals, dimensions més que rellevants per desenvolupar transaccions digitals de confiança, així com per reconèixer i garantir, entre d’altres, el dret a la desconnexió digital en el marc del dret a la intimitat en l’ús de dispositius digitals en l’àmbit laboral.\nEl que sembla clar és que una organització capacitada per oferir serveis públics digitals d’extrem a extrem, interoperables i segurs no té cap problema per desenvolupar el teletreball en condicions normals.\nEls reptes del lloc de treball, condicionat en moltes ocasions per la necessitat de mobilitat i operacions en el territori, seran implementar entorns productius complets tant en la dimensió operacional com pel que fa a les eines complementàries de gestió d’agendes, la coordinació, la col·laboració, la compartició i la transferència de coneixement, etc., que poden configurar entorns amb una certa complexitat fruit de l’origen i la capacitat d’integració i que exigeixin un esforç suplementari per als treballadors en el domini de les eines.\nLes competències digitals, el treball per objectius, l’avaluació del rendiment i la gestió del coneixement són aspectes que cal abordar en la nova gestió del capital humà en un context deslocalitzat i ubic per desenvolupar espais de confiança, desenvolupament professional i alt rendiment.\nVenim d’un llarg període de digitalització incompleta en què es poden identificar excel·lents experiències en relació amb la producció de serveis públics digitals, però recentment la crisi econòmica i social, l’evolució tecnològica i l’emergència sanitària han provocat una necessitat imperiosa de completar aquest procés en el mínim temps possible, cosa que obliga a proveir d’infraestructures d’alta disponibilitat, de capacitat de procés elevada, segures i interoperables. Això obliga també a mobilitzar els espais de treball, tant pel que té a veure amb la producció directa en els sistemes de gestió com amb els espais col·laboratius, l’orientació a processos o projectes o simplement les maneres de coordinar i compartir el coneixement necessari. En definitiva, nous temps que requereixen noves formes de treball per abordar tota aquesta complexitat.\nDirector de l’Àrea de Govern Obert i Serveis Generals\nadministració digital, direcció pública, formació, gestió documental, innovació, Mario Alguacil, recursos humans, serveis públics, teletreball, transformació digital\nUna resposta a “El nou flow de la gestió en l’Administració digital – Mario Alguacil Sanz”\nEl nuevo flow de la gestión en la Administración digital - Club de Innovación ha dit:\n1 de febrer de 2021 a les 12:54 pm\n[…] PUBLICADO EN: EAPC […]


Cerca totes les ofertes d'hotels a Noordeinde Entrada:\nOutside Amsterdam...Habitacions per nit per només Vakantiehuis Meerzicht...Habitacions per nit per només Més zones a Alkmaar\nNoordeinde és una base excelent per a explorar en profunditat les vistes de Alkmaar. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Noordeinde té molt a oferir: llocs famosos, bons restaurants i una gama d'entreteniment emocionant. Gaudeixi de les millors ofertes d'Agoda.com quan decideixi estar a Alkmaar. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Per trobar les millors ofertes d'hotels a Noordeinde, simplement entri les seves dates de viatge a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Noordeinde, Alkmaar\nDissenyat tant per oci com per negoci, Outside Amsterdam està situat idealment a Noordeinde; una de...\nConvenientment situat a Noordeinde, Vakantiehuis Meerzicht és una base ideal des d'on explorar...\nHotels a Noordeinde: Outside Amsterdam


Cotització d'autònoms: Així funcionen els trams, els ingressos i les quotes de la nova proposta del Govern | Ser on siguis\nCotització d'autònoms: Així funcionen els trams, els ingressos i les quotes de la nova proposta del Govern\nLa proposta de l'Executiu ha generat tota mena de dubtes: com es configuraran les cotitzacions, quants trams hi haurà? N'analitzem els detalls i els efectes a llarg termini\nEl Govern ha presentat una proposta de reforma de les cotitzacions dels autònoms amb unes quotes que oscil·len entre els 90 i els 1.220 euros mensuals segons el nivell d'ingressos. Es tracta d'una reforma que serà progressiva, que podria començar a aplicar-se el 2023 de forma transitòria, ja que seria a partir de 2031 quan quedarien fixats els 13 trams de manera definitiva.\nEls quatre primers trams d'autònoms\nEn la nova norma estan recollits tots els ingressos, incloent-hi els menors a 3.000 euros anuals. Fins a aquesta xifra s'estableix el primer tram, on es planteja una quota mensual que comenci en 200 euros al mes el 2023, i que es redueixi fins a arribar als 90 euros mensuals el 2031.\nEn el segon tram, que recull els ingressos compresos entre els 3.000 i els 6.000 euros a l'any, la quota mensual començaria en 215 euros al mes el 2023 i passaria als 120 euros mensuals el 2031. El tercer tram, que inclou els ingressos d’entre 6.000 euros a 9.000 euros, requeriria un pagament de 230 euros al mes que passaria a 185 euros el 2031. El quart tram abasta una mica més de marge: des dels 9.000 fins als 12.600 euros, la quota seria de 245 euros al mes el 2023 i es reduiria a 235 euros el 2031.\nPot interessar-te: Quant puja la quota d'autònoms el 2021\nTrams amb pujades exponencials\nA partir d'aquests ingressos, les quotes mensuals comencen a pujar des del seu primer plantejament el 2023 fins al seu assentament el 2031. En el cinquè tram, que se situa dels 12.600 fins als 17.000 euros a l’any, la quota començaria en 260 euros mensuals i s'establiria en 275 euros. El sisè, de 17.000 a 22.000 euros anuals, passaria d'un pagament de 275 euros a un de 305 euros al mes el 2023 i 2031, respectivament.\nEl setè tram, que comprèn entre 22.000 i 27.000 euros a l’any, començaria amb una quota de 290 euros i pujaria a 425 euros mensuals el 2031; el vuitè, de 27.000 a 32.000 euros, passaria de 305 euros al mes a un total de 545 euros al mes el 2031.\nDesprés d'aquests trams, les pujades són exponencials i més acusades. A partir de 32.000 i fins a 37.000 euros anuals de facturació, el pagament començaria en 320 euros al mes el 2023 i passaria a 670 euros el 2031. Des de 37.000 a 42.000 euros a l'any, la xifra inicial de 340 euros al mes passaria a ser de 800 euros. De 42.000 a 47.000 euros d'ingressos a l'any, es començaria en 360 euros i assoliria el 2031 els 935 euros mensuals.\nEls trams més alts superen els 1.000 euros al mes de quota en l'establiment final. Així, el dotzè tram, els ingressos del qual van des dels 47.000 fins als 48.841 euros anuals, començaria en 380 euros al mes a la primera fase, i passaria a 1.075 euros al mes. El tretzè, a partir dels 48.841 euros de facturació anual, tindria una quota de 400 euros al mes que assoliria, l'any 2031, els 1.220 euros. Tots aquests trams estarien subjectes, tal com ha apuntat el ministre d'Inclusió, Seguretat Social i Migracions, José Luis Escrivá, a la inflació, que podria generar certs ajustaments.\nQuè planteja la reforma?\nAquesta reforma, presentada recentment pel ministre Escrivà, no estarà completa fins d'aquí a nou anys, de manera que, des del seu inici el 2023 fins a l'any 2031, funcionarà una cotització intermèdia per trams que s'anirà incrementant progressivament per a aquells que més ingressos obtenen, i que es reduirà per fases en aquells trams que no arribin al salari mínim interprofessional (SMI).\nUn dels principals canvis plantejats és que, amb la nova reforma, els autònoms podran triar la seva base de cotització entre els 13 trams en previsió dels seus rendiments econòmics, i podran canviar el tram fins a sis vegades al llarg de l'any per ajustar-lo de forma real a la seva facturació. A més, existirà una correcció anual en la qual el treballador per compte propi podrà ingressar la diferència pels trams si ha cotitzat menys del que correspon, i podrà sol·licitar la devolució en cas que la cotització realitzada hagi estat superior, en un tràmit del qual se’n farà càrrec l'Agència Tributària.\nA més, el primer document emès assenyala que els autònoms amb rendiments fiscals inferiors a la base mínima de cotització vigent podran cotitzar, amb aquesta base mínima reconeguda, per un període màxim de dos anys. Els autònoms amb uns rendiments fiscals per compte propi per sobre de la base mínima del Règim Especial de Treballadors Autònoms (RETA) cotitzaran al seu torn per aquests ingressos, amb una base mínima que s'equipararà de forma progressiva a la del Règim General de la Seguretat social.\nLes reaccions davant d'aquests canvis\nLa proposta del Govern, encara en fase de revisió, ha estat definida pel mateix Executiu com a «un sistema en què es vagi fixant i buscant cert equilibri entre contribució i nombre de trams». Davant d'aquesta nova perspectiva, les reaccions han estat diverses.\nDes de la Unió d'Associacions de Treballadors Autònoms i Emprenedors (UATAE) demanen al Govern «ser pedagògic» per transmetre que aquests nous trams no són «un impost», sinó una mirada al futur: els que comptin amb una quota més elevada, tindran una pensió de jubilació superior, a més de permisos de paternitat i de maternitat.\nA l'altra cara de la moneda, el president de la Federació Nacional d'Associacions de Treballadors Autònoms (ATA), Lorenzo Amor, ha assegurat que aquesta proposta suposa «treballar per a l'Estat», ja que, segons aquesta organització, la suma de la quota i dels impostos fa que en molts casos els autònoms paguin més «a l'Estat del que queda per a casa».\nEn aquesta mateixa línia, Eduardo Abad, president de la Unió de Professionals i Treballadors Autònoms (UPTA), ha criticat el termini d'instauració, de nou anys, considerant que hi ha un sobrecost en els trams inferiors. «No permetrem que una persona que està entre els 3.000 i els 6.000 euros anuals hagi de pagar 2.580 euros a l'any en quotes», ha assegurat, titllant de «barbaritat» el pagament inicial, de 215 euros al mes de cotització per a una persona que ingressi 3.000 euros nets a l'any.\nDes de la seva posició, insten al Govern a establir un període d'adaptació més ràpid, de «com a molt, tres anys», posant especial atenció a l'esforç contributiu dels primers trams de la taula, per als quals demana l'establiment de les quotes de finalització del període previstes per al 2031 i que, en aquest cas, són molt menors.\nPot interessar-te: Com pots beneficiar-te dels ajuts directes per a pimes i autònoms?\nFotografia de Sora Shimazaki a Pexels\nAutònoms Impostos Totes les fases de negoci Finances Tots els tipus de negoci Mesures govern\nLa crisi sanitària ha provocat un augment del volum de persones que teletreballen. Les norme\nQuè és i a qui afecta la taxa Google\nLes actuals normes fiscals internacionals es basen, sobretot, en la presència física,\nQuin impacte hi haurà en els salaris després de la pandèmia?\n«No és el patró el que paga els sous, ell només té els diners. &E


Aquest desquadrament de comptes, que es limita als exercicis anteriors al 2016, es va detectar el 2018\nEl teatre Principal en una imatge d'arxiu. ARA BALEARS\nPalmaLa direcció del teatre Principal de Palma va detectar l'any 2018 -en aquell moment, Carlos Forteza i Mònica Pérez hi estaven al capdavant- que no quadraven els comptes de la institució. Per això, varen aturar la comptabilitat de l'espai i varen encarregar una auditoria externa al Consell de Mallorca. El resultat de l'estudi va ser que faltaven per justificar 130.000 euros, tal com ha informat aquest dimarts el diari Última Hora. El que ha pogut saber l'ARA Balears és que aquests diners sense justificar es varen acumular entre l'any 2002 i el 2016. Els responsables del teatre d'aquell moment varen informar de seguida la Sindicatura de Comptes; el cas va passar després a mans del Tribunal de Comptes. Va ser el mateix teatre qui va notificar aquest desquadrament.\nFonts de Cultura del Consell de Mallorca asseguren que l'equip que va entrar nou el 2018 va conèixer tot d'una aquesta falta de coherència entre els números del teatre. Els fets també es varen comunicar a Josep Ramon Cerdà, que una de les primeres coses que va fer en assumir el càrrec de director del Principal va ser respondre a la petició del Tribunal de Comptes.\nL'equip actual del teatre ha posat a disposició del tribunal tota la documentació que se'ls ha sol·licitat. Creuen que aquesta falta de justificació de 130.000 euros es deu a una mala praxi reiterada. No pensen que algú s'hagi quedat els doblers, sinó que no s'han justificat.\nEls doblers s'han anat acumulant des de l'any 2002, un moment en què no hi havia venda electrònica i les "pràctiques comptables eren poc acurades", diuen fonts del Principal. "És possible que els diners de taquilla, que eren totalment en metàl·lic, fossin utilitzats per pagar coses abans de tancar comptes. Potser anaven al banc cada dues o tres setmanes", assenyalen.\nDes del teatre indiquen que ara és gairebé impossible que això passi, ja que la majoria de moviments econòmics es fan en línia i tot queda registrat.\nTeatre Principal PALMA Consell de Mallorca


Salats de Súria - Official Website: 11S Actuació Salats a Solsona\nDia 11 de setembre, entre altres coses, DIADA DE CATALUNYA.\nA les 9.00 del matí, uns quants Salats pujaren a la torre per a fer un pilar i hisar la bandera.\nA les 11.30, tots reunits a la parada per a anar a Solsona, per a oferir als Solsonins la nostra segona actuació a la seva vila. Una plaça petita, i MOLT acollidora, amb un gran públic, ja que ens van acompañar fins al final de l'actuació.\nA les 13.00, Salats obren l'actuació amb un nou objectiu per a la temporada, però malgrat intentar-lo dues vegades, no es va poder carregar. Va ser el 3d6ps, un objectiu marcat, i treballat sense cap problema a l'assaig, però que al final no va poder ser.\nEn segona ronda, els Salats apostaren per un castell en el que la colla tenia total confiança, ja que els nervis eren visibles després de les dues caigudes. Aquest castell, el 3d6, es va descarregar ràpidament i sense cap mena de problema.\nEn última ronda, els de Súria van descarregar, també amb molt d'éxit, el 3d6p.\nJa per acabar, es va tancar l'actuació amb el p4ps.\nDesprés d'una actuació mogudeta, i amb un parell d'ensurts (que al final van quedar aquí), tot està a punt per seguir treballant, per què Salats, el 3d6ps és nostre!!\nSalut, i força a tots!!\nEns retrobem dimarts per a demostrar que som els millors!! NO FALTEU.\n*SI ALGÚ TE FOTOS, QUE LES ENVII, GRÀCIES ;)


El Premià goleja la Catalana i guanya contundència (0-3) - Ràdio Premià de Mar\nEl Premià goleja la Catalana i guanya contundència (0-3)\nPosted By: Marc Rodriguez 2015-03-02\nEl Club Esportiu Premià va aconseguir una bona victòria davant la Catalana (0-3) que fa que l’equip doni un cop d’autoritat i continui posant pressió a la part alta al grup 2 de Segona Catalana. És la segona victòria consecutiva des de l’accident a Can Fatjó i el segon partit sense encaixar cap gol.\nEl Premià sortia a Sant Adrià a plantejar un partit seriós. D’aquells que es guanyarien per paciència i inssistència més que no pas per atzar. La línia defensiva tornava a ser de tres homes (amb Bassa i Julio com a centrals) i Alonso incrustat a l’eix per a millorar la sortida de pilota des del darrera. Camps i Borja feien de carrilers i ocupàven les bandes i feien recular les línies d’una Catalana que va estar més per defensar-se a camp propi que per proposar joc. Això sí, a les contres van tenir les ocasions més clares de la primera part, mitjançant Luismi i Froy, els jugadors més actius del conjunt del Besòs. La Catalana és va deixar anar després que Coronado marqués el primer del partit al 23 (0-1). Una bona contra dirigida per Camps, pilota al centre per Eric i aquest cedia a l’interior de l’àrea per a que Gery es perfilés i amb tranquil·litat i molta seguretat posés el primer. A partir d’aquí el protagonista va ser Vilajoana. El porter premianenc va ser una assegurança sota pals i va evitar que la Catalana empatés en dues jugades clares d’u contra u. També Julio va estar clarivident llançant-se a terra i evitant que el davanter groc-i-negre-rematés sol a gol. El mateix va fer Bassa que es va graduar amb nota a l’eix de la defensa. Sempre expeditiu, avançant-se als rivals i robant la pilota als moments claus.\nMoment del partit entre Catalana i Premià. Font: @carrusel_rlm\nCom que la Catalana no va ser capaç d’empatar en el primer acte, va haver de buscar la porteria de Vilajoana amb inssistència. Cosa que va aprofitar el Premià per a llançar bones contres i buscar l’esquena dels centrals. L’equip va guanyar a la segona part el que li va faltar a la primera: creació del joc al mig del camp, interiors amb movilitat i pilotes cap a la línia ofensiva. En una desmarcada Fede va descarregar la pilota amb el pit (potser també amb el braç) i va escorar-se a la punta dreta per superar a Marc amb una vaselina (0-2). A partir d’aquí el Premià va ser amo i senyor del duel. Movien la pilota amb criteri, sense presses, oxigenava el joc d’una banda a l’altra i portava de corcoll als rival. Ivan Navarro va donar profunditat a l’equip des de el cantó esquerra i l’entrada de Nil Massanet va posar encara més intensitat. Fruit de la seva lluita va arribar el tercer. Una gran jugada de Navarro per la dreta, entrava a l’interior de l’àrea i cedia en horitzontal per a Fede. El davanter no va encertar de primeres i el refús el va enviar al fons de la xarxa Massanet, que va entrar amb tot (0-3). Bona recompensa per a Nil que es va deixar la pell i va demostrar haver tornat al seu millor nivell, després de setmanes fora de l’equip.\nAmb el partit (0-3) l’equip recupera autoritat, solvència i confiança. A més, es van perdonar més gols, tot i que la Catalana també va poder marcar-ne algun a la primera. El Premià, amb els tres punts, queda 3r amb 42 punts, igualat amb la Guineuta i a 8 del Mataró. Una distància que es va escurçar gràcies a l’empat dels de Polo davant el Lloreda (2-2). La propera setmana el conjunt d’Ivan Rodríguez s’enfronta al Cirera, i les properes setmanes seran trascendents. Visita a la Guineueta, i després, derbi a casa davant el Mataró.\nRecupera les paraules d’Ivan Rodríguez.\nEl club confirmava el fitxatge d’Edgar Allueva per a cobrir la baixa de Pablo, que després de ser operat divendres amb èxit estarà fora dels terrenys de joc entre quatre i cinc mesos de baixa. Allueva arriba al Premià després d’haver competit a Tercera divisió i passar per equips com Gavà i Gramenet. El director esportiu, Jordi Gallardo, explicava a Ràdio Premià de Mar el perfil del jugador.\nRecupera l’entrevista amb Jordi Gallardo\nEl CEPremià supera el Junior en un partit sense tensió (4-2)\nEsports, Serveis, Societat\nPresentat amb tots els honors el llibre del centenari del CE Premià\nBe the first to comment on "El Premià goleja la Catalana i guanya contundència (0-3)"


Taules vessen Nutriculture Ltd - Taules de marees - Sistema de reg i : 9 produits - Culture Indoor\n> Sistema de reg i>Taules de marees>Taules vessen Nutriculture Ltd\nVisita la nostra secció de els sistemes hidropònics en les taules d'inundació , desenvolupats per la marca britànica, Nutriculture Ltd . Cultura descompte en el preu d'interior.\nDescobrir Nutriculture Ltd , un dels cultius hidropònics europees líders en el mercat, plebiscited per establir sistemes de qualitat, sinó també reconegut per la seva ...\nDescobrir Nutriculture Ltd , un dels cultius hidropònics europees líders en el mercat, plebiscited per establir sistemes de qualitat, sinó també reconegut per la seva productivitat.\nNutriculture Ltd satisfarà qualsevol cultivador, des de principiants fins a avançats, amb els sistemes de GroTanks premiats per la seva productivitat (pel Llibre Guinness Records), i les seves variants, Multi Ducs grans.\nEls GroTanks i Multi ducs tenen un disseny compacte (especialment l'altura), fent meravelles molt avantatjoses en espais petits.\nBasant-se en el principi de "NFT" nutrients per a la pel·lícula Tècniques barrejades amb la pràctica hortícola de "flux i reflux" , les safates de cultiu de taules de marees Nutriculture estan coberts en la seva totalitat, una pel·lícula hidròfila, que presenta com una immunotransferència de tipus fibrós; en lequels arrels i arreletes floreixen completament a través de cubs de diferents mides de llana de roca (que es selecciona depenent del nombre de cultius), i d'ells mateixos per posar en la mateixa NFT pel·lícula, lliurat com rotllos de 7,5 metres o 15 metres .\nEls millors preus a la web taules de marea Nutriculture són amb Culture Indoor.\nFILTRE D'IRRIGACIÓ 32 MM\nsala d'irrigació per a sistema de cultiu - Filtres per Ø32mm mànega de reg\nFiltres per Ø32mm mànega de reg\nEMBASSAMENT flexible flexitank incorpora 750L\nTanc flexitank incorpora al sistema de la IWS Inundació & Desguàs.\nTanc flexitank incorpora de Nutriculture s'utilitza per emmagatzemar l'aigua de sistemes IWS Inundació & Drenatge, la millor hortícoles sistemes d'aquest tipus en el mercat fins a la data. Molt convenient, que viatja i s'emmagatzema amb facilitat, i no necessita cap eina per a muntar-lo. Suport bar de sempre, costures reforçades. Ni la bomba ni temporitzador és necessari, i, per tant, sense necessitat d'electricitat ni. Capacitat de 750L (disponible en diverses mides)\nNUTRICULTURE placa de PVC portada de PLATA GT 100\nNUTRICULTURE PLACA DE PVC DE PLATA GT 100\nNutriculture - Cub hugger 4 polzades x 3 pc\nEl Cub Hugger és plana i està disponible en paquets de 3 a mida per cubs de llana de roca de 4". Minimitza l'evaporació Redueix la pèrdua de calor\nNutriculture - Grotank GT424 nutriculture , NFT ,...\nGrotank gt 424 de la Nutriculture sistema de la cultura, nft, la simplicitat, eficiència, de màxim rendiment, aquest cultiu tècnica ha estat provada per desenes d'anys, provar la gamma de Nutriculture fet al regne unit.\nSistema de Nutriculture incorporant el principi de la NFT. Dimensions: 110.5 x 49 x 19cm. Dipòsit: 45L. Presentació de la NFT (Tècnica de la Pel·lícula Nutrients) Els NFT és molt gran simplicitat. Consisteix en un cinema de la solució nutritiva (nutrients i aigua) i poc profundes que circulen constantment entre les arrels de les plantes. El gràfic mostra la solució nutritiva que és bombejada cap al tanc i després s'aixeca i flueix en el cultiu de contenidors (en les arrels de les plantes) per...\nENTRADA DE LA TAULA DE MAREES REGULABLES 16MM\nENTRADA de la TAULA de MAREES REGULABLES 16MM per hidroponia plantes o la inundation de les plantes en el sòl o la fibra de coco a la taula de cultura inundada per la marea.\nTaula d'entrada a la marea o syphon amb un filtre a la seva fi. 16mm de diàmetre En alta per assegurar un nivell de l'aigua en el cultiu de contenidors durant la injecció de la solució nutritiva. Es connecta a la bomba d'aigua i es cargolen a la safata del sistema de cultiu d'hidroponia.\nNUTRICULTURE EBB & INUNDACIÓ 230 - 119 x 707 x 33 , taula...\nSistema de Nutriculture Ebb&Inundació 230, ve (bomba de + de reg) i instal·lació senzilla.Apte per a cultiu en argila pellets o rotlles de LDR\nSistema de Nutriculture Ebb&Inundació 230, ve (bomba de + de reg) i instal·lació senzilla.Apte per a cultiu en argila pellets o rotlles de LDR Proporcionar un temporitzador a l'assignació de les marees. Dimensions: 119.5 x 707 x 33 cm. Dipòsit: 90 L. El sistema de la taula de marees, Ebb & Inundació és la hydroponic sistema que permet controlar millor la zona radical. La taula per la marea ofereix bons resultats, ja que dóna la possibilitat única per canviar el reg cicle (i per tant de...\nNutriculture - Sistema Ebb & Flood EF 100, flux i reflux,...\nsistema hidropònic Nutriculture Ebb & Flood 1.2m2\nTaula sistema hidropònic de la marea ideal per la creixent habitacions 120x120cm mida: El sistema hidropònic Nutriculture Ebb & Flood 100 llars original, ja en marxa per primera vegada per Nutriculture en 1976. Gràcies a aquesta constant de subministrament d'aigua i nutrients a les arrels, combinat amb un subministrament il·limitat d'oxigen pot obtenir rendiments fins a quatre vegades més alts que els obtinguts mitjançant mètodes de cultiu tradicionals. Ell omple tot l'espai just dins del...


He omplert la banyera d'aigua freda.: No m'agrada el Nadal.\nPublicat per Jordi a les 16:06\nHola Jordi. Ens coneixem de la passada Rupit-Taradell. Si no saps de què et parlo, pregunta-li al teu amic Jaume i t'ho explicarà, jeje. Molt bona aquesta crítica que has fet del Nadal. Tens bona part de raó. Per cert, a mi també només m'agraden les neules i el torró de massapà (sense fruita, jajja). Només de pensar en tots els àpats que ens esperen, ja quedo empatxada. Ens veiem a la cursa dels Nassos!\nEi Mariona!!! Doncs no en parlem més: de massapà i sense fruita. Que per cert, per què el fan amb fruita si tothom la treu? En fi, un altre tema curiós... Vinga, ens veiem a la cursa dels Nassos. Demà vaig a apuntar-m'hi i em sembla que el Jaume, segons el seu blog, no ha perdut el temps i ja fa com 4anys que es va apuntar jejeje.\n9 de desembre de 2007 a les 20:05\n10 de desembre de 2007 a les 10:24\nTotalment d'acord, jo també sóc anti-nadal.\n24 de desembre de 2013 a les 12:25