Cap Vermell - Conversa amb Víctor Ferragut, músic\nConversa amb Víctor Ferragut, músic\nPublicat el 21.01.2016\nDies enrere comentàvem que el músic gabellí Víctor Ferragut ha compost la música de "L'endemà de Fedra", un musical encarregat per a commemorar el 30è aniversari de la Banda de Música de Ses Salines. Ara parlam amb ell d'aquest projecte.\n_ Què és i com s'origina aquest projecte?\n- L’Endemà de Fedra, és una obra de teatre musical que parteix del mite clàssic de Fedra tot donant-ne una visió encara més humana i intemporal, que compta amb un llibret signat pel dramaturg Sebastià Portell i Clar i amb música original meva.\nAixí, durant prop d’una hora d’espectacle, els cortinatges d’un dormitori mig a les fosques són testimonis de la decadència física i emocional del personatge de Fedra, en el dia després de l’enterrament del seu fillastre Hipòlit. És, de fet, aquest distanciament de l’acció, la que se sol mostrar del mite, el tret diferenciador d’aquesta versió.\n- Com sorgí la proposta que tu fessis la música?\n- Es tracta d’una obra de teatre musical creada per iniciativa de la Banda de Música de Ses Salines, amb l’objectiu de vincular la formació amb projectes innovadors més enllà del concert tradicional, aprofitant la celebració del 30è aniversari de la re-fundació de la Banda. A l’agost de 2014, n’Andreu Julià, el seu director, es posà en contacte amb mi per explicar-me el projecte. Ells tenien molt clar que la persona encarregada del llibret havia de ser en Sebastià Portell, així que després d’una reunió molt productiva ens posàrem a treballar en l’obra.\n- Com valores el resultat del musical i la resposta del públic?\n- A nivell personal ha estat una experiència molt enriquidora. El fet de compartir amb en Sebastià el procés creatiu d’aquesta obra m’ha ajudat a evolucionar i a descobrir horitzons musicals diferents: explicar amb música el que un altre fa amb paraules, sovint, no és fàcil. D’altra banda, el fet de poder treballar amb cinc cantants, una formació com la Banda de Ses Salines i amb un equip de gent molt implicada en el projecte ha estat un luxe per part meva.\nTot i que originalment només s’havia previst la funció de l’estrena (el passat mes de novembre), i gràcies a la resposta del públic de Ses Salines, es varen haver de programar tres funcions més, exhaurint totes les localitats.\n- Hi ha idea de dur-la a Capdepera?\n- Després de la bona rebuda que ha tingut al municipi de Ses Salines, la Banda de Música s’està plantejant exportar l’espectacle a diferents teatres de l’illa. Per part meva, vaig posar sobre la taula l’opció de plantejar-ho a Capdepera, tot i que s’ha d’estudiar per motius d’espai (l’escena no requereix un gran espai, però la banda, sí). De moment, però, la Banda està estudiant la viabilitat de la idea.


El CJX organitza un curs gratuït sobre la Llei de Protecció de Dades - Xtradio\nEl CJX organitza un curs gratuït sobre la Llei de Protecció de Dades\nL’activitat formativa tindrà lloc aquest dissabte 24 d’abril, de 10:00h a 13:30h a la Casa de Cultura de Xàtiva\nDes del Consell de la Joventut de Xàtiva s’ha organitzat un curs que pretén aportar les nocions bàsiques d’informació, aplicació i compliment de la “LOPD 3/2018”. Aquesta activitat, que tindrà lloc aquest dissabte 24 d’abril, de 10:00h a 13:30h a la Casa de Cultura de Xàtiva, busca donar resposta a una necessitat transmesa per part d’algunes de les seues entitats membre. Aquestes associacions treballen setmanalment amb les seues sòcies i socis -en molts casos menors d’edat al tractar-se d’associacions juvenils- i que per tant han de fer un adequat tractament de les seues dades personals, dades mèdiques, bancàries, drets d’imatge, etc., ja que es tracta d’una obligació que està regulada per la llei.\nEn aquest sentit, la “Llei Orgànica 3/2018 de Protecció de Dades Personals i garantia dels drets digitals” regula com ha de fer-se aquest tractament de les dades personals d’usuaris i usuàries per garantir els seus drets, una llei que totes i tots coneguem però que en pocs casos sabem aplicar adequadament al cent per cent sense conèixer les possibles conseqüències que podria suposar una mala aplicació de la mateixa. Per això, aquest curs, que estarà impartit per la Borsa de Formació del Consell Valencià de la Joventut, pretén donar una sèrie de nocions bàsiques que faciliten la comprensió d’aquesta llei i aportar unes pinzellades sobre com aplicar-la correctament.\nPer tal d’inscriure’s a aquest curs caldrà emplenar un formulari al que es pot accedir des del lloc web del CJX (www.cjxativa.org), accedint a la pestanya Serveis, Inscripcions, “Inscripció a la formació gratuïta sobre protecció de dades”.\nDes del Consell de la Joventut de Xàtiva animen a totes les associacions i a totes les persones que estiguen interessades a participar d’aquest curs emplaçant-los aquest dissabte en la sala de conferències a l’ultima planta de la Casa de Cultura de Xàtiva (C/Montcada, 9A).


Guia urbana Subscripci� SMS i e-mail Ets a: Inici > Descobrir Barber� > Entorn empresarial\nBarber� del Vall�s sempre ha estat una localitat amb una gran activitat industrial, per ra�, entre d�altres, de la seva privilegiada ubicaci�: a mitjans del segle XIX, a m�s a m�s de la carretera nacional, la l�nia del ferrocarril a Sabadell ja travessava Barber� del Vall�s.\nAls anys 60 s�aproven els plans parcials que donen lloc als pol�gons A, B i C (actualment Ronda Santa Maria), i als 70 es construeixen els pol�gons de Santiga-Provasa i Can Salvatella-Torre Mateu.\nDurant els anys 80 la recessi� econ�mica obliga a fer una reconversi� del teixit industrial del municipi, produint-se una terciaritzaci� de l�economia.\nEl 1990, dins de l��rea de Promoci� Econ�mica de l�Ajuntament de Barber� del Vall�s, es crea l�empresa municipal Actividades Integradas SA (AISA), amb l�objectiu d�elaborar plans concrets d�actuaci� per al desenvolupament i la promoci� econ�mica de la ciutat.\nPosteriorment a l�any 1998 aquesta tasca de promoci� econ�mica del territori s�estructura en dues entitats: AISA: dinamitzaci� empresarial (serveis a les empreses).\nFundaci� Barber� Promoci�: foment i qualitat de l�ocupaci� (serveis a les persones).\nActualment, i fruit d�aquest proc�s de terciaritzaci�, Barber� del Vall�s t� una economia equilibrada i diversificada, amb una estructura industrial m�s desenvolupada de la mitjana catalana.\nPol�gonsSuperf�cieTipus d'activitatRonda Santa Maria1.141.117 m2Industrial, serveis i comer�osSantiga1.428.800 m2IndustrialCan Salvatella1.477.900 m2IndustrialBaricentro468.559 m2Serveis, hostaleria i comer�os\nUbicaci� estrat�gica dels pol�gons\nL��rea industrial de Barber� del Vall�s est� en ple centre industrial del Vall�s, i a un pas de Barcelona i en l�encreuament de les principals autopistes, l'AP-7 i la C-58, que li donen una localitzaci� privilegiada per desenvolupar un paper important com a plataforma econ�mica i de negocis per a Catalunya. Es troba en un important nus de comunicacions ja que limita amb els municipis de Sabadell, Cerdanyola del Vall�s, Santa Perp�tua de la Mogoda, Ripollet, Montcada i Reixac i Badia del Vall�s.\nCat�leg dels pol�gons industrials. Entorn empresarial de Barber� del Vall�s\nL�objectiu d�aquest cat�leg �s convertir-se en una eina de promoci�, mitjan�ant la qual es faci difusi� del valor afegit que tenen aquests pol�gons, es posi l�accent en les infraestructures i els serveis i, tamb�, en les empreses mateixes que hi s�n presents i que s�n els aut�ntics motors del creixement del municipi, aix� com dels pol�gons en qu� estan instal�lats. Descobrir Barber�


Pàgina d'inici\tExperiències\tDescens guiat del barranc del Núria inferior\nCurta però intensa. L'experiència de fer el descens del Núria inferior té una durada de tres o quatre hores, però en canvi, el seu record pot durar dies, setmanes o mesos. Es tracta d'un barranc ideal per iniciar-se en el món del barranquisme i descobrir els paratges de roca i aigua que ofereix la vall de Núria. A més d'endinsar-se en els engorjats i remullar-se en el riu, aquesta aventura inclou diversos ràpels, entre ells un de 20 metres, a més de salts i algun petit tobogan. L'activitat inclou l'acompanyament d'un guia expert, el material tècnic, l'assegurança i un reportatge fotogràfic.


Nacho Martinez: de gener 2011\nNo està permés l'ús d'aquestes imatges per a fins lucratius.\nPublicat per Nacho Martínez a 8:04 Cap comentari:\nPublicat per Nacho Martínez a 10:53 Cap comentari:\nGeogràficament aquest sender té uns quants quilòmetres de longitud, concretament 3.200 (2178 milles - la mateixa distància que des d'Alacant a Moscú)). Comença per la Springer Mountain a l'estat de Geòrgia i finalitza a la Muntanya Katahdin a Maine. També discorre pels estats de Carolina del Nord, Tennessee, Virgínia , Virgínia Occidental, Maryland, Pensilvània, Nova Jersei, Nova York, Connecticut, Massachusetts, Vermont i Nou Hampshire.\nLes persones que intenten fer tot el recorregut en una única temporada s'anomenen «Thru Trailers». Andrew Thompson té el rècord de tot el recorregut amb un temps de 47 dies, 13 hores i 31 minuts. Catorze estats formen part del recorregut.\nConcebut per l'enginyer forestal Benton MacKaye després de la mort de la seva esposa en 1921, la idea original era crear una pista per connectar els i les granges per al guadi i l’esbarjo de la gent de la ciutat. La realització de la idea de MacKaye es va convertir en la màxima prioritat de la Palisades Interstate Park Trail Conferència. La primera secció de la pista, que s'estenia des d'Arden, Nova York a la Muntanya de l'Ós, es va inaugurar el 7 d'octubre 1923.\nLa millor forma de recórrer el sender és de sud a nord. Els excursionistes acostumen a començar les seues excursions el mes de març o d’abril i acabar amb a la fi de l'estiu o començaments de de la tardor. La pista principal està marcada per marques de pintura blanca, amb senders marcats per marques de pintura blava. N'hi ha més de 250 campings al llarg del camí. Els refugis són anomenats, cabanyes, albergs o Adirondack. Per regla general, només tenen tres parets i sòl de fusta. Estan separats a una distància d’un dia de camí, la majoria es troben a prop de l'aigua i inclouen cordes per penjar als aliments.\nAmb la seua riquesa escènica, el sender dels Apalatxes és un lloc que cada nord-americà ha de visitar si més no una vegada en la vida. L’aventura, l'autosuficiència, i l'esperit d'Amèrica es poden trobar en aquest llarg camí.\nCulturalment a més a més, és una gran forma de conèixer molts indrets històrics dels Estats Units, de forma especial alguns relacionats amb la Guerra Civil, com la localitat històrica d'Hapers Ferry, a Virgínia Occidental. Se situa en la confluència dels rius Potomac i Shenandoah, on limiten els estats de Maryland, Virgínia i Virginia Occidental.\nAlguns dels cims i parcs naturals que es poden conèixer si se segueix aquest seder dels Apalatxes conduiran al caminant per les Green Mountains de Vermont, les White Mountains de New Hampshire i el Parc Nacional de Shenandoah de Virgínia.\nAquest sender amaga paisatges captivants, i es pot fer en etapes, o només cobrir una part, en qualsevol cas el viatger no oblidarà mai el seu pas per aquestes terres de gran bellesa.\nA més a més, una variada fauna viu als voltants d’aquest sender com ara els óssos negres, els cérvols, els ants, els esquirols i d'altres. Tot el camí està senyalitzat i és mantingut gràcies a l'aportament de diferents organitzacions. Com que és un dels senders més populars dels es troben sense cap dificultat serveis como ara els llocs d’acampada, allotjaments y d’altres.\nMés informació a la web oficial: http://www.appalachiantrail.org/site/c.mqLTIYOwGlF/b.4805859/\nPublicat per Nacho Martínez a 6:54 Cap comentari:\nUn arbre -un garrofer- immensament gran que es troba al paratge conegut com el Còssil dins d'una finca particular, prop del pantà de Crevillent.\nUna curiositat és el topònim del paratge que podríem traduir al castellà com a cuezo. Encara que al Mir i Muntanyes, Viatge a Mallorca hi apareix l'expressió Este territori es pot configurar com un còssil.\nPublicat per Nacho Martínez a 3:46 Cap comentari:


Diari de Jo Mateixa: 100% Ateneu Santboià. Falta de memòria i METROO\n100% Ateneu Santboià. Falta de memòria i METROO\nAvui tenia un post perfecte, recordava un munt de coses que aquesta setmana m’han passat a la feina, algunes divertides, d’altres menys, però m’ha vingut un flash aquest matí amb una cosa genial per explicar-vos i, no se molt be com ha anat la cosa, m’he trobat que durant tot el dia he anat escrivint el post a la meva ment.\nEn el moment en que m’he assegut davant del PC per transcriure el post gravat al meu “coco” a un fitxer de Word, per desprès corregir-lo ortogràficament i definitivament, enganxar-lo a Blogger...m’he quedat en blanc.\nM’ha passat alguna altre vegada, però crec que mai m’he sentit tant gilipolles, per que...sabeu que passa quant un s’asseu davant d’un PC, amb un full de Word obert, i sense res a escriure??\nDoncs be, un comença a parlar sol, a preguntar-se interiorment que passa, per que no me’n recordo del que volia escriure, que faig ara?\nI no saps que fer, que dir, que escriure, nomes et venen banalitats, banalitats que al final acabes plasmant en un full de Word, el qual corregeixes ortogràficament i penges a Blogger.\nSuposo que us n’heu adonat de que a la banda dreta del Bloc hi ha un boto que posa METROO, be, estigueu molt atents aquests dies, per que en un moment donat apareixerà el LOGO DE METROO, la primera persona que clicki al damunt i completi el formulari guanyarà un Ipod i em farà guanyar-ne un a mi.\nPodeu clickar ara, si voleu, i copiar el codi METROO per tal de penjar-lo al vostre Bloc i fer guanyar un Ipod a algú altre.\n18 de maig de 2008, a les 8:48\nJo els meus post els tincs preparats en documents, malgrat alguns mai sortiran, pero molts son el que jop dic impulsoius em venen de cop i els trasllado, rapidament al disc dur de la closca o a un troç de paoper i de vegades son els mes comentats . petons.\n18 de maig de 2008, a les 15:55\nUff! Jo he deixat de publicar molts posts per cul a d'això. No aprendré mai la lliçó: Post que ve al cap s'ha d'escriure al moment, ni que sigui un esborrany.\n18 de maig de 2008, a les 16:05\naYSSSSSSS a mi això també m´ha passat....tens una historia al cap, i acava per quedar-se al cap...\n18 de maig de 2008, a les 16:50\nJo alguna vegada, se m'ha acudit alguna cosa de nit, quan sóc al llit, i llavors m'he aixecat un moment per apuntar-lo en una llibreta perquè després no se m'oblidi.\nÉs que, de veritat molesta molt quan saps que tenies una cosa interessant per escriure i després va i et quedes en blanc.\n18 de maig de 2008, a les 19:59\nReina! Quin munt de comentaris afalagadors que em deixes darrerament! T'hauré de contractar perquè em pugis l'autoestima!\nUn petó molt gros, i merci per estar per aqui...\n18 de maig de 2008, a les 20:12\nper això normalment m'apunto les idees en una llibreteta que sempre va amb mi a tot arreu\n19 de maig de 2008, a les 0:14\naixò de quedar-se en blanc és lopitjor pk t'agafa la "por alfull en blanc" perquè et troes davant de res i no saps que dir.\nCrec que això li deu haver passat a tothom més d'una vegada així que tranquila la memòria tornarà i ja escriuràs un super post.\n19 de maig de 2008, a les 12:26\nTots plegats veig que teniu mètodes per tal de no quedar-vos en blanc, que si llibretes, que si de seguida plasmar-ho en algun lloc....\nJo abans duia una llibreta a la bossa i agafaba apunts, d'aquí que em sortissin els posts tant heavys de fa uns mesos amb tantes coses rares, jejejejejeje.\nA la llibreta se l'hi van acabar els fulls i encara no n'he comprat una de nova, ho faré, ho prometo!!!!!\nNota especial per en ebp, com ja us he dit en el vostre bloc em sembla que no cal que em busqueu parella, però tingueu per segur que us aniré visitant, que lo de celestina era copyright meu i vull veure que tal ho feu!!!!, jajajajajaja.


Navarro: “Bonig ha d’explicar per què no va actuar després de rebre un informe amb greus irregularitats a FGV” – Compromís Corts Valencianes\nPublicat el 15 febrer 2016 en Premsa\nEl grup parlamentari Compromís ha presentat hui en Les Corts una petició de compareixença d’Isabel Bonig, en qualitat d’ex Consellera d’Infraestructures, Territori i Medi Ambient perquè explique en seu parlamentària quina va ser la seua actuació després de rebre un informe d’irregularitats en FGV elaborat pel que era aleshores cap de seguretat de la companyia, Arturo Rocher.\nSegons ha assenyalat la diputada de Compromís, Isaura Navarro, “en la comissió sobre l’accident del metro del passat divendres, a més d’explicar qüestions claus sobre la gestió de l’accident, Arturo Rocher es va referir a un informe elaborat per ell sobre greus irregularitats que s’estaven cometent a FGV i va assegurar que li’l va fer arribar a Isabel Bonig quan l’actual presidenta del PPCV era consellera”.\n“Es tracta d’un informe –ha afegit Navarro- en què s’alertava de nombroses irregularitats comeses pels gestors de FGV amb els contractes de seguretat. Estos contractes de seguretat, juntament amb irregularitats en els contractes de comunicació, estan sent investigats pel jutjat d’instrucció número 8 de València, que va imputar a l’ex gerent de FGV Marisa Gracia”.\n“Bonig ha d’explicar quines gestions va realitzar després de rebre eixe informe, per quin motiu no va actuar, portant ella mateix l’assumpte davant la justícia i per què en compte de depurar immediatament responsabilitats entre els dirigents de FGV, va permetre que aquestos acomiadaren Rocher per elaborar l’informe”, ha conclòs Navarro.\n← Compromís demana al Govern espanyol i la UE mesures antidumping per protegir l’acer\nCompromís i l’AJV reclamen la retirada dels recursos davant el Constitucional contra el dret civil valencià →


Nom: SANTUARI DE LA MARE DE DÉU DEL MONTGOI\nAdreça: Plaça de la Font de la Vila\nLocalització: Vilaverd (Conca de Barberà)\nNúm. Registre / Catàleg: 5281-I\nData publicació: 27/09/2004\nEl santuari es troba situat a la part de ponent de la vila, sobre un turonet al costat de l'estació. El culte en aquest indret és documentat des del segle XIII, malgrat que l'edifici actual és del segle XV, amb diverses modificacions en els segles posteriors fins al segle XVIII. S'hi accedeix per dues portes situades ambdues en el seu costat meridional, una en els peus de la nau i l'altre en el braç del creuer.\nL'edifici té planta de creu llatina i la coberta amb voltes de canó, construïdes amb guix, mentre que al creuer són d'aresta amb els nervis de pedra. Darrera l'altar hi ha el cambril, on es venera la imatge de la verge, còpia de l'existent abans de 1936, talla de fusta d'uns 80cm, probablement del segle XVI. Al damunt de la porta hi ha sengles ulls de bou i sobre el mur meridional de la nau, un campanar d'espadanya molt senzill.\nEn aquest indret es celebrava un important romeria l'endemà de Sant Cristòfor i la seva festa és el Dilluns de Pasqua. Hi acudia gent dels pobles de Lill la Riba i rojals en temps de pestes i secades. El santuari es troba situat a la part de ponent de la vila, sobre un turonet al costat de l'estació. El culte en aquest indret és documentat des del segle XIII, malgrat que l'edifici actual és del segle XV, amb diverses modificacions en els segles posteriors fins al segle XVIII. S'hi accedeix per dues portes situades ambdues en el seu costat meridional, una en els peus de la nau i l'altre en el braç del creuer.\nL'edifici té planta de creu llatina i la coberta amb voltes de canó, construïdes amb guix, mentre que al creuer són d'aresta amb els nervis de pedra. Darrera l'altar hi ha el cambr...


El pla per a la detecció precoç del trastorn psicòtic s'estén - Diari de Girona\nEl pla per a la detecció precoç del trastorn psicòtic s'estén\n?A Girona s'han posat en marxa dos nous equips a l'Alt i el Baix Empordà, que juntament amb els de Blanes i Girona cobreixen més del 80% de la població gironina\nalba carmona girona 08.02.2018 | 11:13\nEl Departament de Salut desplegarà aquest any un programa per detectar i tractar de forma precoç el trastorn psicòtic incipient (TPI) en adolescents i joves d'entre 14 i 35 anys, ja que aquest problema de salut mental pot donar-se per primera vegada en aquestes edats i desencadenar malalties greus, com l'esquizofrènia.\nEl pla té com a objectius reduir la incidència de trastorns psicòtics, reduir el dany que causen en els afectats i millorar el seu pronòstic, a través d'un procés assistencial més ràpid i intensiu. Aquest programa específic organitzarà en equips territorials grups d'experts compostos per psiquiatres, psicòlegs, infermeres i treballadors socials, professionals dels centres de salut mental de nens i joves i d'adults, així com els de atenció i seguiment de drogodependències (CAS).\nEn el cas de Girona, aquest any s'han posat en marxa dos nous equips d'atenció precoç de la psicosi a l'Alt i el Baix Empordà. Els equips de Figueres i Platja d'Aro s'afegeixen així als que funcionaven fins ara a Girona i Blanes i es cobreix més del 80% de la població, destaca el director de la Xarxa de Salut Mental de les Comarques Gironines, el doctor Claudi Camps.\nEntre les funcions d'aquests equis hi ha la identificació dels estats mentals de risc per promoure intervencions preventives que evitin un primer episodi psicòtic; detectar precoçment els primers episodis i reduir el temps sense diagnòstic; oferir un tractament integral adaptat a les fases inicials, i facilitar la recuperació d'un episodi i prevenir recaigudes.\nTambé estimulen l'adherència terapèutica als tractaments farmacològics i psicosocials fomentats en evidència científica, promouen que la persona participi en el procés assistencial i prengui decisions, i donen suport a la família, facilitant la seva participació en la curació i la seva corresponsabilització en el tractament.\nEls trastorns psicòtics es caracteritzen per una alteració significativa del funcionament mental, s'inicien al voltant dels 15 anys i afecten al desenvolupament dels joves, impactant negativament en el seu àmbit familiar, social, laboral i escolar. La psicosi incipient té una incidència anual de 15 a 25 casos per 100.000 habitants, amb una mitjana de 18 a Catalunya, i varia segons les diferents formes: esquizofrènia, trastorns esquizoafectius, trastorns delirants i trastorns afectius com depressió i trastorn bipolar. S'estima que el 3,5% de la població pot patir-la al llarg de la seva vida.


Carta oberta a Albert Rivera (des d’un poble valencià) - Portal de Xàtiva\nEspere que si li escric en la meua llengua vostè em puga entendre. Des de la seua terra, potser, tenen diferències amb nosaltres, però és segur que algunes semblances tenim. Jo, per la meua part, reivindique singularitats pròpies de pobles com el meu, on diem “cuixot” i no ‘pernil’, on diem “cusquelles” i no ‘cosconilles’ (esta l’he escoltada de tantes formes diferents que no sé si cadascun dels pobles que n’utilitza una o altra es considerarà independent a la resta…).\nVull aprofitar que vostè i el seu partit semblen no conèixer ni saber on està la Font de la Figuera, ni quina llengua parlem, ni els costums que tenim, per convidar-lo a un gaspatxo (manxec, si vostè vol) al més pur estil de la Font de la Figuera. Després, li assegure, que es xuplarà els dits.\nEm plau explicar-li que la Font de la Figuera és el primer poble (entrant per Almansa) del País Valencia, però vostè pot nomenar-lo Comunitat Valenciana, o Regne de València, com vullga. Li assegure que jo no discutiré per eixes coses. Tinc molta més feina com alcalde per solventar.\nEl poble i l’ajuntament del què tinc l’orgull de presidir i governar democràticament és un poble obert que acull a qui ens visita, on les persones viuen i conviuen tant bé com podem. En eixa convivència no entren totes les persones, per desgràcia, i imagine que, com a la Font de la Figuera, a d’altres pobles com Vilamarxant, Torreblanca o Santa Pobla… Què pensaran a Benicàssim on l’alcaldia la tindrà el pp amb una imputada per corrupció? Què pensaran els seus ciutadans i les seues ciutadanes?\nLamente informar-lo de què no em considere això que diuen “pancatalanista”. Jo sóc un valencianista convençut de què cal valorar molt més tot allò que tenim a prop. Disculpe’m vostè. Potser algú del meu partit ho siga, i tindrà la llibertat de ser-ho, i es disguste perquè jo no, però serà el seu problema, com també ho és de vostè, senyor Rivera.\nLa forma tan poc democràtica en què està tractant a les persones que s’han presentat a tants pobles i ciutats baix les seues sigles, perquè pensaven que el què vostè plantejava podia estar bé, realment em preocupa, com a demòcrata convençut. Si vostè continua prioritzant els seus interessos per a les eleccions de novembre per davant de la convivència als pobles serà decisió seua. No seré jo qui li haja de fer l’estratègia a vostè, perquè ja ha deixat clar que, després de les Generals, el què faça falta.\nSí li reconeixeré, que, des del meu treball institucional procure ser “separatista”, però no com els que vostè diu, sinó separatista de les injustícies, separatista de les formes dictatorials, separatista de la discriminació pel motiu que siga…\nJa li he dit quines són les meues prioritats, treballar per la Font de la Figuera i per les persones que ací vivim, especialment per aquelles excloses i maltractades per un sistema injust que entre totes i tots caldrà millorar.\nPotser vostè, si és candidat, com tot apunta, a les Eleccions Generals de novembre puga fer més que jo des d’este poblet de menys de 2.200 habitants. L’ anime a que pense en els xicotets, en aquelles persones que menys tenen, en aquelles persones que porten massa temps passant-ho malament, i que no tenen ni per comprar el pa, eixe pa al què vostè pretén pujar-li l’IVA.\nLa meua tasca a l’ajuntament ha passat d’estar a l’oposició, a formar part del govern i, ara, a presidir este digne ajuntament. I, sempre he procurat parlar i dialogar amb totes i tots els representants públics, i sempre he intentat arribar a consensos per millorar el nostre poble. De vegades, hi ha persones que no es presten a això, i no crec que, amb eixa línia, facen bé una tasca tant delicada com presidir un ajuntament o dirigir un poble.\nAprofite per demanar-li més respecte a persones com Puri Lluch, amb la que estic segur que vostè ni ha parlat, ni coneix, per la que vostè segur que ni s’ha interessat per com ha passat estes setmanes, ni li ha preguntat perquè va decidir pegar el pas i tornar a la política, complicant-se la vida, com ens passa als regidors i regidores de poble. Estic segur que no li ha preguntat què la va impulsar a ella i a la gent que l’acompanyava a unir-se a Ciutadans. Això, senyor Rivera, també serà el seu problema.\nLi assegure que tot i les discrepàncies que puga tindre amb ella, treballarem els dos per trobar punts d’encontre i que això millore la Font de la Figuera, però, sobretot, que millore la convivència d’este poble.\nLi informe també que li he plantejat que porte la regidoria de Turisme perquè pense, a més, que ho pot fer molt bé.\nEl convide, de nou, a vostè i a la seua portaveu a estes terres (o candidata sense veu, això és la seua decisió) a vindre, a visitar la Font de la Figuera, a provar eixa gaspatxada que li comentava, ben fontina, encara que no sabem si poguera tindre origens manxecs. És el què tenim els pobles que estem en contacte amb altres pobles, que rebem influencies i influïm els uns als altres. Jo pagaré els ingredients i mon tio, cuiner de tota la vida, els cuinarà, que ací també som molt «campetxanos».\nEl convide també a visitar els nostres cellers i provar els nostres vins, i veurà vostè com els vins valencians tenen poc que envejar als d’altres llocs(sense cap ànim de confrontacions entre territoris, no són les meues formes) I, al mateix temps visitarem el Museu Històric- Etnològic, el retaule de Joan de Joanes a l’església, i caminarem pels carrers del poble amb tant d’encant i que necessita de persones valentes i decidides, com Puri Lluch i altres regidors i regidores, predispostos a treballar amb trellat, seny i ganes pel seu poble. I parlarem de la Font de la Figuera i les seues necessitats.\nConvidat està. Vostè i doña Carolina Punset. I, si es perden per arribar a l’ajuntament, no es preocupen, que jo, sabent-ho, els esperaré a l’entrada del poble. Així coneixerà com patim problemes molt més importants, com l’autovia, que el Ministeri de Foment ha convertit en eterna,o el desviament d’aigües, que no projecten ni executen i que ens destrossen els camins i els bancals.\nEls esperem, amablement, per parlar d’allò que ens importa, el nostre terme i les persones que ací vivim i convivim, valencianoparlants, des de sempre, des de que es fundà el poble i comprovaran que, ací som valencians de sentiment, llengua i cultura. Fins prompte!\nLa Font de la Figuera, a 18 de juny de 2015.\nVicent Muñoz Jordà, alcalde compromès amb la Font de la Figuera.\nAnterior Entrada anterior: La Asamblea General de Caixa Ontinyent aprueba las cuentas del 2014\nSiguiente Entrada siguiente: Alumnat del CEIP Lluís Vives visita l’Ajuntament de Bocairent


Quina diferència hi ha entre l'anorèxia binge / purge i la bulímia?\nQuan teniu bulímia pura, no teniu els pensaments i símptomes anorèxics (almenys no són suficients per obtenir el diagnòstic) i és possible que no estigueu intentant perdre pes, restringir la dieta o tenir problemes d’exercici (tingueu en compte que no tots els anorexics tenen igual tendència, alguns anorexics no fan exercici, la malaltia de tots és diferent). Quan teniu bulímia pura, és molt probable que tingueu un IMC una mica normal, potser una mica de baix pes o sobrepès, però generalment res extrem en cap direcció (noteu-ho, estic fent servir la paraula USUMENT).\nQuan teniu anorèxia binge / purge, teniu anorèxia i porteu la majoria dels símptomes habituals (almenys prou per obtenir el diagnòstic) de l’anorèxia nerviosa, però us pateix / purgeu de tant en tant, amb quina freqüència varia de persona a persona, però els dies que tingueu que no es veuen afectats per picar i purificar el vostre estil de vida estaran dominats per l’anorèxia que normalment no és el cas d’un bulímic típic.\nPer exemple, tinc bulímia pura perquè en la meva vida quotidiana, menjo saludable (menjo molt i no tinc por del menjar (almenys no més, feia temps que tenia anorèxia pura)), faig exercici saludable. quantitat i mantinc un IMC saludable al voltant de 20. M'encanta el meu cos i no vull perdre (o guanyar, per tant, el purge) pes. Però em cau en binging normalment un parell de cops per setmana i menjo quantitats extremes de menjar que, si no el purge, em faria guanyar ràpidament i amb un pes poc saludable, per tant, em purgo. Alguns bulímics tenen dismorfies corporals i / o no els agrada el pes que tenen, però això no és, en cap cas, un factor per què van desenvolupar la bulímia en si mateixa.\nTinc anorèxia binge / purge. Quan el meu pes és més gran, se’m diagnostica bulímia. Quan està sota el llindar de l'anorèxia, diuen que tinc anorèxia de nou.\nLa veritable diferència és el pes. Per a aquelles persones amb anorèxia purga binge, el que fan resulta en una ingesta neta inferior a la seva producció durant el temps suficient per convertir-se o mantenir un pes massa baix. Per als que tenen bulímia, l’entrada neta és suficient per mantenir o augmentar el pes.\nLes persones amb bulímia lluiten tant amb els pensaments relacionats amb el pes com les persones amb anorèxia i el seu comportament sovint és la mateixa intenció de perdre pes. La diferència és l’efecte del seu comportament sobre el seu cos.\nSi els procariotes tenen una forma primitiva de nucli, doncs per què diem que la diferència major entre procariotes i eucariotes és del nucli?Quines diferències hi ha entre un compte d'estalvi normal i un compte d'estalvi d'oficines?Quina diferència hi ha entre el llevat actiu, sec i de creixement ràpid?Quina diferència hi ha entre Dynamo i un alternador?Quina diferència hi ha entre Design Thinking i Human Centered Design (HCD)?A Irlanda del Nord, quina diferència hi ha entre un unionista i un lleialista?Quina diferència hi ha entre la tecnologia tèxtil i l’enginyeria tèxtil?


L’Onze de Setembre s’omple amb la Fira de Sant Ponç | La Llagosta informa\nEl passeig de l’avinguda de l’Onze de Setembre s’ha omplert durant el cap de setmana per la Fira de Sant Ponç. Centenars de persones s’han apropat a la fira per veure i comprar alguns dels productes artesans de la trentena de parades.\nDurant la Fira de Sant Ponç s’han pogut veure productes d’artesania i d’alimentació, i plantes remeieres, entre altres. La fira és una de més tradicionals de la nostra localitat on també s’han pogut veure oficis tradicionals com la fabricació de cistells, de pa amb forn de llenya o de treballs amb llaunes. A més, hi ha hagut atraccions infantils i inflables.\nLes entitats del municipi que han participat enguany han estat Aspayfacos, Animalets, l’Escola de pintura de la Casa del Pueblo, Daora, la Llagosta amb el Sàhara i alumnes de l’Institut Marina. La Fira de Sant Ponç està oberta fins al diumenge a les 21 h.


El nou Galileu: El Cant Coral a les Escoles\nEl nou Galileu\nQUI JUGA I RENUNCIA SEMPRE TÉ PERDUT EL JOC\nEl Cant Coral a les Escoles\nEl cant, fa que els nens gaudeixin de la música per davant de la tecnicitat que aquesta pugui tenir. Amb un repertori adequat aconseguim crear motivació i interès a l’alumne; hem també d’anar afegint cançons que vagin elevant la dificultat, de manera que l’alumnat perfecciona les seves tècniques i alhora amplia els seus coneixements culturals.\nCada escola té el paper de crear un repertori digne i bo pels seus nens, fent que aquests s’integrin en l’àmbit sociocultural que els rodeja. Aquest repertori ha d’estar format per cançons i cants del mateix poble o comarca de l’escola, i amb cançons d’altra procedència, en la llengua original si és possible. Cal recordar que gran majoria de cançons tradicionals centreuropees ja formen part del nostre repertori de cançons infantils, gràcies al recull i adaptació de grans músics pedagogs fa molts anys.\nEl repertori que es configuri ha de ser de dificultat creixent (com ja he comentat abans) tenint en compte l’edat dels nens. L’educació vocal ha de ser progressiva; és a dir que els més petits han d’aprendre a cantar en una tessitura reduïda (una quarta, aproximadament), per tal que puguin ampliar-la a mesura que vagin creixent.\nAmb aquesta evolució progressiva s’aconseguirà un bon desenvolupament de la veu dels nens i les nenes.\nLa dificultat també ha de ser progressiva, des del punt de vista d’afinació, ritme, tempo i dinàmica. S’ha de començar amb cant monofònics senzills vers cant polifònics (cànons a dues veus...).\nEl cançoner no pot ser tancat, és a dir, no pot haver cap institució que marqui quines són les úniques cançons que s’han de cantar. El cançoner té la possibilitat de ser un ventall molt obert. Què pot ser guiat pels següents aspectes:\nAspectes metodològics generals referits a la cançó.\n15 cançons per al cicle d’educació infantil.\n6 nadales per al cicle d’educació infantil.\n10 cançons per cicle d’educació primària.\n4 nadales per cicle.\nPropostes didàctiques (una per cicle).\n7 himnes i cants, entre els quals cal destacar l’Himne de Catalunya, Els Segadors, que formarà part dels repertori de totes les escoles.\nCançons en altres llengües, especialment dels països d’on provenen els nouvinguts al nostre sistema educatiu.\nASPECTES QUÈ ES PODEN TREBALLAR A PARTIR DE LA CANÇÓ\nREFERENTS AL TEXT\nUn dels objectius importants en el moment d’interpretar una cançó és l’aprenentatge de la llengua. Les cançons populars i tradicionals són un recurs adient per treballar el llenguatge, tant pel que fa a l’adquisició de lèxic com d’estructures (desenvolupa memorització, fluïdesa verbal...).\nREFERENTS A LA CREATIVITAT\nLa cançó com a joc de llenguatge.\nEl cant espontani.\nAnimació de festes populars celebrades a l’escola.\nReconstrucció d’un marc històric, llegendari, geogràfic...\nAudició de cançons (diferents tipus d’enregistraments, TV...).\nREFERENTS A LA MÚSICA\n· Ritme: pulsació, tempo, ritme...\n· Melodia: línia melòdica, àmbit...\n· Dinàmica: intensitat, canvis dinàmics...\n· Interpretació: Expressió, tècnica vocal, gest de direcció...\nABANS D’ENSENYAR UNA CANÇÓ\nEl mestre ha de:\nContextualitzar la cançó.\nExplicar l’argument o trama si és una rondalla.\nExplicació de vocabulari i pronunciació correcte d’aquest.\nElements musicals (melodia, ritme, estructura, tonalitat...).\nPreparació per poder ensenyar-la de memòria.\nMetodologia a seguir (organització d’assajos per sessions).\nCriteris interpretatius (respiració...).\nCOM ENSENYAR UNA CANÇÓ\nL’alumne ha d’assolir uns hàbits de treball mínims:\nAmbient de silenci.\nVoluntat de fer-ho bé tots junts.\nCrear un ambient motivant que il·lusioni als nens a aprendre la cançó.\nEl procés que generalment es seguirà per fer l’aprenentatge de les cançons es basarà, sobretot, en el procés d’imitació i de repetició de petits fragments musicals fins completar la cançó sencera.\nEncara que els infants aprenguin les cançons de memòria, seria bo que els nens disposessin d’una partitura i així poder tenir el repertori de cançons treballades i perquè els pares puguin fer un seguiment.\nEl principal objectiu del cant coral és gaudir de la bellesa de les cançons i interpretar-les amb gust i sentiment. La motivació té un paper molt important.\nEl cant coral cohesiona el grup en una única expressió on tots tenen el mateix grau de responsabilitat i protagonisme. Exigeix bona disciplina i predisposició d’integració per part de l’infant.\nRequereix l’atenció cap el director/a i la seva direcció. S’ha de tenir cura també les pauses de respiració i les variacions dinàmiques.\nS’ha de vetllar per les tessitures de la cançó i no forçar el registre vocal dels nens.És motivant oferir el resultat del treball i esforç dels infants en actuacions davant el públic, així s’experimenta la faceta fonamental de la música com a eina comunicativa.\nEn l'apartat de comentaris d'aquest treball, he escrit un petit resum i un perquè del seu redactat. Jo us demano que em doneu resposta a aquesta pregunta:\nQUIN PAPER HA DE JUGAR LA MÚSICA A LES ESCOLES???\nRedactat per Eric Luna Martín\nBenvolguts, avui deixo publicat un treball que vaig fer sobre el paper de les corals a les escoles catalanes. En el moment de realització d'aquest jo era membre de la Coral Blanquerna sota les directrius del molt honorable director Ramón Vilar, al qui jo dedico aquest escrit.\nResumint pels qui no vulguin llegir tot l'escrit, explico quin és el paper i funcions/tasques que relaitzen les corals a les escoles, com està distribuida la seva feina... i sobretot el paper de la música coral en el nen (centre de l'educació escolar).\nHe volgut publicar aquest treball gràcies a la conversa al café amb un molt bon amic meu que espero que comenti quan llegeixi aquestes paraules.\nEric Luna Martín\n19 de novembre de 2007 a les 15:02\nara a la nostra escola ens preparem per la cantada de nadal.Hi ha una d educació infantil, una de 1r a 3r de primària i així succesivament.Els de 4t de primària anem a un hospital de gent gran i els hi oferim un petit concert.Aquella tarda els avis gaudeixen molt, la veritat,i et sens tan bé amb aquest granet de sorra aportat!!fins aviat Eric.\n20 de novembre de 2007 a les 9:16\nBenvolgut amic Eric, és per a mi un plaer entrar en aquest espai tan plural tan lliure.\nEn primer lloc, crec que el cant coral és essencial pel bagatge dels nostres futurs alumnes. Donant en evidència que la música és una assignatura amb igal rellevància a dins del currículum, la música serveix per evadir-se de les rutines constants que imposa l'encarcarada escola convencional.\nLes escoles haurien de potenciar més la música i, a més a més, donar-li la importància que es mereix.\nTambé, comentar-te que em sembla molt bona idae això de la música dels timbres. A part d'original és educatiu pels oides dels nostres futurs alumnes.\nGran company, gran amic, gran noi, gran persona... Ens veiem pels passadissos de la universitat.\n20 de novembre de 2007 a les 9:17\nVull explicar la meva experiència en aquest tema, de l'escola de pràctiques del Drac de Pacs:\nCada matí a les 9h sona una música diferent, en comptes del timbre típic. Així els nens ja saben que poden entrar. Es reuneixen tots els nens (P3 fins 5è)en una aula i fan el que en diuen els matins musicals. Un dia canten cançons, l'altre escolten una peça, l'altre intenten esbrinar els instruments, l'altre llegeixen un poema, etc..\nSi ens posem a comptabilitzar el bagatge musical que tindran quan acabin un curs, és considerable. I només amb deu minuts al dia.\nLes àrees no tenen fronteres!!!!\n20 de novembre de 2007 a les 10:46\nSóc estudiant de la FPCEE Blanquerna, vaig començar al 2006 fent Magisteri Educació Primària i avui dia continuo amb aquests estudis; desitjant la millora social en el futur pròxim.\nQuè en penseu del sistema educatiu actual?\nQUÈ EN PENSEU SOBRE LES NOVETATS DE LA NOVA LEGISLACIÓ?\nBlocs Solidaris (1)\nL'Educació durant la II República (guerra!!)\nL'Educació durant la II República (quan el sol es ...\nL'Educació durant la II República (el com)\nL'Educació durant la II República (les idees)\nPremi blocs solidaris\nLa futura llei d'Educació (les novetats de la nova...\nLa repressió mai ens tallarà les ales - manifestac...\nEl racisme explicat a la meva filla (fragment). Ta...\nBlocs amb criteri\nEl escriba entre el centeno\nNTAE a les aules\nS.O.S Sagrada Família


Dijous, 21 d'agost del 2008\nJa fa dies que va passar, però, encara en resta el record, encara van arribant comentaris, sovint felicitacions... Hi vam viatjar més de seixanta persones. Ens semblava que poder sortir un diumenge a la tarda, participar en un acte col·lectiu, passar hores junts, poder ser convidats a sopar, veure gent, sentir que t'aplaudeixen, algú que et prem la mà i et dóna coratge, algú que s'adona del que és el sofriment de la persona, i s'apropa i es fa càlid, totes aquestes coses semblava que havien de ser bones quan un és immigrant, sense recursos, amb un futur dubtós, llunyans els orígens, la família, els referents, i obrírem el concert a més immigrants del que és habitual, formàrem una Coral Àkan nombrosa.\nAixí, amb aquest estat d'ànim, vam anar a la XXII Missa Internacional de Roses. Hi cantàvem abans de començar la cerimònia, i teníem una breu intervenció en el moment de les Ofrenes, i un cant després de la comunió.\nAssajàrem, en arribar, sota la batuta del nostre director, en Jordi, a l'empara d'un sol força fort, i just quan acabàvem l'assaig, ja havíem de pujar dalt de l'entarimat. Hi vam posar l'ànima, que és la força que tenim, i que hi posem sempre, vull dir que, quan les situacions són tan evidents com ho poden ser tenir al costat gent que ho ha patit pràcticament tot, hi poses l'ànima, sabent que hi ha gent que hi serà sensible. Lluíem unes samarretes blanques, amb el nom d'Àkan, que la Susanna i alguns immigrants havien pintat el dia anterior, d'altres portaven la samarreta amb el lema de la missa: Aixeca't. Quina bellesa salvarà el món? L'amor solidari amb el dolor.\nA les set en punt plegàrem, la missa començava. Un cant substituí el nostre, la Coral de Banyoles, altres formes, altres sons, bellesa. De mica en mica s'aproparen a l'altar els celebrants, els nens, alguns voluntaris. Per a mi eren com un símbol de tots, vull dir de tota la comunitat, que avançava, que pujava a l'altar, que es disposava a celebrar una eucaristia.\nL'eucaristia la presidia en Santi Thió, responsable de l'associació, d'alguna forma hi érem tota la coral també a dalt de l'altar. Cada un aplega, concentra, defineix un cercle al voltant seu, la comunitat que té adscrita, de la qual se'n fa càrrec i carrega sobre seu, com el paralític amb la llitera.\nLes diverses llengües ressonaren, una voluntària nostra, la Christina, llegí en alemany. Nosaltres quedàrem en un costat de l'espai, el mar sota nostre, les barques...\nLlegírem el fragment de l'evangeli de la filla de Jaire, que és una meravella, la mà de Jesús prenent la nena i les seves paraules: aixeca't, aixeca't, aixeca't. Vaig repetir aquestes paraules llegint l'homilia, a l'altar vaig sentir que hi érem totes les dones, ho dic humilment, amb esperit positiu, obert, agraït, les dones catòliques de qui tant he après a la vida, les dones que resaven el rosari mentre jo descobria la "doctrina" en la meva primera comunió, les dones catequistes, companyes meves de tants anys, les dones que fan les neteges de les esglésies, que posen els rams de flors, les dones que han sentit el seu cor i la seva vida batent al ritme de Jesús, les dones de compromís religiós, de qui tant he après, les dones que reflexionen encara avui en grup l'evangeli, dones presents a l'església majoritàriament, generoses, humils, senzilles, discretes, dones de servei, de lluita, fortes, icones veritables.\nA l'hora de les ofrenes la nostra coral estengué una roba enorme, i férem voleiar enlaire una bola del món molt gran, que el vent, bon símbol, féu decantar alguns cops.\nArribà el gest de la pau, vaig girar-me cap a la meva dreta, i vaig veure una gran part dels cantaires, drets, silenciosos, atents a tot el que anaven veient, respectuosos, iranians, afganesos, subsaharians, algerians, marroquins... De mica en mica, vaig anar abraçant cada un d'ells, potser va ser el moment més intens per a mi, vides perdudes, dolor, abatiment, tristesa, la pau, aquest gest fratern, tan clar, de reconeixement de l'altre, la mirada als ulls, la seva mirada, sorpresa, agraïda, les paraules de Jesús ressonaven fortes: aixeca't, aixeca't, aixeca't! Però, per a quin món els diem aixeca't?\nA la comunió ens quedàrem tots expectants, llargues fileres es formaren. Per dintre, un calfred melangiós, per malaltia no puc compartir el pa, impossible combregar, i veus la gent, i sents com un esperit profund, de comunitat de Jesús, hi som, existim, no sé si el Senyor pot confiar massa en nosaltres, però fem camí, temptejant, fem camí. Que bell és veure la comunitat reunida! El cant de després m'emociona: pescador d'homes, se m'acosta una noia hondurenya i em diu: quantes vegades he cantat en nits de desànim aquesta cançó!\nNo me n'adono i ja ens toca a nosaltres cantar. Cantem El món nou de Dvorak. Després, la cerimònia, acaba.\nEns conviden a sopar. Del sopar no en puc dir massa res. Les energies s'havien acabat. Els límits de la vida. Mentre sopaven, contents de ser reconeguts, d'existir per un dia a la nostra societat, miro el mar, ja s'ha fet de nit, un grup de marroquines amb els nens pren la fresca, allà, lluny, aparenta sobre l'aigua, hi ha focs artificials, jo penso que Déu saluda, se'm fan vives les paraules dels salms que em dic cada matí. Avui, penso, m'han regalat un dia. Em sento agraïda.\nI avui, quan escric aquestes línies, ha vingut ella, és un fruit de la missa de Roses. És bella, està malalta, fortament, però porta amb ella el coratge, l'esperança, la vida de veritat. No sabria dir-ho, hi ha gent que omple l'espai de Déu amb la seva presència, i ella ho ha fet. Espero que torni.\nRessegueixo el cardenal Martini aquest estiu, uns exercicis amb l'evangeli de sant Lluc, llegeixo i rellegeixo una vegada i una altra, hi dono totes les voltes que hi sé donar, em canvien el cor. Pensant en la missa de Roses, pensant en aquesta associació, Àkan, apunto tres idees de Martini que donen molta llum:\nJesús educava els deixebles amb els miracles, l'educació de l'home cristià, que, en altres aspectes, consisteix a fer-lo capaç d'adonar-se de les necessitats i dels sofriments dels altres.\nUna comunitat cristiana, vertadera, madura, és la que sol·licita abundantment per als seus batejats experiències d'aquest tipus, que eduquen.\nAhir, enviava missatges des d'Algèria, pobre, sense res, tem pels fills, pels seus dos fills, perquè el fill gran es fa massa gran amb només la pobresa per companyia, i tem per la nena, que es va fent gran a poc a poc, tement el destí, i tem també pel seu fer-se gran.\nHi ha una diferència abismal entre dos temps de la nostra vida, un, quan hem llegit sobre els pobres, n'hem sentit parlar a la ràdio, a la televisió, als diaris, l'altre temps s'obre quan has vist la mirada del pobre, la seva vida de cada dia, els límits, la impotència... És fàcil parlar dels pobres quan no s'hi ha conviscut, després, moltes vegades s'instal·la el silenci, no saps què dir, no vols dir res, només ser-hi, fer companyia, i posar els mitjans que puguis perquè la seva vida avanci. Entorn teu poden haver-hi discussions: què s'ha de fer i què no s'ha de fer, si és correcte, o incorrecte tal cosa o tal altra. Tu calles, has senzillament viscut. És tan gran el dolor que has vist, que t'ha fet saltar endavant cap a un altre món, tan diferent, tan llunyà del passat, que no saps com explicar-ho. No m'agradaria haver viscut sense haver-ho descobert. Veus i et compromets, els altres segueixen el seu camí, tu has quedat inserit en una terra nova, de vegades s'assembla a un cel nou, sovint tastes tots els inferns junts de cop. Brutalment. Però hi ha un compromís que no es pot oblidar a lluitar per la gent pobra, com quan un va a l'hospital i diu a l'amic, al familiar: tornaré, tornaré perquè saps que no pots oblidar el sofriment que has vist, doncs amb els pobres és igual: tornaré, no et deixaré.\nI en aquest tornaré saps que, a més de la companyia, potser podràs dur alguna de les coses que, gràcies a l'ajuda de tantes persones que han donat, podràs donar, simple transmissor com ets de la generositat d'altres, del cor senzillament bo de la gent. I potser veuràs encendre's els ulls, com ahir, al matí, vaig veure quan vam donar menjar a dues persones que dormen en un bosc de Girona.\nA Algèria, entre les bombes dels atemptats un batec d'Àkan, que diferent és tastar les coses, la vida, el món, les persones, en primera línia.


activitats Archivos - Página 5 de 30 - AFA de CEIP Dolors Monserdà-Santapau (antiga AMPA)\nHome / Blog antic 2006-2014 / activitats (Page 5)\nBenvolgudes famílies, Ja tenim data per la segona xerrada del Programa de Suport Educatiu a les Famílies, que tindrà lloc a la biblioteca de l’escola Tàber el proper dilluns 7 de març a les 19:30 La xerrada/taller duu per títol «El bullying: una responsabilitat de tothom. Taller de prevenció i atenció de la violència entre iguals» i serà impartit per la Mireia Parera de Fil a l’Agulla. La descripció del taller que ens han fet arribar és la següent: Taller Bullying: una responsabilitat de tothom. Durada: 1,5h Taller de sensibilització sobre les dinàmiques de discriminació entre iguals i una de les seves formes més extremes, el bullying. Abordarem el tema des d’un enfoc sistèmic i reflexionarem sobre què afavoreix el bullying. Per acabar, donarem algunes claus sobre com les famílies...\n«La comunicació a casa» propera xerrada, 17 de febrer\nBona tarda, Us comuniquem que L’Escola Orlandai acollirà una xerrada adreçada a famílies d’alumnes de primària : “La Comunicació a casa”. Aquesta xerrada anirà a càrreg de Mònica Vàzquez. El proper dimecres 17 de febrer de 19 a 20hrs a la Biblioteca de l’Escola Orlandai. Si hi esteu interessats, és imprescindible que feu la reserva : annavgv@gmail.com Us hi esperem! Junta AFA\n4 febrero, 2016 / activitats, AFA, avisos, participació, Xerrades per families\nEl proper dilluns 25 de gener de 16:30 a 18h a l´Aula de plàstica hi haurà una Jornada de Lego Hour (portes obertes). IGNITE organitza un taller de màquines LEGO, a on els propis alumnes de l’extraescolar de robòtica (grup de dilluns) us mostraran la metodologia de treball i explicaran als companys el funcionament de màquines motoritzades. Convidem a tots aquells alumnes d´infantil i primària interessats. Disposarem de material LEGO adient a cada franja d’edat. Important: Places limitades a un màxim de 25 alumnes en total, amb prèvia reserva indicant nom de l’alumne i curs a info@igniteseriousplay.com La comissió d’extraescolars de l’AFA.\n21 enero, 2016 / activitats, Actuacions comissions AFA, AFA, avisos, Comissió AFA, escola, Sin categoría\nHola famílies! Des de la Comissió d’extraescolars us volem enviar informació de totes les activitats que oferim aquest any: – Diver’s: És l’entitat que gestiona la majoria de les activitats. Ens ha fet arribar la informació via agenda , però la tornem a adjuntar aquí per si us fa falta. DIVERS_DMS – Tardes de Música:Activitat que duem a terme les AFES del DMS, Tàber i Costa Llobera. Us adjuntem la informació que ja us vam fer arribar al Juliol, ja que encara hi ha temps per apuntar-se. MUSICA_DMS – Escacs: L’any passat Peó i Peona van efectuar l’activitat d’escacs. Els participants van quedar molt contents, i el tornem a oferir, us adjuntem el full d’inscripció. ESCACS_DMS – Hockey:L’any passat el...\n18 septiembre, 2015 / activitats, Actuacions comissions AFA, AFA\nHola famílies! Des de la Comissió d’extraescolars us voliem fer saber que hem ampliat el termini de temps per contestar l’enquesta de valoració de les activitats extraescolars fins el pròxim dimecres 17 de juny. Només cal que les retorneu a la bústia de l’AFA que hi ha al vestíbul de primària! Creiem que és una de les vies més importants per donar a conèixer les vostres experiències com a usuaris d’aquest servei que organitza l’AFA i que mitjançant les vostres valoracions podem tenir feed-back de com funciona cadascuna de les activitats. Per si de cas no la teniu, aquí us l’adjuntem! També la podeu retornar escanejada a extraescoalrsdms@gmail.com\n11 junio, 2015 / activitats, AFA


ᐅ Posicionament Google Pals - Posicionament web Pals\nLi oferim posicionament Google Pals.\nExperts en posicionament Google Pals\nSom especialistes en SEO Posicionament Google Pals utilitzant òptimament tots els paràmetres que SEO posicionen dins Google, tan posicionament Google Pals On-page com Off-page. La clau és complir perfectament amb aquestes dues facetes tan importants, contemplant el màxim de requeriments i paràmetres en aquest sentit.\nDes de Pals, especialistes en posicionament Google\nSom especialistes en posicionament Google Pals, utilitzant totes les tècniques i els paràmetres necessaris que millor posicionen a Google.\nEl nostre posicionament Google Pals va de bones pràctiques, metodologia contrastada i experts en estratègies SEO nacional i internacional. El nostre equip professional analitza i confecciona en cada cas una proposta a mida sobre l’estratègia SEO On-page i Off-page més adient i que millor encaixa amb les necessitats del client i els seus objectius en aquest sentit.\nPosicionament Google Pals. Experts des dels inicis del cercador.\nEl nostre equip professional a Pals analitza i confecciona en cada cas una proposta i estratègia a mida sobre el servei de posicionament Google Pals SEO On-page i Off-page més adient i que millor encaixa amb les necessitats del client i els seus objectius en aquest sentit.\nLa evolució constant del servei de posicionament Google Pals\nEl robot de Google i els seus paràmetres de SEO Posicionament han evolucionat i ho segueixen fent constantment, per aquest motiu els nostres especialistes a Pals assessoren i fan seguiment sobre les estratègies i com millorar-les i treure’n més i millor rendiment. És obvi que en aquest camp, ningú es pot permetre el luxe de quedar-se enrere i en el nostre cas, Gestinet ofereix a Pals el millor servei contrastat, consolidat i en constant evolució i millora per tal d’aconseguir en cada moment els resultats més òptims possibles. De fet i en aquest sentit, la nostra empresa col·labora intensament i és Partner de Google des de fa molts anys.\nA l’igual que el Manteniment informàtic és vital per a qualsevol empresa avui dia, la seva estratègia SEO Posicionament Google Pals també forma part de quelcom vital i necessari per a la seva supervivència o en cas contrari, òbviament pot tenir els dies comptats.\nEl servei SEO Google de Gestinet és el millor posicionament Google Pals\nEl nostre objectiu a l’hora de crear una estratègia de posicionament Google Pals és aconseguir els millors resultats possibles en la generació de trànsit potencial i sa des de Google i les seves eines i línies de negoci com Google Adwords, Google Shopping, Google Local Business (Pals), etc… En cada cas utilitzem els nostres recursos, experiència i eines que hem anat dissenyant, elaborant i evolucionant durant tants anys i que ens han aportat l’èxit i reputació com d’empresa referent en SEO posicionament Google Pals.\nGestinet, el millor posicionament Google de Pals\nDes de Gestinet entenem que el SEO posicionament Google Pals és una forma d’entendre i fer les coses, una metodologia en evolució constant i una filosofia que cal desenvolupar en cada disseny web, optimització i projecte en aquest sentit, sempre desenvolupant pensant en la metodologia Google i els seus paràmetres de posicionament SEO, vital per a l’èxit del projecte i consolidació dels objectius SEO. Oferim un servei de posicionament Google Pals de qualitat i amb màximes garanties.\nPosicionament Google Pals amb màximes garanties\nEl nostre secret és tractar el SEO posicionament Google Pals com a metodologia i filosofia dins el nostre ADN, entenent i participant en aquestes facetes dins Google, en resum gairebé formar part de l’ADN Google. Tot això ho plasmem en el nostre disseny web i estratègies de posicionament web que realitzem, totes les optimitzacions web que fem, utilitzant en tot moment metodologia pròpia, tècniques i estratègies SEO contrastades i vigents dins Google, amb les màximes garanties d’èxit i sense riscos. Mai hem tingut una pàgina web penalitzada i en tots els casos realitzem una estratègia SEO posicionament Google Pals a mida amb les màximes garanties per a consolidar els objectius establerts.\nDoni visibilitat mitjançant posicionament Google Pals al seu negoci a Google amb Gestinet\nDonem d’alta els seus productes a Google Merchant Center per a millorar el posicionament Google Pals\nGestionem les seves campanyes d’Adwords per treure el màxim rendiment en posicionament Google Pals\nMitjançant el posicionament Google Pals millorem les seves posicions en les cerques locals.\nPals i el seu posicionament a Google\nCada ubicació i zona geogràfica té un tractament específic a nivell SEO Google i això afecta directament en una gran majoria d’estratègies de posicionament web que desenvolupem, tant sigui pel volum i tipus de competència, com tipus de sector, activitat, etc... Cal tractar cada projecte i estratègia de posicionament Google Pals de forma personalitzada i a mida, només així es pot garantir l’èxit de la mateixa i aconseguir els resultats en posicionament web esperats.\nGestinet ❤ Posicionament Google Pals\nSom de Pals, addictes a la nostra feina i ens apassiona el món Google des dels seus inicis, i les estratègies de superació constant que dissenyem per tal que cada client sobresurti dins el Posicionament dins Google, evolucionant-les amb el temps per tal de millorar i optimitzar resultats constantment. Val a dir que a Pals comptem amb clients que són models de negoci online i gairebé l'única captació de client potencial és via posicionament Google Pals, amb l’exigència i pressió que això comporta.


Quinze lliçons sobre el llenguatge (i algunes sortides de to) :: Amabook\nLa lliçó magistral de Jesús Tuson. Un elogi del llenguatge. Un cant a la intelligència humana. Després de tota una vida a la Universitat, Jesús Tuson es buida en un llibre imprescindible. Un assaig lliure i global sobre el llenguatge, aquest regal únic que la natura ens ha fet a nosaltres, els humans. La facultat del llenguatge és una dotació natural exclusiva de lespècie humana. Els sapiens, doncs, ni ens podem pensar, ni tan sols imaginar, sense el llenguatge, perquè aquest forma part inalienable de lunivers mental que ens fa ser com som. Sense el tresor lingüístic, ens trobaríem de …\nLa lliçó magistral de Jesús Tuson. Un elogi del llenguatge. Un cant a la intelligència humana. Després de tota una vida a la Universitat, Jesús Tuson es buida en un llibre imprescindible. Un assaig lliure i global sobre el llenguatge, aquest regal únic que la natura ens ha fet a nosaltres, els humans. La facultat del llenguatge és una dotació natural exclusiva de lespècie humana. Els sapiens, doncs, ni ens podem pensar, ni tan sols imaginar, sense el llenguatge, perquè aquest forma part inalienable de lunivers mental que ens fa ser com som. Sense el tresor lingüístic, ens trobaríem de cop en un passat ben llunyà, potser a una distància aproximada de sis milions danys, constituint una espècie probablement parallela a la dels actuals ximpanzés. No és aquest, el cas.\nLengua oral: destino individual y social de las niñas y los n...\nCabrejo Parra Evelio\n3.071 CLP eBook EPUB\n2.149 CLP eBook PDF\n5.944 CLP eBook PDF\nAproximación a la morfología verbal del Aymara de Chile: impl...\nEnrique Díaz Vásquez, Felino García Choque\n8.607 CLP eBook PDF\n7.238 CLP eBook EPUB


La plaça de la Vila, escenari del rodatge d'una escena d'un film xinès\nUn moment del rodatge a la plaça de la Vila\nProp de 500 persones participen en l’escena entre equip tècnic i actors, amb especial menció dels Bordegassos, els nans i una parella de gegants\nLa plaça de la Vila és l'escenari avui del rodatge d'una escena d'una pel•lícula xinesa. Es tracta de la comèdia romàntica 'When Larry met Mary', que explica les aventures de dues parelles orientals que fan turisme per Catalunya.\nL'escena que s'enregistra a la plaça de la Vila és la més complexa a nivell logístic de tot el llargmetratge, ja que transcorre enmig d'una festa amb gegants, castellers, nans i música flamenca. Un total de 490 persones participen en el rodatge a Vilanova, entre ells un centenar de membres dels Bordegassos, 15 geganters amb els gegants de la Geltrú i una dotzena de nans, a més de 200 extres.\nL'equip tècnic està encapçalat per Wen Zhang, actor xinés molt conegut al seu país i que s'estrena en aquest film com a director. L'acompanyava un equip de 150 persones, de les quals 60 són també xineses.\nEl rodatge de tota la pel•lícula també inclou altres localitzacions a Catalunya com Barcelona, Tarragona i el monestir de Santes Creus.


projecte | Restauració del riu Llobregat\nI per què son importants els rius?\nEls rius i tot el seu espai fluvial, boscos de ribera, zones humides, etc. tenen un gran valor ecològic per la singularitat dels seus hàbitats, gràcies a que la presència contínua d’aigua permet la formació d’un ecosistema diferenciat. El bosc de ribera desenvolupa unes funcions molt significatives dins l’ecosistema fluvial :\nEn cas d’avinguda, la vegetació de ribera frena la velocitat de l’aigua i afavoreix la sedimentació dels materials sòlids transportats pel riu sobre els terrenys inundats, disminuint els efectes devastadors de l’aigua amb altes velocitats\nDisminueix l’erosió i la sedimentació dels marges\nLa vegetació de ribera és imprescindible en l’ecosistema fluvial. Les fulles que cauen a l’aigua a la tardor és font d’aliment per molts essers vius que viuen a l’aigua.\nEl sistema d’arrels de la vegetació riberenca ajuda a depurar de substàncies tòxiques la capa d’aigua freàtica i també la superficial.\nProporciona gran quantitat d’hàbitats diferents on poden trobar protecció un gran nombre d’éssers vius tant aquàtics com terrestres. Els ecosistemes riberencs tenen un major nombre d’espècies i d’individus que els del seu voltant.\nTé gran importància com a corredor biològic. Moltes espècies utilitzen el riu per grans desplaçaments. Les aus utilitzen els rius en les seves vies migratòries anuals.\nOmbreja el riu (bosc en galeria). Manté la temperatura de l’aigua baixa ievita la falta d’oxigen i afavoreix la vida dels organismes aquàtics.\nMilloren la qualitat de l’aire, retenint partícules en suspensió i emitint oxígen durant la fotosíntesis\nLa limitació de llum posa fre al creixement de les algues i a l’escalfament de l’aigua fet que afavoreix la presència de determinades espècies, amants d’aigües fredes (i amb molt oxigen) com les truites, els barbs, …\nTenen elevat valor paisatgístic\n21 Abril 2009 at 4:43 pm Deixa un comentari


Taller participativo: Cupcakes de Pasqua\nDivendres 27 de Març 1h Patricia\nTaller participatiu en què aprendrem com elaborar uns cupcakes perfectes amb decoració amb motius de Pasqua i diferents tipus de Flors de buttercream.\nEn aquest taller ens posarem mans al buttercream, practicant amb la nostra pastissera Patri, realitzant:\nL'elaboració de la massa de cupcakes.\nPossibilitats d'aportar aroma i gust de les masses, cremes i farcits dels cupcakes.\nDecoració amb motius de pasqua.\nDecoració amb les eines dels sets de decoració de pastissos i cupcakes i amb les boquilles russes per fer flors amb buttercream, que afegeixen una infinitat de possibilitats a la decoració de les teves cupcakes.\nCada participant podrà treballar amb les mànigues pastisseres i fer volar la seva imaginació amb les múltiples alternatives decoratives que es poden fer!\nAquest taller té un aforament limitat i tindrà una durada d'1 hora i mitja.\nCada participant per l'assistència al taller es durà els cupcakes realitzats.\nTria horari 11:00 - 12:00 18:00 - 19:00 Comprar\nAforo limitadoInscriu-te ara!


St. Andrews Hostel Nuwara Eliya Sri Lanka - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n44/23 St. Andrew's Drive, Nuwara Eliya Centre, Nuwara Eliya, Sri Lanka, 22200 - Veure al mapa\nBen situat a la Natura, els paisatges area de Nuwara Eliya ciutat, St. Andrews Hostel us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. A 1.5 km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 1-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nSt. Andrews Hostel ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix express check-in/check-out, aparcacotxes, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, lloguer de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de camp de golf (a 3 km), pesca, equitació. St. Andrews Hostel és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Nuwara Eliya.


TONY BELLEW BIOGRAFIA, ASSUMPTE, CASAT, ESPOSA, PATRIMONI NET, ÈTNIA, SALARI, EDAT, NACIONALITAT, ALÇADA, EX BOXADOR PROFESSIONAL - BIOGRAFIA\nPrincipal Biografia Tony Bellew Bio\n(ex boxador professional)\nFets deTony Bellew\n30 de novembre , 1982\n9,6 milions de lliures esterlines\nMixt (africà, anglès)\nantic boxejador professional\nLawrence Community School primària\nNo preparar-se, preparar-se per fallar\nEstadístiques de relació deTony Bellew\nQuè és l'estat civil de Tony Bellew? (solter, casat, en relació o divorci):\nQuants fills té Tony Bellew? (nom):\nTres (Corey, Cobey i Carter)\nTé algun amic Tony Bellew?:\nÉs Tony Bellew gai?:\nQui és l'esposa de Tony Bellew? (nom):\nTony Bellew és un home casat. Està casat amb Rachael Roberts . Tony coneix Roberts des que tenia nou anys.\nTenen tres fills junts: Corey, Cobey i Carter. El seu matrimoni es manté fort, ja que no hi ha notícies relacionades amb relacions extraconjugals en l'actualitat.\nQui és Tony Bellew?\nTony Bellew és un ex boxador professional britànic. Des del 2016 fins al 2017 va ostentar el títol de pes creuer del WBC.\nA més, del 2010 al 2014 va ocupar els títols de pes lleuger britànic i de la Commonwealth.\nTony Bellew: edat, pares, ètnia i educació\nBellew ho era nascut a Liverpool el 30 de novembre de 1982. Després de viure diversos anys al carrer Mulgrave, Toxteth, Liverpool, es va traslladar a Smithdown Road a Wavertree.\nTony es va interessar pel món de la boxa des de la seva infància. És de nacionalitat britànica. A més, pertany al context ètnic mixt de l'anglès i l'africà.\nquants anys té vincent d'onofrio\nParlant de la seva educació, va assistir Bellew Lawrence Community School primària a Wavertree.\nTony Bellew: carrera, salari, patrimoni net\nEl 6 d'octubre de 2007, Tony Bellew va debutar en la boxa professional contra el company de viatge Jamie Ambler. L’any 2008 va derrotar Ayitey Powers, Hastings Rasani, Paul Bonson i Phil Goodwin entre d’altres.\nVa tenir una carrera d’aficionats de 40 a 7 anys. A més, va desafiar el títol vacant de la Commonwealth en pes pesat lleuger el 12 de març de 2010. Va vèncer a Atoli Moore i també va defensar el títol contra Bob Ajisafe al Grosvenor House Hotel.\nLa primera baralla de pes pesat de Bellew va ser contra els primers WBA campió dels pesos pesats David Haye. Actualment, té un rècord professional de 24 victòries, 15 per KO / TKO, 2 derrotes i 1 empat. A més, també va ocupar el cinturó del WBC Intercontinental el 2012. A més, és un àvid seguidor del Everton Football Club. A més, també va aparèixer com a 'Pretty' Ricky Conlan a la pel·lícula del 2015 'Creed'.\nVa anunciar la seva retirada al ring amb un rècord de 30 victòries de 34 combats professionals. El 22 de novembre de 2018 va confirmar la seva retirada de la boxa.\nBellew no ha revelat el seu salari actual. No obstant això, actualment té un patrimoni net estimat d’uns 9,6 milions de lliures esterlines.\nTony Bellew: Rumors, controvèrsia\nBellew va passar a formar part d’una controvèrsia després que la seva dona Rachael fes una disputa homòfoba després de la derrota de Bellew amb Usyk. A més, va publicar la notícia recentment a causa de les seves notícies de jubilació.\nParlant de la seva mesura corporal, Tony Bellew té una alçada de 1,89 m (6 peus i 2 polzades). A més, pesa al voltant de 97 kg. A més, el color del cabell i el color dels ulls són marró fosc.\nBellew és activa a les xarxes socials. Té un gran nombre de seguidors a les xarxes socials com Facebook, Instagram i Twitter. Té més de 595.000 seguidors a Twitter.\nes va casar abans amb Chrisley\nA més, té més de 590.000 seguidors a Instagram. De la mateixa manera, la seva pàgina de Facebook té més de 65.000 seguidors.\nTambé en sabeu més informació Tj Wilson , Semmy Schilt , i Danny Garcia .\ndescriu els passos per gestionar les emocions.\nés Hannah Davis afroamericana\nalçada i pes del zig-zig del dofí\nquina altura té tara reid\ncom escriure un resum executiu per a una proposta de projecte


Taller: Autoocupació viable: Potencia el teu negoci! | COPC - Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya\nTaller: Autoocupació viable: Potencia el teu negoci!\n- De quin punt sortim? Aspectes a tenir en compte abans de posar en pràctica el projecte professional: el perfil emprenedor i la idea de negoci.\n- Definició del negoci: necessitats a cobrir, expectatives i diferencials que s'ofereixen.\n- Presentació del CANVAS\n- Recursos claus per engegar el projecte.\n- Autoavaluació del propi perfil emprenedor\n- Exposar al grup les idees de negoci i àrees de millora detectades\n- Aportar eines per definir i passar a l’acció el projecte d’autoocupació i/o emprenedor\nActivitat curta i de caire pràctica i participativa on l'objectiu és que tota persona assistent avalui en quin punt es troba el seu projecte d'autoocupació. Arrencant d'aquest punt, aportar informació útil per avaluar la idea de negoci i el procés a seguir per engegar-lo.\nSi la persona participant ja té algun document de presentació com tarja personal, carta de serveis, etc. recordar de portar-ho a la sessió.\nData de fi de la inscripció 12-02-2018, 20:00:00\nSessió 1 13-02-2018, 18:00 - 21:00


Maltractaments a la infància i l’adolescència. Canal Salut\nL’article 8.1 de la Llei 14/2010, del 27 de maig, dels drets i les oportunitats en la infància i l'adolescència determina que “qualsevol infant o adolescent ha d'ésser protegit de qualsevol forma de maltractament, que inclou el maltractament físic, el psicològic, la negligència, el tracte indigne, l’explotació laboral, l’explotació i l’abús sexuals, la corrupció, la manipulació, el mal ús de la seva imatge i qualsevol altra forma d’abús”.\nL’Organització Mundial de la Salut (OMS) defineix el maltractament infantil com els abusos i la desatenció de què són objecte els menors de 18 anys, i inclou tots els tipus de maltractament físic o psicològic, abús sexual, desatenció, negligència i explotació comercial o d’altres tipus que causen o poden causar un dany a la salut, desenvolupament o dignitat de l’infant, o posar-ne en perill la supervivència en el context d’una relació de responsabilitat, confiança o poder. L’exposició a la violència en l'àmbit de la parella també s’inclou en les formes de maltractament infantil.\nPer això, l’Observatori General Número 13 (2011), del Comitè de Nacions Unides de Drets de l’Infant, sobre “el dret de l’infant a no ser objecte de cap forma de violència” defineix el maltractament infantil com a “acció, omissió o tracte negligent, no accidental, que priva l’infant o adolescent dels seus drets i del seu benestar, que amenaça o interfereix l'ordenat desenvolupament físic, psíquic o social i els autors del qual poden ser persones, institucions o la mateixa societat”.\nEl maltractament és un problema social i de salut que no pot -ni ha de ser- eludit per ningú. L’àmbit sanitari ha de promoure tant el bon tracte integral als infants i adolescents com la prevenció, la detecció precoç, l’atenció integral i la rehabilitació de qui ha patit maltractament o abús sexual.\nTelèfon Infància Respon 116 111. Obre en una nova finestra.\nServei d’atenció gratuït i permanent per comunicar possibles situacions de maltractament a infants i adolescents\nAltres vies de comunicació de maltractaments a infants i adolescents. Obre en una nova finestra.\nEquips funcionals d'experts (EFE) [1,38 MB ]\nProtocol d’actuació davant de maltractaments en la infància i l’adolescència en l’àmbit de la salut [--]\nInfografia dels punts clau del Protocol [--]\nConsells d'actuació davant del maltractament infantil per a professionals de centres sanitaris [--]\nAvaluació de les intervencions psicològiques en l’àmbit de la violència sexual i física en la infància i l’adolescència. Obre en una nova finestra.


Programa 518 – 7/02/2020 – Edició 2307 – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\nPrograma 518 – 7/02/2020 – Edició 2307\n7 febrer 2020Programes\nDues novetats discogràfiques al FES TA FESTA\nI en ambdós casos es tracta del primer volum d’una futura col·lecció.\n“Músiques del Mercè Dansa”, endegat per l’Esbart Català de Dansaires i que recull, com el seu nom indica, la banda sonora de les danses vives que al llarg dels anys s’han anat interpretant en aquest festival que s’organitza en el si de les Festa Major d’estiu barcelonina.\nI “Grans clàssics”, un recull de sardanes de tots els temps i per a tots els gustos triades pels mateixos músics que les interpreten i que ha enregistrat la cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Un CD que es presentarà en concert el proper dilluns dia 10, a les 20 h, al Teatre l’Aliança del Poble Nou, de Barcelona.\nDues propostes molt interessants i que, com us hem dit, prometen continuïtat, fet que ens congratula especialment. D’ambdues n’escoltarem una peça: del “Músiques del Mercè Dansa” escoltarem el “Galop de la Mercè”, del nostre director Jesús Ventura, la música que inicia el disc i que clou tradicionalment amb una gran dansa conjunta de tots els participants el festival de cada any; i dels “Grans clàssics” escoltarem la sardana que en el seu moment fou un dels èxits més rotunds de la producció del mestre Fèlix Martínez Comín, i que no ens consta que hagués estat mai degudament enregistrada, la titulada “Dolç record”.\nAquests seran el primer i el darrer temes d’un programa que musicalment es completarà amb la ja és segona semifinalista de LA SARDANA DE L’ANY 2019, la composició de Jordi Vilaró titulada “Un espai pel 90è” que ens interpretarà la cobla La Principal del Llobregat; i amb el nostre Youtube de la setmana que ens portaran el grup nord-català ELS DELAI, una banda de hiphop-rumba-balkan que ens explicarà la història de “En Xisku de Céret”.\nI a banda de tot això tindrem les SECCIONS:\nEls SONS DE LA TRADICIÓ, d’en Ramon Vilar, que ens trasllada a la ja molt propera arribada de la Quaresma (el Carnaval ja el tenim aquí mateix) per reproduir-nos una cançó titulada “Serra la vella”.\nLes DITES I REFRANYS, d’en Víctor Pàmies, que ens en comentarà una que versa “No hi ha temps que no torni”.\nELS REMEIS DE L’ERMITÀ, la secció de Fra Valentí Serra de Manresa que aquesta vegada ens explicarà les nombroses propietats medicinals, nutritives i de tota mena del “Julivert”.\nELS TEMES D’EN XINO, d’en Josep M. Francino, que ens convida a recordar aquell tema històric d’en Benny Moré adaptat per en Jordi Lara, amb arranjament d’en Jorge Sarraute i interpretat per la cubana Lucrecia i la Cobla de Cambra de Catalunya: “Mira amb quina gràcia”.\nI també tindrem un dels espais que prepara en Gustau Molas des del Museu Etnològic de Barcelona: a ELS SECRETS DE L’ETNOLÒGIC parlarem de “La sopera”.\nI en mig de tot això repassarem el calendari de les properes actuacions del 33è TRADICIONÀRIUS; us parlarem d’alguns actes d’aquest cap de setmana de la Festa Major de Santa Eulàlia a Barcelona; anunciarem el concert i l’aplec que tindran lloc aquest diumenge dia 9 a Navarcles; avançarem que, el proper dia 15, se celebra la Gran Revetlla 2020 de l’Agrupació Cultural Folklòrica Sabadell Sardanista; i us convidarem a visitar l’exposició fotogràfica del nostre col·laborador Antoni Serés titulada “Matalassos” que durant tot el mes de febrer podeu veure el Cafè de les Delícies de la Rambla del Raval, de Barcelona.\nI tot això amb el record constant per aquells que no són a casa perquè hi ha un estat repressor que els ho impedeix.\nPerò la cultura popular no s’atura. I la setmana que ve ho tornarem a fer. I vosaltres?


Moncofar. Moros i Cristians de Calp\nFill de pares moriscs. Son pare morí en una lluita que tingué lloc al Mont Oltà entre calpins i moriscs. Al mateix lloc es va fer batejar i pogué viure com a cristià entre els calpins, però només en aparença, per procurar no alçar desconfiança ni recança.\nEll posseïa secretament el desig i l’esperança de venjar algun dia la mort del seu pare. Així ens descriu el Pare Llopis en la seua monografia de Calp.\nVivia amb sa mare, aquella dona coneguda al poble com la “Velleta de Toix”, que es dedicava a les pràctiques màgiques, sortilegis i bruixeries, nom utilitzat pels majors durant molt de temps per fer por als xiquets amb aquestes paraules: "Vindrà la Velleta de Toix, i mos papará a tu, a mi í a tots".\nMoncòfar guaitava constantment la possible arribada per mar “dels seus”, per afegir-se a ells en la lluita contra els cristians. Aleshores eren molt freqüents les incursions de pirates argelins a les nostres costes.\nCert dia guaità unes “fustes” que es dirigien fins la platja i pensà que era el seu moment, però sa mare el va fer desistir, només fer-li saber quin era el seu projecte:\n“Alí, fill meu, pensa que pots morir al combat. Pensa que res podem fer per a ressuscitar ton pare, i pensa també que si tu mors, restaré jo tota sola, vella i malaltissa. Pensa-ho Alí, i veuràs que no cal exposar la teua vida. No te’n vages, per Alà, quedat amb mi”.\nLes reflexions de sa mare, a la que tant estimava, el van fer desistir del seu obstinat pla, almenys de moment. Després d’analitzar la situació pensà: “Ma mare te raó”.\nPocs anys després, la pobre velleta, sa mare va faltar. Moncòfar resta trist i sol a Toix. Només pensava en el sentit de la seua vida, potser no pagava la pena viure-la, no tenia sentit ni esperança, i torna a la seua memòria aquella persistent idea de la venjança.\nUn matí a la tardor Moncòfar guaità des de sa casa el fum d’una foguera que cremava en Ifach, obra del vigia permanent, i com que coneixia el valor d’aquesta senyal: “Foc en Ifach, moros a la costa”, per si això no sobrava, sentí allunyades per la distancia el so inequívoc de les campanes de l’església que cridaven als calpins del imminent perill que s’acostava. Fixà els seus ull a l’horitzó del mar i observà cinc “fustes” que navegaven rumb a nostres platges.\nAquesta és la meua, pensà Moncòfar. “S’acosten els meus i ara puc convertir en realitat el meu somni”. Agafà l’arcabús que tenia de son pare i començà a baixar de Toix vorejant els penya-segats de les Urques, les Canutes i La Manzanera, fins arribar al Passet, Allí es detingué una bona estona contemplant l’apropament de les naus i, quan considerà que n’era el millor moment, vorejant la platja caminà fins les Roquetes, que era el lloc on s’havien reunits els calpins per a intentar rebutjar el desembarco dels moros.\nEn arribar-hi, donà una esquivada fins al mar, adreçant-se a les naus, però de sobte, es detingué al sentir la veu d’un calpin que el cridava per que s’afegira a ells. El que va ocórrer a continuació s’explica abastament en el episodi del Parlament.


Procediment d'admissió a l'FP intensiva de grau mitjà per al curs 2022-2023\nConcretar el procediment que s'ha de seguir per a l'admissió i la matrícula a l'FP intensiva de grau mitjà per al curs 2022-2023.\nPersones que compleixen els requisits d'admissió.\n- El dia 11 de juliol de 2022 els centres educatius autoritzats han de publicar la llista provisional de sol·licitants a l'FP intensiva.\n- El dia 20 de juliol de 2022 s'ha de publicar la llista definitiva de persones admeses a l'FP intensiva.\n- Les persones que consten en les llistes definitives d'admesos a l'FP intensiva han de formalitzar la matrícula els dies 20, 21 i 22 de juliol de 2022, amb el sistema de cita prèvia, al centre educatiu corresponent. El centre ha d'habilitar un sistema de matrícula que eviti al màxim els tràmits presencials.\n- Més informació a la pàgina web de Formació Professional de la Direcció General de Formació Professional i Ensenyaments Artístics Superiors (http://fp.caib.es).\nReial decret 1529/2012, de 8 de novembre, pel qual es desplega el contracte per a la formació i l'aprenentatge i s'estableixen les bases de la formació professional dual\nReial decret llei 32/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reforma laboral, la garantia de l'estabilitat en l'ocupació i la transformació del mercat de treball\nSol·licitud d'admissió (tràmit autenticat)\n- Disposar d'usuari GestIB o CAIB o estar registrat a cl@ve.\nDe l'1 al 30 de juny de 2022, ambdós inclosos.\nSol·licitud d'admissió (tràmit sense autenticar)


Altres noms: Capella del Rosaret\nLa Capella-ermita del Rosaret és de petites dimensions, d'una sola nau, sense absis i amb la porta a migdia. Presenta un simple campanar. La façana conserva la inscripció amb la data de construcció (1579).\nAquesta capella rural, molt arcaïtzant i sense un estil definit, està realitzada amb blocs de pedra no massa regulars.\nAquesta capella fou bastida a finals del segle XVI per iniciativa del prevere de Fonollet, que cada cop que passava per aquest lloc, conta la llegenda, el cavall no volia continuar el viatge. Llavors el prevere decidí aixecar-hi la capella a la Mare de Déu del Roser. Aquesta capella fou bastida en un època de florida devoció a la Mare de Déu del Roser arreu dels Països Catalans (1570-1620). Està situada prop de la Masia de la Madrona, molt transformada. La documentació medieval (any 1145) esmenta l'església de Sant Andreu de la Madrona, actualment desapareguda i que possiblement podia coincidir amb l'emplaçament de la Capella del Rosaret.\nAquesta capella fou bastida a finals del segle XVI per iniciativa del prevere de Fonollet, que cada cop que passava per aquest lloc, conta la llegenda, el cavall no volia continuar el viatge. Llavors el prevere decidí aixecar-hi la capella a la Mare de Déu del Roser. Aquesta capella fou bastida en un època de florida devoció a la Mare de Dé...


Nits del Fòrum clausura 2 mesos de programació amb 26 xous i 40.000 assistents – Araytor Correduría de Seguros\nAraytor Correduría de Seguros > Novetats > Notícies > Nits del Fòrum clausura 2 mesos de programació amb 26 xous i 40.000 assistents\nNits del Fòrum clausura 2 mesos de programació amb 26 xous i 40.000 assistents\n21/09/2021 Carlos Jarque Notícies\nEl cicle organitzat per Primavera Sound, Les Nits del Fòrum, ha conclòs el seu segon estiu pandèmic amb 26 xous i 40.000 assistents. Els Planetes ha estat la banca encarregada de tancar la programació la nit del passat divendres 17 de setembre amb un repàs als himnes que han definit la seva carrera.\nEls mesos estivals d’aquest 2021 encara no han suposat l’anhelada volta a la normalitat per als esdeveniments culturals, però festivals i cicles com les Nits del Fòrum no han cessat en la seva obstinació per mantenir activa la programació de música en viu en un context pandèmic.\nDes de la jornada inaugural del passat 16 de juliol, un total de 40.000 assistents han passat pel Parc del Fòrum per a gaudir d’algun dels 26 xous programats. Les Nits del Fòrum ha apostat per una oferta variada i transversal en la qual han brillat els plens de Rigoberta Bandini, Duki, Nicola Cruz i Bad Gyal per partida doble i que ha anat molt més allà de la música gràcies als radioshows que han inaugurat amb honors la nova temporada de Ràdio Primavera Sound o la batalla Drag Up Your Nits.\n“Queda el desig que ara sí, definitivament, estiguem a les portes que l’experiència en sales de concerts i festivals torni a ser la que anhelem al més aviat possible o, almenys, la mateixa que ja estan gaudint la majoria de països del nostre entorn. No hi ha una altra opció si volem que la cultura continuï formant part del nostre dia a dia: Nits del Fòrum i altres propostes adaptades a la situació sanitària han estat una solució d’emergència, però és evident que allargar la seva sostenibilitat en el temps és inviable”, ha manifestat l’organització del cicle de concerts en un comunicat. “Vist el suport, la responsabilitat i la paciència que ens ha brindat el públic des del primer dia, costa una mica menys confiar en la recuperació del sector quan puguem desenvolupar la nostra activitat com desitgem”, han afegit.\nA Araytor, estem molt orgullosos d’haver format part del projecte un any més, oferint al festival tota la cobertura d’assegurances.


Territori i Sostenibilitat explica el projec... - Govern.cat\nquery_builder 28 setembre 2020 18:36\nTerritori i Sostenibilitat explica el projecte europeu ConnECT com a bona pràctica en el marc del 30è aniversari de cooperació transfronterera d'Interreg\nInterreg ha celebrat una jornada per fer balanç dels 30 anys de cooperació transfronterera fins l’actualitat, presentar les perspectives pel període 2021-2027 i tenir un intercanvi d’opinions sobre els diferents modes i solucions a posar en pràctica per reduir els obstacles identificats\nCatalunya és soci del projecte ‘ConnECT: unim persones, eixamplem horitzons’, juntament amb la Regió d’Occitània i el Consell Departamental dels Pirineus Orientals\nEl 1990 la Comissió Europea va llançar el programa Interreg per finançar el desenvolupament de la cooperació transfronterera a Europa. Per celebrar aquest 30è aniversari, l’ADRET (Agence de Développement Rural Europe et Territoires) - Centre d’Information Europe Direct Pyrénées ha organitzat un webinar, amb més de 65 assistents, adreçat als actors de la cooperació transfronterera. En aquesta jornada, feta en col·laboració amb el Centre Europe Direct de Girona, el Departament dels Pirineus Orientals, el Departament de l’Arieja i la Generalitat de Catalunya, s’ha fet balanç dels 30 anys de cooperació transfronterera fins a l’actualitat, s’han presentat les perspectives pel període 2021-2027 i s’ha fet un intercanvi d’opinions sobre els diferents modes i solucions a posar en pràctica per reduir els obstacles identificats.\nLa Generalitat de Catalunya, com a soci del projecte europeu ConnECT, juntament amb la Regió d’Occitània i el Consell Departamental dels Pirineus Orientals ha explicat a la jornada com aquest projecte serveix per ampliar i millorar el servei d’autobús de l’Espai Català Transfronterer. ConnECT, que duu el lema “unim persones, eixamplem horitzons”, implementa noves rutes d’autobús per afavorir la mobilitat i la interconnexió, la coordinació i la millora d’horaris i freqüències entre municipis, regions i veïnatge a totes dues bandes de la frontera. Alhora, afavoreix el contacte territorial amb l’Hospital de la Cerdanya, a Puigcerdà, i amb tota la xarxa de salut.\nDues línies en funcionament\nEl projecte ConnECT aborda uns eixos o corredors de mobilitat seleccionats per definir les 5 línies d’autobús transfronterer, amb els seus recorreguts, punts de parada i horaris, per coordinar-los amb altres modes de transport públic i sostenible. Està previst que entrin en servei entre el final de 2020 i el principi de 2021.\nLa connexió amb Perpinyà es produirà via la línia C3:Figueres - La Jonquera - Els Límits - El Pertús - El Voló. Amb Arles i Perpinyà, a través de les línies C4: Figueres - Maçanet de Cabrenys - Costoja - Sant Llorenç de Cerdans. La mobilitat entre Arles, Perpinyà i Ripoll quedarà garantida amb la línia C5:Camprodon - Molló –Prats de Molló- La Presta. Finalment, hi haurà dues línies de llarg recorregut que s’allargaran fins La Guingueta d’Ix: Barcelona-Puigcerdà-Llívia i Girona-Puigcerdà-Llívia.


L'Ajuntament de València ret homenatge a les persones majors víctimes de la COVID19 | Valencia Extra\nHui s’ha celebrat un acte commemoratiu del Dia Internacional de Conscienciació contra el Maltractament a les Persones Majors, un col·lectiu especialment afectat per la crisi sanitària\nLa regidora d’Envelliment Actiu, Pilar Bernabé, ha participat en els actes commemoratius de la celebració del Dia Internacional de Conscienciació contra el Maltractament a les Persones Majors, que ha tingut lloc en l’Hemicicle municipal. En l’acte, convocat per la regidoria, ha participat la futura Defensora del Major de la ciutat, Asunción Pérez Calot així com els presidents dels centres de persones majors de la ciutat de València. “De tots els anys que porta celebrant-se, mai ha tingut més rellevància ni ha sigut més necessari fer-ho que enguany, després de la pitjor pandèmia mundial de la nostra història recent”, ha afirmat la regidora.\nL’acte ha començat amb un minut de silenci en record de totes les persones majors que han perdut la vida a causa de la covid-19. Posteriorment Bernabé ha recordat les dificultats que este col·lectiu ha patit en els pitjors moments de la crisi sanitària, “hem vist, escoltat i fins i tot s’ha deixat entreveure que les vides dels majors que es perdien eren menys dramàtiques pel fet de ser ancians. Hem vist com a vegades fins i tot, s’ha aïllat a les persones majors en residències, donant ordres fins i tot de no traslladar-les a hospitals”.\nA continuació Bernabé ha reivindicat “el paper actiu i enriquidor de les persones majors en la nostra societat”, ha fet una crida perquè “la societat en el seu conjunt siga més justa i integradora amb les persones majors”. Segons Bernabé “les persones majors aporteu maduresa, sou productives i fins i tot contribuïu amb les vostres pensions a mantenir l’estabilitat familiar en temps de crisi com aquesta”.\nEl professor Omar Cauli, director de la Càtedra d’Envelliment Saludable, Actiu i Participatiu de la Universitat de València, ha defensat la necessitat d'”evitar i denunciar no sols el maltractament físic, sinó també l’econòmic i el psicològic”, i ha llegit un decàleg de bones normes per al bon tracte a les persones majors, en el qual s’estableixen uns eixos des dels quals la societat ha de treballar per a millorar el benestar d’aquestes persones, eixos com el respecte, la inversió econòmica i les polítiques socials o l’accés a les noves tecnologies.\nPer a finalitzar l’acte, Bernabé, ha reivindicat “enfront del maltractament i l’abús, el bon tracte”, i ha destacat el treball que des de la regidoria d’Envelliment Actiu s’està fent, permetent als majors participar activament en les decisions que tenen a veure amb les seues condicions de vida. “Per això tenim els òrgans de participació com el Consell de Persones Majors o la mateixa Assemblea de presidents, i hem reforçat durant la pandèmia els nostres programes d’ajuda als majors com el de tele assistència, el programa ‘menjar a casa’ o el d’ajuda a domicili”, ha subratllat la regidora.