Assemblea General by Associació Estudiants Medicina UdG - issuu\nAssemblea general ordinària AEMUdG\n02/03/2012 19:10h Sala d’actes de la Facultat d’infermeria i medicina de la UdG\nJavier Arenas Romera (2n)\nRaimon Rifà Forut (2n)\nIrene Ripoll Murcia (2n)\nAlejandro Cervera Garcia (3r)\nSandra Rocha Rey (3r)\nAnna Pujol Flores (4t)\nLara Bielsa Berrocal (4t)\nCèlia Caula Freixa (4t)\nÁlvaro Salinas Cánovas (4t)\nEsther Pérez Parra (4t)\nLaura Puntí Brun (4t)\nAnna Llorens Ferrer (4t)\nJoan Oliveras Andal (3r)\nJordi Risco Cabezos (4t)\nRoger Sanmiquel Safont (4t)\nÀngel Mir Riera (4t)\nPau Gasol Anton (4t)\nLesmes Moratinos Ferrero (4t)\nRamon Gómez Ros (4t)\nEs comença dient que la recollida de les dades dels socis es farà mitjançant un formulari per garantir la privacitat de les dades. Es recorda que és totalment gratuït fer-se soci/a de l’AEMUdG. Es farà un document explicatiu.\n1. Modificació, si s'escau, de l'ordre del dia.\nLa CE proposa incorporar una sèrie de punts a l’ordre del dia:\nPla d’acció AECS - AEMUdG\nI, per manca d’informació, proposa abolir el següent punt:\n2. Aprovació, si s'escau, de les actes anteriors.\n3. Actualitat AEMUdG.\nL’Ángel Mir (P), comenta que s’ha enviat un escrit per fer l’agenda de l’estudiant de l’any que ve. Així servirà per fer difusió del què és l’AEMUdG. També es demanarà tenir accés a la web de la facultat per tal de comunicar els nostres esdeveniments i fer-ne difusió. S’està contactant amb el COMG per presentar l’associació.\nEn Pau Gasol (T) comenta que els ingressos són el curs de RCP i la festa de Medicina. Comenta que s’està preparant la sol·licitud per demanar la subvenció a les associacions de la UdG. Demana, doncs, que els coordinadors de comissions es possin en contacte amb ell si sorgeixen projectes subvencionables. El dia 25 de maig és la data límit per presentar-ho.\nEn Roger Sanmiquel (VP), comenta que es pot utilitzar el formulari de memòria de projectes, en el que s’està treballant, per preparar la sol·licitud.\n4. Estat de les comissions.\n- Educació Mèdica i mobilitat:\nEn Lesmes (coordinador d’Educació Mèdica i mobilitat), comenta els projectes actius, que són: comparació dels plans d’estudi per facilitar la mobilitat, simulacre MIR amb un examen per cada curs tenint en compte les matèries donades. Es farà el 25 de maig. El projecte sobre el IRUC no és viable i el de sesions bàsico-clíniques està aturat i, segurament, no tirarà endavant.\nLa Irene Ripoll (2n), pregunta si hi haurà examen de simulacre MIR pels de primer i segon. Es comenta que es pot plantejar i la comissió ho treballarà. Si no aquest any, de cares a l’any que ve.\nEls projectes futurs de la comissió són: cursos de cirurgia, congrès de cardiologia, guía de supervivència i la potenciació de l’aula d’habilitats.\nL’Anna Pujol (4t), comenta que s’haurien de centrar esforços en el tema de la mobilitat (Erasmus, sobretot). La Cèlia Caula (4t), diu que és veritat i, tot i que no és una competència nostra, s’hi ha de treballar.\nL’assemblea debat sobre les assignatures curriculars en anglès que la facultat oferirà als estudiants l’any vinent.\nLa Cèlia Caula (4t), deixa anar la reflexió que no entèn que s’hagi d’ofertar assignatures en anglès per la possible gent que ve d’Erasmus. Totes les altres universitats catalanes oferten mobilitat i no oferten, obligatòriament, les classes en anglès.\n- Cultura, art i bioètica:\nLa Natàlia Arisa (coordinadora de cultura, art i bioètica), ha disculpat la seva absència per raons d’assaig de l’orquestra. En Roger Sanmiquel (VP), comenta que es va fer el concert de Sant Jordi i va tenir èxit. Tenen previst organitzar un cinefòrum abans d’acabar el curs i centrar-se en fer més projectes a part de la música. S’està treballant en fer el cinefórum: “una mente maravillosa”, “mar adentro”.\n- Esdeveniments lúdics i socials:\nEn Joan Oliveras (coordinador), comenta que el medifinde s’ha anulat per falta d’inscripcions. L’home de la casa de colònies va comentar que comptem amb ell per organitzar-ho en properes dates. En Joan comenta que els factors decisius han estat el temps i la poca participació dels estudiants per la inscripció.\nL’Anna Pujol (4t), comenta que el factor segurament ha sigut fer-ho a finals de curs. Seria millor fer-ho a inici de curs. En Joan comenta que és el que s’havia pensat de cara al curs vinent.\nS’han parat les jornades esportives, però tiraran endavant els propers dies. Hi ha partit de volei aviat.\nEn Javi Arenas (2n), diu que el bàsquet està K.O. I demana que, de cara al curs que ve, s’organitzi una lliga. En Joan comenta que es treballarà en aquesta línea. Hi ha pendents els projectes de l’organització de festes i el lipdub de cares al curs vinent.\n- Residència i professió mèdica:\nLa Irene Ripoll (coodinadora en funcions), comenta que hi ha 10 persones. Al facebook ja hi ha el grup creat. Es fan reunions cada poc. El projecte estrella són les xerrades sobre especialitats i està molt desenvolupat. S’ha intentat encabir-ho dins del divendres de ciència i docència i s’està parlant amb en Xavi Xifró. El dia 25 maig es proposa fer la primera xerrada sobre l’especialitat de Ginecologia i Obstetrícia. S’està treballant també en tema cooperació, fent un tríptic o document sobre les organitzacions que hi ha a Girona sobre el tema. També s’està plantejant la realització d’una jornada de transplantaments juntament amb AECS. S’està treballant també en difondre informació sobre l’especialització mèdica en diferents països.\nS’ha de ratificar la coodinació. S’obre temps de presentació de candidatures. Es presenta la Irene Ripoll (2n), com a candidata a ratificar.\nS’aprova per unanimitat la Irene Ripoll com a coordinadora de la comissió de Residència i professió mèdica fins a final de període.\n- Relacions Públiques:\nL’Alex Cervera (coordinador), exposa les funcions de la comissió. Comenta que cal gent per treballar-hi. Demanarà un pressupost per fer uns cartells promocionals per la seu de l’AEMUdG i pel suro que té l’associació a la primera planta de la Facultat.\nL’Ángel (P), comenta que l’última cosa que ha fet la comissió és perfilar el conveni amb AECS. De cares al curs vinent, s’intentarà treballar en una estratègia corporativa de dos anys vista.\n5. Reforma Educativa.\nEn Roger Sanmiquel (VP), comenta que el grau+màster s’ha acceptat sense problemes, pressumptament. L’Ángel Mir (P), comenta que hi ha al facebook de l’AEMUdG l’enllaç amb el document d’anàlisi de les reformes educatives del govern, generat per la CE del CEEM:\nEn Roger comenta els punts principals de la reforma educativa. Ensenya la calculadora de preus de matrícula del Cd’E. Comenta que, a nivell de Catalunya, hi ha convocada una vaga d’estudiants demà dia 3 de maig i una conentració al rectorat de la UdG a les 12h.\nLa Irene Ripoll (2n), comenta que no s’ha fet gens de difusió i li sembla fatal aquest fet. En Roger comenta que la vaga ha estat convocada pels sindicats d’estudiants de Catalunya i el Cd’E de la UdG sempre va a última hora...\nL’Ángel Mir (P), comenta de fer una assemblea extraordinària la setmana vinent per tractar els temes de la reforma d’educació i la reforma de sanitat amb més informació, i emprendre accions a nivell de l’AEMUdG.\nL’Anna Pujol (4t), comenta que la gent faci boca-orella en els seus grups d’ABP per tal d’incitar a la gent. Explicar el que passa en 5min i així revolucionar més a la gent. D’aquesta manera s’aconseguirà més que fent venir la gent a reunions extraordinàries. La Irene Ripoll (2n), comenta que s’hauria de fer un document resum igual per tots. La Sandra Rocha (3r), proposa que aquesta setmana es faci difusió per les classes.\nL’Ángel Mir (P), diu que la CE convocarà una assemblea extraordinària per la setmana vinent i s’acorda que els assistents a l’assemblea facin difusió entre els seus cursos de tot el que suposen aquestes reformes i la importància d’actuar.\n6. Reforma sanitària.\nL’Ángel Mir (P), comenta que hi ha al facebook de l’AEMUdG l’enllaç amb el document d’anàlisi de les reformes educatives del govern, generat per la CE del CEEM:\nEs tractarà a l’assemblea extraordinària.\n7. Pla d’acció AECS - AEMUdG.\nL’Ángel Mir (P), comenta que s’ha aprovat el conveni amb AECS amb algunes petites modificacions, que s’aprovaran a la propera assemblea perquè hi hagi temps per llegir-ho. S’han proposat dinàmiques entre les dues associacions.\nL’Ángel Mir (P), comenta que les JEEM van anar molt bé. A la propera assemblea es presentarà el powerpoint amb les conclusions. Es passa el powerpoint que es va presentar a les JEEM sobre la candidatura de les CEEM 0.0: Jornades Formatives. L’Ángel explica que es té pensat fer-ho a Banyoles i Besalú i una mica l’organització, però tot això s’acabarà de definir amb el Comitè Organitzador (CO), que es reunirà el proper dimarts 8 de maig a les 19h.\nL’Ángel Mir (P), comenta que se celebraran el proper cap de setmana 5 – 6 de maig. L’Enric Alonso (4t), hi va com a CE del CEMCat i en Pau Vilardell (4t), presenta la seva candidatura (hi ha 2-3 places per facultat).\nS’aporva per assentiment que en Riki i en Pau Vilardell representin l’AEMUdG a les JEMCAT.\n10. Curs RCP i entrega de diplomes.\nL’entrega dels diplomes s’ha fet durant l’assemblea.\nEns presenten la festa Desenxirona’t el 8 de juny a la Sala de Ball de Girona, organitzada per Social Circus. La idea de l’empresa és treballar amb el Cd’E, però si no s’aconseguís treballaríem amb les Facultats per separat. La Assemblea General estaria d’acord, a priori, en col·laborar en la venda d’entrades i la col·laboració amb Social Circus. La Lara Bielsa (4t), proposa destinar els diners a les comissions de festes de final de curs.\nS’ha d’esperar a veure què diuen des del Cd’E i, en funció d’això, es reobrirà el debat.\nLa Irene Ripoll (2n), comenta que seria bo tenir un document imprès per passar a les classes sobre el tema de les reformes d’educació i sanitat. Això facilitaria la difusió i la informació. L’Ángel Mir (4t), comenta que es farà un google docs per elaborar aquests documents.\nSense res més a afegir s’acaba l’assemblea a les 21h.\nPresident de l’AEMUdG,\nSecretari General de l’AEMUdG,\nANNEXE 1: Resum reformes\nDOCUMENT - RESUM REFORMA EDUCATIVA I SANITÀRIA\n- Comissió Executiva -\nReforma Educativa Universitària: 1. Disminució de l’autonomia universitària centralitzant el creixement de les Universitats Públiques. El control central actuarà tant en l’apertura com en el mantenimient o modificació de les Universitats Públiques. 2. Increment del cost de la matrícula universitària de totes les titulacions. Fins ara es pagava anualment un 10% (a Catalunya 15-18%), del cost total del curs. Amb la reforma pagarem entre el 15-25% (a Catalunya el 25%), un 66% més que l’any anterior (en primera convocatòria). Això significa que com a estudiants de medicina haurem de pagar, en el cas d’haver aprovat els 60 crèdits (és a dir, que passis net), uns 2556.44€. Si pel contrari suspens un mòdul de 15 crèdits (com M2), el preu total seria de 2919.00€ y, en el cas que et presentis a aquest mòdul per tercera vegada, hauries de pagar uns 3764.85€, comptant que només t’hagi quedat un mòdul. 3. Regulació central de la feina del personal docent i investigador marcant com el mínim, 24 crèdits ECTS. A més a més, el govern es reserva la regulació de les bases del règim general de dedicació del personal docent i investigador. 4. Apareix la possibilitat de que les Comunitats Autònomes puguin sancionar les universitats que no compleixin amb els pressupostos establerts. 5. Càrrega important del cost de les beques i ajudes a l’estudi als pressupostos de les Comunitats Autònomes. A partir d’ara serà necessari una mitjana de 6 a l’expedient i aprovar un 85% dels crèdits, com a mínim, en titulacions no tècniques. És a dir, si tens un mòdul suspès no podràs optar a que et concedeixin la beca general i de mobilitat.\n6. Calculadora de taxes: http://www.udg.edu/consellestudiants/Inici/Reculldenot%C3%ADcies/tabid/11175/p/24 718/language/ca-ES/Default.aspx\n1. Canvien les condicions d’accés a les prestacions del Sistema Nacional de Salut, essent necessari tenir la condició d’assegurat: ser treballador, pensionista, perceptor del subsidi d’atur; o haver esgotat la prestació per atur però estar inscrit com a demandant de feina. Deixaríem de tenir una sanitat universal, essent necessaris uns requisits per gaudir d’una sanitat totalment pública. 2. No seran assegurats els immigrants en situació il·legal ni els majors de 26 anys que no hagin cotitzat prèviament. Pensant que com a estudiant de medicina acabem als 24 anys i que et queda la preparació del MIR... els 26 no són tan lluny! 3. S’estableixen tres nivells de “Cartera de Serveis”: bàsic (per tots els assegurats), complementari (farmacèutica, ortoprotèsica i dietètica), i accessori. Les Comunitats Autònomes podran establir serveis que no estiguin a la cartera central, sempre i quan s’asseguri la possibilitat de financiació. Es necessari recalcar que els serveis complementaris no entrarien com a gratuïts, sinó que serien de pagament per part de l’usuari. Accessori es refereix a les necessitats per part dels pacientes crònics, que seran pagades íntegrament pels mateixos usuaris. 4. Es prenen una sèrie de mesures sobre la prestació farmacèutica i el copagament. La prescripció serà, per norma general, per principi actiu. 5. El copagament serà del 60% pels usuaris amb una renta superior a 100.000€; del 50 % les rentes entre 18.000 - 100.000€; del 40% pels assegurats amb una renta inferior a 18.000€; i del 10% pels pensionistes. Segons la renta, els pensionistes aportaran un màxim al mes de 8€ (rentes inferiors a 18.000€), 18€ (les rentes entre 18.000 i 100.000€), i 60€ (les rentes superiors als 100.000€). S’estableix una nomenclatura específica per recollir a les receptes el nivell de copagament farmacèutic segons el nivell de renta i apereixerà en els informes de terapèutica el cost del tractament. 6. S’afegeixen nous criteris per la fixació dels preus de referència dels fàrmacs, que seran revisats anualment. Això ho durà a terme el Govern, conjuntament amb un Comitè Assesor format per 7 membres designats per una persona titular del Ministerio de Sanidad, Servicios Sociales e Igualdad. 7. S’hauran de cedir a l’administració les dades tributàries per conèixer la situació de l’assegurat i el seu nivell de renta, sense necessitat del consentiment de l’interessat i sense seguir las directrius marcades a la Llei de Protecció de Dades.\n8. Fins el 31 d’agost de 2012 es podrà seguir rebent assistència sanitària a Espanya sense acreditar la situació de l’assegurat. A partir de llavors, si no compleixes els criteris mencionats anteriorment, hauràs de pagar per les prestacions que utilitzis/necessitis.\n9. Abans del 4 de juny d’aquest any les administracions hauran d’haver posat en marxa tot el necessari perquè es facin efectives les modificacions sobre la prestació farmacèutica.\nDates de manifestacions i enllaços d’interès: -\nVaga d’estudiants del 10 de maig a Barcelona:\nDocuments del CEEM:\nVídeo en contra de les reformes i les retallades:\nComunicat sobre l’augment de taxes:\nPosicionamient sobre Retallades i sostenibilitat del SNS (Pàgina 61):\nAnàlisi de la reforma educativa universitària:\nAnàlisi de la reforma del SNS:\nAssemblea General de l'AEMUdG


Preguntes freqüents – GivingTuesday\nEl #GivingTuesday és un moviment mundial que promou accions solidàries. Aquest 2022 es realitza el 29 de novembre, dia en què s’anima a totes les persones a col·laborar amb projectes solidaris o realitzar accions per fer d’aquest món, un món millor. La idea va néixer als EUA com a alternativa al Black Friday i Cyber Monday, orientats a les compres de Nadal.\nCom funciona el #GivingTuesday?\nLa campanya es basa en donar a conèixer accions i iniciatives solidàries per a que persones, organitzacions i empreses s’animin a col·laborar als projectes. Es tracta de comunicar, compartir i contagiar l’entusiasme a través de les xarxes socials (#GivingTuesday) i qualsevol altre mitjà que tinguem a l’abast. I, sobretot, es tracta de donar.\nQuan és el #GivingTuesday?\nEl #GivingTuesday se celebra el primer dimarts després del quart dijous de novembre, aquest 2022 serà el 29 de novembre.\nAquesta curiosa data es deu al seu naixement als EUA: el quart dijous de novembre és Acció de Gràcies. El Black Friday i Cyber Monday es realitzen el primer divendres i dilluns després d’Acció de Gràcies, respectivament. En conseqüència, #GivingTuesday és el següent dimarts.\nQuin és l’objectiu del #GivingTuesday?\nL’objectiu és que l’altruisme tingui un dia per a ser celebrat a tot el món, i també que:\nLes persones siguin conscients de la importància de donar, d’ajudar-nos els uns als altres i de com podem fer-ho, tant al nostre entorn més proper com en qualsevol part del món.\nLes organitzacions socials i fundacions puguin difondre el seu treball a un públic compromès que pugui acompanyar-los la resta de l’any.\nLa societat es mobilitzi i incorpori les diferents formes de donar i d’ajudar-nos els uns als altres perquè aquestes accions se segueixin difonent i multiplicant durant tot l’any.\nQualsevol! Persones, famílies, organitzacions socials, escoles, universitats, institucions públiques i empreses.\nLes organitzacions i fundacions poden sumar-se com a participants oficials del projecte, i també les empreses, escoles, organitzacions o qualsevol grup de persones que es comprometi a realitzar alguna acció concreta associada amb aquest dia pot registrar-se i donar a conèixer el seu projecte.\nÉs molt fàcil! #GivingTuesday és una oportunitat ideal per emprendre una iniciativa solidària, fer una donació a una organització (o vàries!), participar com a voluntari en alguna activitat, donar sang, roba, aliments… Visita els kits d’idees per a organitzacions, empreses, escoles, universitats, ajuntaments i ciutats i el nostre giving-blog per omplir-te d’exemples i inspirar-te. La qüestió és fer alguna cosa bona pels altres.\nTé algun cost participar en #GivingTuesday?\nNo! #GivingTuesday és un moviment obert que fomenta les bones accions. Volem que la solidaritat s’expandeixi al nostre país i al món sencer, i per això t’ho posem molt fàcil perquè et sumis i ens ajudis a fer-ho: tots els recursos que oferim estan disponibles de forma gratuïta a la nostra pàgina web.\nLes organitzacions socials poden rebre donacions a través del #GivingTuesday?\nSí, les organitzacions socials poden rebre donacions enllaçant als seus portals web o a través de la plataforma associada migranodearena.org.\nEl portal givingtuesday.es recaptarà fons?\nNo, el #GivingTuesday és només una plataforma de difusió d’un concepte, un espai que busca donar visibilitat a aquest moviment i a les organitzacions i projectes que s’hi han inscrit. Les donacions aniran a parar directament a les mateixes ONG inscrites a la campanya a través dels seus propis portals o de migranodearena.org.\nCom puc difondre el #GivingTuesday?\nDe moltes maneres, perquè qualsevol forma de difusió és importantíssima per mobilitzar accions solidàries en aquest dia:\nSegueix-nos i menciona #GivingTuesday a les xarxes socials i convida a tothom a sumar-s’hi.\nDona’ns m’agrada a Facebook i segueix-nos a Twitter i Instagram per estar al dia de totes les novetats.\nComparteix les idees i projectes d’organitzacions de www.givingtuesday.es per donar-los a conèixer als teus seguidors.\nExplica als teus amics i companys de feina que el #GivingTuesday ja està en marxa al nostre país.\nConsulta nostres kits d’idees on podràs veure exemples reals de persones reals que han fet iniciatives per canviar el món amb #GivingTuesday.\nA Espanya aquesta campanya està impulsada per un grup promotor de més d’una vintena de fundacions i organitzacions socials, de cooperació internacional, medi ambient, recerca i cultura, així com d’empreses compromeses amb la solidaritat.\nL’organització de #GivingTuesday està a càrrec de Zohar Consultoría & Marketing Social i Valores & Marketing, dues empreses especialitzades en captació de fons, fundacions i RSC.


Por a 'Sálvame': La col·laborada que triomfa com a presentadora\nLa rotació de presentadors suplents s'ha aturat i Gema López ha estat l'escollida pels directors\nper Manel Ferrer 01/12/2020 13:00h\nEls col·laboradors de 'Sálvame' estan perdent l'oportunitat de ser presentadors | Twitter (@lecturas)\nDes que 'Sálvame' va allargar el seu horari fins a les nou del vespre, Jorge Javier Vázquez va decidir negociar amb la cadena i la productora del programa la seva jornada de treball. Mentre que els col·laboradors sí que s'han adaptat a l'horari, Jorge Javier no apareix durant la primera hora del programa i s'incorpora a partir de les cinc de la tarda fins que connecten amb els informatius de Telecinco. Ara bé, Paz Padilla i Carlota Corredera compleixen amb tota la jornada, com ja feien abans que desaparegués 'Pasapalabra'.\nGema López guanya la batalla dels presentadors\nAmb aquesta absència de Vázquez, la direcció del programa va haver de buscar la solució sense haver de recórrer a Paz Padilla o Carlota Corredera. És per això que el programa ha confiat en els seus col·laboradors per presentar la primera hora del programa de manera rotativa, debutant així tots els col·laboradors i aprofitant l'oportunitat.\nMentre que alguns col·laboradors com Jesús Manuel Ruiz o Víctor Sandoval només han presentat un dia, hi ha altres que han pogut repetir. Entre els repetidors es troben Chelo García Cortés, Alonso Caparrós o Lydia Lozano, que fins i tot podrien estar cabrejats pel que està passant aquests dies amb Gema López.\nGema López va començar com la resta, sent presentadora de manera rotativa, però alguna cosa ha agradat als seus caps perquè li confiïn el programa en diverses ocasions, repetint fins i tot de manera consecutiva. La col·laboradora i ara presentadora, ha seguit els passos de la seva bona amiga María Patiño i a poc a poc s'ha anat fent un lloc en aquesta interminable guerra de presentadors.\nLa manera en la que Gema López se está haciendo el hueco como presentadora de Sálvame Limón.\nLleva varios días consecutivos #yoveosálvame\n— Señorín (@Senorin_) November 30, 2020\nNervis entre els col·laboradors de 'Sálvame'\nMentre que algunes companyes com Belén Esteban o María Patiño s'han alegrat per la periodista, podria haver-hi altres col·laboradors cabrejats per la decisió del programa.\nRafa Mora, Alonso Caparrós i Lydia Lozano estan veient com perden l'oportunitat de convertir-se en presentadors de 'Sálvame', ja que la direcció del programa confia en López per presentar i, per tant, deixa a la resta en la banqueta, quan realment han estat ells els que durant molts dies han salvat l'emissió de 'Sálvame'. Rafa Mora, que és potser el que menys dies ha presentat, ha admès en diverses ocasions que el seu objectiu és convertir-se en presentador.\nAlonso Caparrós i Lydia Lozano, els dos molt ben criticats per l'audiència per com presenten, hauran de seguir esperant per tenir protagonisme. Tot això ens demostra que el programa de Telecinco és cada vegada més híbrid i que les barreres entre presentador i col·laboradors són cada vegada més fràgils, permetent a tots per igual poder ascendir.\nNo serà fins a les festes nadalenques o en èpoques d'estiu, quan realment la cúpula haurà de deliberar qui són els elegits o elegides per ser els presentadors titulars durant aquestes llargues setmanes de descans de Vázquez, Padilla i Corredera. Cal recordar que Kiko Hernández i Núria Marín, presentadors suplents dels suplents, també esperen tenir les seves tardes de glòria en les pròximes setmanes.\nAquest és un pastís amb molts comensals però amb molt poques opcions de poder mossegar. El temps dirà si les disputes per presentar acaben generant un gran conflicte o es troba solució.\nLa història de 'El Foraster' que ha tocat la fibra a Quim Masferrer\nLa creadora de 'La que se avecina' esclata contra Irene Montero\nSálvame Telecinco Mediaset Gema López


Bellpuig tornarà a ser la capital del motocròs amb la prova del Campionat d’Espanya\nterritoris.cat 13:43 19/04/18\nurgell lleida bellpuig motociclisme motocros circuit-de-motperler\nImatge de les competicions al circuit de Montperler de Bellpuig\nEl Moto Club Segre torna a donar protagonisme al circuit de Montperler de Bellpuig amb la convocatòria del Campionat d'Espanya de Motocròs, una prova que se celebrarà el 21 i 22 d'abril, i comptarà amb l'elit nacional, entre ells José A. Butrón, Harry Kullas i Ander Valentín, Iker Larrañaga i Simeó Ubach.\nBellpuig acull la tercera prova del certamen i una de les notes destacades seran les reformes que s'han dut a terme a les instal·lacions del circuit. Així, mentre que el traçat de 1.655 metres manté el mateix disseny dels últims anys, amb els ajustaments necessaris en el seu manteniment i condicionament per acollir activitats, les novetats les trobem a la zona de pàdoc i a l'accés, on s'ha realitzat un complet arranjament que ha culminat amb l'asfaltat de tot l'espai destinat a encabir les estructures dels equips. Aquestes reformes suposaran una notable millora per als equips i també per als aficionats a l'hora de moure's per l'espai i tenir contacte amb equips i pilots.\nSegons l'alcalde de Bellpuig, Salvador Bonjoch aquestes millores poden ser un pas en ferm de cara a la possibilitat de recuperar el Mundial per Bellpuig l'any vinent, coincidint amb els 50 anys d'història del Motoclub Segre\nA la graella de Bellpuig hi haurà les tres principals categories convocades del Campionat d'Espanya (MX1, MX2 i MX125), que apleguen els millors pilots estatals. Entre aquests, cal destacar en MX1 José A. Butrón, vigent campió i dominador els darrers anys, Harry Kullas i Ander Valentín, tot i que hi ha la baixa de Jorge Zaragoza per una fractura de clavícula. En MX2, destaquen el líder Iker Larrañaga i Simeó Ubach, i en MX125, la nòmina és molt àmplia i farcida de joves promeses. Fins al moment, en conjunt hi ha 112 pilots inscrits, repartits entre 30 a MX1, 36 a MX2 i 46 a MX125.\nEl programa inclou dues jornades de competició. La del dissabte es dedicarà a les sessions d'entrenaments lliures i oficials (11.00 hores) i a la primera de les mànegues de MX125 (15.10 hores). El diumenge començarà amb les sessions de warm up, que donaran pas a un total de cinc curses a partir de les 10.25 i fins a les 14.30 hores.\nEl futbol i tennis taula de les Borges reconeguts per l'Esport Lleidatà\nMés de 500 alumnes a la 7a Trobada Esportiva de Primària de Mollerussa


Una vintena d'espais de cotreball a Gràcia | Gràcia TV\nUna vintena d'espais de cotreball a Gràcia\nPagar menys despeses i buscar sinergies entre els professionals. Aquests serien els motius principals per buscar un espai de cotreball. Es tracta de centres de treball compartits i cada vegada n’hi ha més a la ciutat.. Avui coneixerem com funcionen a l’Infobarris de Gràcia.\nLes taules, els ordinadors o les conferències via Skype són només alguns dels elements habituals en un local de coworking. Aquest anglicisme fa referència als espais de treball compartits que en el darrer any han registrat un augment a la ciutat. Només a la Vila de Gràcia ja n’hi ha 20 d’aquestes característiques. Gràcia Work Center va ser un dels primers en obrir. Des de l’any 2007, hi han passat 90 professionals amb perfils molt diferents, tot i que la tendència és l’especialització d’aquests centres.\nCRISTINA MATÍNEZ, Gràcia Work Center:\n“És més important que cada centre coworking tingui la seva personalitat, s’adreci a un tipus de professional, perquè ara l’oferta és molt gran. Per exemple, ara estan sortint centres de coworking més per exemple, especialitzats en artistes que tenen unes necessitats d’espai. “\nAquest edifici del carrer de Vilafranca és un bon exemple de com està canviant el concepte d’empresa. D’una fàbrica de temporitzadors per l’enllumenat públic, ara s’està reconvertint en l’espai de cotreball més gran de l’Estat en un mateix edifici. El Betahaus tindrà 2.000 metres quadrats i obrirà aquest setembre.\nEDU FORTE, Betahaus:\n“Nosotros lo llamamos un espacio social para una nueva clase trabajadora que son los coworkers. No es sólo un espacio de coworking puro y duro sino al revés, es una comunidad donde hay espacios de coworking.”\nTambé hi ha centres especialitzats que poden tenir un plató o un estudi fotogràfic. Aquest és el cas de Garden Coworking, que disposa d’un taller. L’espai va obrir portes fa un mes i no ha deixat de tenir demanda i crear vincles entre els professionals.\nMARTA SOLER, Garden Coworking:\n“Ara parlàvem de poder inscriure’ns a un concurs i doncs bé, ens inscrivim uns quants i aviam que pot sortir, llavors està clar, que hi ha uns perfils que s’entén que faran més coses junts que no pas uns altres, però en el fons és també venir a l’oficina i també tenir gent amb qui xerrar.”\nEls emprenedors que opten per aquests espais són conscients que l’increment de centres està influenciat per la situació de crisi. Estan convençuts, però, que també és una tendència en noves formes de treballar i de relacionar-se.


Cremen dos camions a la campa d'importació de la Jonquera - InfoJonquera\nDissabte, 17.6.2017 19:00h Successos\nCremen dos camions a la campa d'importació de la Jonquera\nAixí han quedat els dos camions incendiats aquesta nit a la campa d'importació de la Jonquera\nAixí ha quedat la cabina de la tractora incendiada aquesta nit a la campa d'importació de la Jonquera\nUn camió i dos remolcs han quedat completament calcinats aquesta matinada a l'aparcament de la campa d'importació del recinte duaner de la Jonquera. L'incendi s'ha declarat poc després de la una de la matinada i fins al lloc dels fets s'hi han desplaçat diverses unitats dels bombers, i policia local, que han treballat en l'extinció del foc fins a les 3 de la matinada.\nUna de les tractores s'ha pogut desenganxar del remolc, que ja s'estava incendiant, i no ha quedat afectada. En canvi l'altre tractor i remolc, carregat de peces de motor, han quedat completament calcinats. Es desconeix la nacionalitat dels xofers i país de procedència de les empreses propietàries dels vehicles, però en qualsevol cas sembla ser que els conductors no han quedat ferits en l'incendi.\nEl vent i les altes temperatures d'aquesta nit a la Jonquera, que han fregat els 25 °C, han dificultat les tasques d'extinció a la vegada que un fum espès i de pudor intens amb olor de plàstic cremat s'ha escampat per tota la població.\n1586 lectures Cap comentari Envia


L'entitat militarista ha rebutjat una indemnització de 12.500 € del Consorci de la Zona Franca i demana més diners\nLegionaris a l'interior que el local de l'entitat militarista té al barri de Sant Andreu de Barcelona, en una imatge d'arxiu. MANOLO GARCIA\nBarcelonaLa Germandat d'Antics Cavallers Legionaris de Barcelona no té cap intenció d'abandonar el solar públic que ocupa des del 2013 a les antigues casernes de Sant Andreu si no rep una generosa indemnització. Així ho va fer saber al Consorci de la Zona Franca (CZF) quan, el gener del 2020, els va enviar un burofax per demanar-los que marxessin. A canvi que fessin la maletes, el CZF els va oferir 12.500 euros però aquesta entitat militarista els va rebutjar. Segons fonts pròximes a la negociació, els legionaris al·leguen que hi han fet una inversió de 18.000 euros i que no marxaran per menys. Davant la falta d'acord i gràcies a la pressió constant de l'Ajuntament de Barcelona, el CFZ ha decidit enviar-los un requeriment (entre aquesta setmana i la vinent) per donar-los deu dies per marxar. Si no ho fan, els denunciarà i demanarà al jutge una ordre de desnonament. Els legionaris no han volgut parlar amb l'ARA, tot i la insistència, però tot fa pensar que tornaran a ignorar el requeriment i que l'única manera d'aconseguir que marxin serà amb un desnonament.\nEl CZF és un òrgan format pel govern de l'Estat i l'Ajuntament de Barcelona. Encara que el seu president sigui sempre l'alcalde de la ciutat, qui realment controla el consorci és el delegat especial que nomena l'Estat. L'any 2013, durant el govern del PP, va cedir a tres entitats de legionaris un terreny de 5.000 metres quadrats al districte de Sant Andreu. "Els legionaris no ens paguen cap renda, però ens mantenen el terreny i tenen el compromís d'entregar-nos-el quan sigui necessari", va defensar el 2016 l'aleshores delegat especial del CZF, Jordi Cornet, quan l'Ajuntament de Barcelona va mostrar el seu rebuig per la polèmica cessió. Les associacions de Sant Andreu, el districte i el mateix Ajuntament s'han oposat sempre a la presència dels legionaris en aquest espai, que ha servit de lloc de trobada per a entitats d'extrema dreta, però tots els seus precs sempre topaven amb el consorci, que és qui té l'última paraula.\nQuan Pedro Sánchez va guanyar la moció de censura l'any 2018, el govern de l'Estat va designar el socialista Pere Navarro com a delegat del CZF i tothom va pensar que als legionaris se'ls acabaria aquest privilegi. Tres anys i mig després, però, s'ha avançat molt poc i els legionaris encara segueixen passejant el Crist de la Bona Mort cada diumenge i fent desfilades militars. A més dels Antics Cavallers, l'any 2013 el consorci també va cedir un espai a la Germandat Provincial de Sergents Provisionals de Barcelona i a l'Associació de Cavallers Invàlids i Mutilats Militars d'Espanya. Aquestes dues entitats sí que han acceptat una indemnització de 9.400 euros cadascuna per abandonar els terrenys.\nResponsabilitat del Consorci\nL'Ajuntament ha pressionat durant tot aquest temps perquè el consorci fes fora els legionaris. Un dels capítols més importants d'aquest pols se celebra el 29 d'abril del 2021 quan, en una reunió de la junta de compensació de l'òrgan, el Consorci "es compromet al lliurament de la parcel·la lliure i expedita i, si s'escau, interposarà les accions legals pertinents". Tot i aclarir per escrit, segons ha pogut consultar l'ARA, que és el CZF qui ha de fer marxar els legionaris, nou mesos després aquest òrgan encara no els ha denunciat. La regidora de Sant Andreu, Lucía Marín, considera una "anomalia absoluta" que se cedís aquest espai "a una entitat de militars franquistes i que es fes d'esquena als veïns". Acabar amb aquesta situació "intolerable", segons Marín, "ha estat una prioritat per l'Ajuntament". El president de l'Associació de Veïns de Sant Andreu, Santi Serra, també s'ha oposat des del principi a la presència dels legionaris i denuncia que les seves desfilades militars han comportat problemes al barri, entre altres coses perquè són al costat de l'Escola Eulàlia Bota.\nHabitatges lliures i de protecció\nUn cop el CZF hagi fet fora els legionaris, segons l'acord, també haurà d'enderrocar tots els edificis dels terrenys i entregarà el solar a Adif, l'administrador d'infraestructures de l'Estat, que hi aixecarà habitatges de lliure mercat i alguns de protecció, segons fonts municipals. El projecte de transformació de les antigues casernes també comprèn la construcció d'habitatges públics (per a gent gran i joves), així com una escola bressol. També hi ha prevista la construcció d'un tanatori, en uns terrenys que l'empresa Mèmora va comprar al CZF. La funerària ocuparà 558 metres quadrats i la resta del solar que va adquirir (4.500 metres més) la cedirà a l'Ajuntament.\nlegionaris sant andreu Consorci de la Zona Franca


Home papereria - La Capell\nInici > Home papereria\nAquí trobarà tots els instruments de dibuix que necessiti i elsseus recanvis. Bolígrafs, plomes, portamines, ròl·lers, retoladors, llapis de colors, de grafit,… Visiti també la nostra secció de jocs d'escriptura ideals per regalar!\nTot tipus de maquinària d'oficina amb els seus consumibles.\nCalculadores, Destructores, Enquadernadores, Màquines de retolar i Plastificadores. Si no troba el que necesssita, no dubti en posar-se en contacte amb nosaltres!\nDisposem d'una selecció de mobiliari d'oficina per al seu despatx.\nCadires i tamborets tècnics, taules, pissarrers, planeres i portaplànols, arxivadors i llums de sobretaula. Si no troba el que necessita, no dubti en posar-se en contacte amb nosaltres!


Aquesta famosa cala naturista, al nord del terme municipal, es presenta discreta entre la muntanya i compta amb unes excel•lents aigües turqueses, habitualment transparents i carregades de vida.\nÉs una plaer acostar-se i visitar els seus fons lluminosos, contínuament escortats de moles de peixos, com ara vidriades en les àrees de roca, extensos bancs de salpes sobre les praderies de posidònia oceànica, i mabres, mabrets o palaies en els llampants arenals, paisatges tots que trobem en aquest passeig aquàtic.\nEntrant des de la minúscula cala de l'esquerra rodegem de seguida la punta rocosa i volem sobre un fons de pedra amb nombrosos buits i amagatalls per a xicotets peixos. Si seguim paral•lels a la línia de la platja, sense acostar-nos massa, avançarem per un paisatge dominat per formacions rocoses irregulars que prenen colorit de les algues que les entapissen i que estimulen l'acostament de nombroses espècies que s'alimenten d'aquestes o dels seus depredadors. Aquestes roques es veuen alternades per mates de verdíssima posidonia, en molt bon estat, i, més endavant, per clars d'arena.\nA mesura que ens acostem a la paret de la dreta, en l'altre extrem, que es presenta vertical en el seu tram submergit, si busquem la punta van sorgint pedres grans i voluminoses que, de vegades, s'atapeeixen entre si i dibuixen curioses finestres al blau. Ací la profunditat pot arribar a -7 m, per la qual cosa la persona practicant de snorkel avançat podrà gaudir d'emocionants descensos.\nLa tornada la farem més pròxims al litoral, on decreix la profunditat i apareixen formacions arredonides de roca nua i xicotets peixos pul•lulant d'ací cap enllà.


Edición del lunes, 03 mayo 1993, página 48 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del lunes, 03 mayo 1993, página 48\n48 LA VANGUARDIA GENT GRAN/PUBLIRREPORT AJE LUNES, 3 MAYO 1993 QUE FA L'AJUNTAMENT DE BARCELONA PER A LA GENT GRAN DE LA CIUTAT? de Benestar Social, un grup inter- generacional -manifestació con- creta del que proposa l'Any Euro- peu- que orienta la política muni- cipal del sector. La gent gran col-labora en les de- cisions per a la ciutat. Pero la gent gran s'organitza autónomament, amb associacions molt plurals per aconseguir alió que es proposa i fer sentir la seva veu a Barcelona. ABarcelona hi viuen 285.481persones de 65 anys o mes.Representen un 17,3 % del total de la població. Pero represen- ten, també, una part iinportantíssi- ma de la historia, el present i el fu- tur de la ciutat. L'Ajuntament de Barcelona ha desenvolupat, especialment al llarg deis últims anys, una política de servéis per a la gent gran amb una clara voluntat de millorar-ne la qualitat de vida, redestribuir els recursos socials, garantir la igual- tat d'oportunitats i promoure'n la participado cívica. S'han creat, dones, servéis d'in- formació específica, mecanismes per a la presencia activa de la gent gran en els afers públics, progra- mes d'activitats socio-culturals, fa- cilitats per a l'ús de la ciutat, ser- veis d'atenció domiciliaria, resi- dencies... S'ha treballat. Per aixó l'Ajunta- ment valora positivament la deci- sió de la Comunitat Europea que declara l'any 1993 com aAnyÉu- ropeu de la Gent Gran i la Solidari- tat entre Generacions. Durant aquest any, l'Ajunta- ment vol promoure, encara mes, millores per a la vida de les perso- nes grans, vol col-laborar perqué se'ls reconegui públicament tot alió que aporten a la ciutat, i vol fer conéixer a tota la gent gran de Bar- celona i a tots els ciutadans i ciuta- danes, tot el que cada dia fa des deis seus múltiples servéis. LA GENT GRAN DISPOSA D'INFORMACIÓ ESPECIALIZADA Conéixer el que hi ha i qué ofe- reix la ciutat és indispensable per viure a Barcelona. Cal, dones, que tots els ciutadans i ciutadanes pu- guin comprendre i utilitzar la in- formació ciutadana que contínua- ment es renova amb una oferta plural. Per a la gent gran, l'Ajuntament selecciona informació sobre deter- minats aspectes especialment ret- llevants per a aquest cicle vital. Servéis i activitats socials i cultu- ráis, económics i sanitaris ajuden, així, a millorar la seva qualitat de vida i els assabenten sobre possibi- litats i recursos, o fomenten la pre- L'Ajuntament desenvolupa una amplia política de servéis per a la gent gran séncia de la gent gran en la dinámi- ca quotidiana i festiva de la ciutat. Un Informatiu Gent Gran es re- parteix, quadrimestralment, a tra- vés d'ambulatoris, oficines de les caixes, mercats, casáis i associa- cions de gent gran perqué la infor- mació estigui a peu de carrer. També, ais Punís Informatius deis Casáis per a la gent gran de tots els districtes de la ciutat, s'hi fa arribar una informació periódica i detallada, amb continguts perso- nalitzats i estimuladors, que un equip de cada casal posa a l'abast deis seus usuaris i visitants. A mes, s'editen guies, directoris, fulletons, estudis, informes i mo- nografies per posar al dia adreces de servéis, canvis en el sector i in- formacions especialitzades per ais qui'hi treballen. La gent gran aconsella l'Ajunta- ment i promou associacions i ser- • veis. A la gent gran, que son grans ciu- tadans de la ciutat, l'Ajuntament li demana consell des del Consell As- sessor de la Gent Gran per progra- mar i fer conéixer els servéis muni- cipals que s'adrecen a la globalitat de la seva vida quotidiana. Asso- ciacions de gent gran en el terreny sindical, el moviment veínal, els casáis municipals i diferents fede- racions cíviques i territorials en formen part. L'Ajuntament rep, també, l'as- sessorament del Grup de Treballde Gent Gran del Consell Municipal Amb aqüestes associacions, l'A- juntament hi estableix convenís de col-laboració i els facilita ajudes económiques i formació. La gent gran pot triar entre una amplia gamma d'activitats cultu- ráis, socials, esportives... Cal estar informat. Cal que la gent gran s'organitzi i col-labori en les decisions que pren l'Ajunta- ment. Pero cal, també, que disposi d'un ampli ventall d'activitats per ocupar tot el seu temps lliure amb cultura, relació, esports, lectures, visites, etc. S'organitzen des deis servéis municipals, esports com gimnásti- ca, ioga, natació, bicicleta, sortides a la neu. Es fan activitats lligades a l'artesania i a les arts. S'organitzen EL SEGON CONGRES DE LA GENT GRAN CELEBRA A BARCELONA EL SEU ANY EUROPEU Associacions, institucionspubliques i fundacions cele-bren, amb actes diversos, l'Any Europeu de la Gent Gran i la Solidaritat entre les Generacions. Barcelona, una vegada mes, es ma- nifesta com una ciutat activa en la xarxa de les ciutats d'una Europa per a tots i totes. I amb tots i totes. L'Any Europeu és una oportuni- tat perqué reflexionen! sobre el sig- nifícat, les possibilitats, les conse- qüéncies i la diversitat de situa- cions sobre el procés d'envelliment deis ciutadans. L'Ajuntament, aquest any, afir- ma la seva política de servéis per la gent gran, aprortincñnt en tot aííó que ja fa i proposant algunes ac- cions significatives. La mes important és el Segon Congrés de la Gent Gran de Barce- lona. El primer congrés, celebrat La gent gran vol viure actívament la vellesa l'any 1989 plantejava la decidida voluntat de participado de la gent gran en la vida de la ciutat. El se- gon, continua aquesta voluntat, aprofundint-la i ampliant-la, amb la participado directa de ciuta- dans i ciutadanes grans deis casáis, els districtes, les associacions, etc. El convoca el Consell Assessor de la Gent Gran i l'Ajuntament per a fináis de novembre, amb una pre- sencia de mil delegats, nomenats per les comissions de gent gran deis deu districtes. El congrés s'estructura a l'entorn deis temes: la gent gran, ciutadans amb drets i deures; les aportacions de la gent gran a la ciutat de Barce- lona i els servéis municipals per a la gent gran. Tots els temes arriba- ran al congrés després d'una am- plia discussió en col-lectius, reu- nions, associacions. vacances. Hi ha una xarxa de ca- sáis i centres cívics perqué la gent gran hi faci el que cregui mes útil. Es fan cursos i se celebren les festes del pas de l'any. Es promou el vo- luntariat perqué hi hagi gent que assumeixi responsabilitats d'orga- nització i comunicació. S'han ade- quat places i pares perqué s'hi pu- gui passejar i prendre el sol. I amb la targeta rosa es facilita l'ús del transport públie perqué pu- guin desplacar-se per tota la ciutat. UNA POLÍTICA SOLIDARIA PER A LA GENT GRAN QUE VIU SOLA La gent gran vol viure a casa seva. Ni que visqui sola. Des de casa, Barcelona és mes a prop i la gent gran se sent mes viva. Pero molts d'aquests ciutadans necessiten, per continuar vivint sois o en parella, una ajuda conti- nua. El Servei d'Alarma Telefónica és un d'aquests servéis. A través d'un petit aparell, la persona necessita- da es posa automáticament en con- tacte amb un centre d'emergéncies que li dona resposta immediata. Si cal, envien un servei d'urgéncia. Un Servei d'Ajuda a Domicili proporciona a la familia o a la per- sona gran, atencions d'higiene, ali- mentado, etc., facilitades per un professional. Un Servei de pisos tuteláis acull a persones grans perqué puguin gaudir d'uns servéis comuns que facilitin la seva vida quotidiana. Un Servei de Residencies acull a la gent gran que necessita una aten- ció mes especial. Les residencies, ubicades en diferents districtes de la ciutat, faciliten a la gent gran que acullen, una atenció integral les vint-i-quatre hores del dia. També es disposa de servei de menjadors a domicili, de bugade- ria o d'urgéncies domiciliáries. I, encara, funcionen servéis per solucionar o alleugerir algunes problemátiques d'habitatge com la promoció de cases de protecció oficial per a persones grans, sub- vencions per a l'impost sobre béns immobles o la rehabilitado d'habi- tatges. L'Ajuntament amb les grans árees de servéis d'informació i consell per les decisions, suport a les associacions, activitats socio- culturals i atenció a domicili, fa mes possible a Barcelona la quali- tat de vida d'uns ciutadans grans que son el passat, el present i el fu- tur de la ciutat. Per teñir informació detallada de tots aquests servéis, cal adrecar- se al 010, a les seus deis districtes i al Centre d'informació de l'Área d'Afers Socials i Joventut, del car- rer d'Avinyó. Durant la segona quinzena de novembre, es portará a terme una Quinzena de la Gent Gran 1993, sota el rétol de "La Gent Gran Par- ticipa", amb una mostra d'expe- riéncies significatives de volunta- riat, una fira d'entitats, una mostra d'activitats artesanes, esportives, culturáis i de formació, taules ro- dones, mostra d'experiéncies in- tergeneracionals i una trabada de coráis intergeneracionals. La quinzena será un moment culminant perqué la ciutat conegui alió que la gent gran fa en els ser- veis municipals i en el texit asso- ciatiu de la ciutat. Tot alió que fa perqué li agrada i ho necessita. I tot alió que fa per Barcelona. Un Any Europeu, ja ho veieu, per intensificar el diáleg i la col-la- boració entre l'Ajuntament i les or- ganitzacions de la gent gran. La gent gran de Barcelona és, per a tots i totes, la memoria del que som, Fexemple en civisme i el futur d'una ciutat que vol viure activa- ment tot i cada un deis moments de la vida.


unsound 2012 – highlights (ii) | Musical Twist\nTot just després de fer el friqui a gust i assistir a una de les conferencies (totes gratuites) que organitza el festival, Hecker i Lopatin junts són massa temptadors com per no fer el friqui, tocava visita a club local per veure artistes locals. El duo T’ien Lai, apuntats a la moda dels emmascarats, es van passejar entre l’ambient i el drone, modulant el que captaven amb la seva vella radio. Subtils, van intercalar moments molt interessants amb altres d’apatia.\nJa de tornada al Manggha, corrents, per enganxar un trio de luxe. El meló el va obrir Haxan Cloak amb una demo jugable de que més caxarros no vol dir fer ni més ni millors coses. Acompanyat per uns visuals austers, en la seva línia, va presentar el seu últim treball. Brillant. Pole, molt més lluminós, es va veure una mica afectat per la hòstia que (jo) havia rebut amb Haxan Cloak, en especial amb aquest final.\nPerò Pole segueix sent Pole i manté la capacitat, no intacta, val a dir, per hipnotizar via dub. I de la hipnosis passem a ATOM TM. Uwe Schmidt és un punt apart. Poques persones poden lligar un espectacle tan complert. Et bombardeja amb ritmes trenca pistes barrejats amb un sentit de l’humor molt autoparòdic i irònic mentres ell es manté immutable, mantenint el tipus d’alemanot de la gestapo. Els visuals acompanyen a més no poder, conjugant l’aspecte fred de les antigues pantalles de fósfor verd amb videos de factura casera on surt fent el burro. A destacar el moment en que comença a jugar sonorament amb les lletres que conformen ATOM, sonant grandiloqüent i fanfarró fins a deformar-ho a base de loops i repeticions i aconseguir autoanomenar-se TOMATO per, tot serguit, aparèxer en un video tallant-ne per l’amanida. Molt respecte per qui et destrossa les cames i es riu de si mateix amb tanta soltura.\nBen entrats ja en la vorágine del festival, el millor era no fer tonteries i reservar-se pel plat fort. A la St. Katherine’s Church, Hecker i Lopatin ens havien de presentar el seu primer treball en col·laboració. Tothom espectant (malgrat el timo de la estampita Holter: 3 temes i 20 minutets, per bons que siguin, no arribaran mai als mínims per ser considertas un directe), tot llest, l’esglèsia a vesar. Dir que anava molt predisposat a que m’encantés, segurament, es queda curt. No en va són dos dels meus artistes preferits. En prespectiva, tampoc hauria fet falta. La conjunció dels dos és complementaria com poques. Hecker domina a la perfecció la creació d’atmosferes mentres Lopatin té una sensibilitat especial pels detalls, per les petites melodies. Si, a sobre, la sonorització és boníssima, l’acústica (i estètica) propia de l’esglèsia et submergeix en cada un dels drones deixant-te entremig del somni i la vigilia, en aquest estat en que el temps passa volant tot i ser molt intens.\nLa nova música sacra et deixa tovet tovet per encarar el que queda de dia, com no, al Manggha. Holly Herndon, simple, correcte i ballable, va deixar pas a Evian Christ. L’últim exemple d’imberbes hip-hoperos adictes al subgreus va conduir una bona sessió que va deixar més que contents als aficionats al génere. Malgrat les bones maneres van ser un simple passatemps per mantenir-nos expectants. Un cop Emptyset es van colocar damunt l’escenari era moment de deixar-se d’hósties. Premuda d’accelerador del seu noise rítmic. Talls de Emptyset (àlbum homónim) i Demiurge pujats de voltes amb l’estructura techno molt més marcada van deixar-nos una primera meitat de concert impressionant transmetent en tot moment frescura en els temes. La seva herència està clara però sonen diferent. En repassar el Medium perden aquest punt de sopresa i innovació però segueixen sonant brutals. En tots els sentits.\nUna desgracia per Factory Floor qui, limitats, es dediquen a fer música per passats i amb Emptyset davant se’ls nota més. No vol dir que no siguin capaços d’enganxar bons ritmes, inclús bons temes, però la filosofia del sempre high, sempre a tope, perquè sí, acaba cansant. I així ens els vam pendre, com un intermig fins a Shed. Moltes expectatives havia aixecat l’home qui, conscient de que en ell requeia el final de festa, va aprofundir en el que sembla que està sent la seva línia evolutiva (no cal oblidar les últimes col·laboracions amb Modeselektor i Dettmann, aka A.T.O.L), deixant una mica de banda contratemps i dub per encarar el 4/4 amb convició. Ben entes el moment, ben jugat.\napa, fins al 3. petons


S'obre la convocatòria dels XXXIV premis 31 de Desembre del 2020\nEls socis de l'entitat o persones de manera particular poden suggerir candidats dins el termini establert, que acaba dia 16 de novembre\n4 min. Palma 13/10/2020 14:15\n651x366 Gala de la Nit de la Cultura de l'OCB. / ISMAEL VELÁZQUEZ Gala de la Nit de la Cultura de l'OCB. / ISMAEL VELÁZQUEZ\nL'Obra Cultural Balear convoca els XXXIV premis 31 de Desembre, del 2020. Aquesta convocatòria continua tenint com a finalitat principal reconèixer, estimular i fer sorgir tot tipus d'actuacions, de comportaments i d'activitats encaminats a afavorir l'ús normal de la llengua catalana en tots els àmbits de la vida social i pública, així com promoure la cultura i a desvetllar i estendre la consciència nacional pròpia de les Illes Balears. Es tracta d'un total de vuit premis dirigits a celebrar totes aquelles entitats o persones que actuen i treballen en benefici de la llengua catalana.\nEl premi Francesc de Borja Moll és per a una entitat que destaqui per la seva dedicació a la normalització de la llengua, la cultura o la identitat nacional; el Josep M. Llompart valora la dedicació d'una persona a la normalització de la llengua, la cultura o la identitat nacional; el guardó Emili Darder està destinat a empènyer una iniciativa o experiència en el camp de l'educació, l'ensenyament o el lleure, que ajudi a la normalització del català com a llengua vehicular de l'aprenentatge, la renovació pedagògica o l'educació ambiental; el premi Bartomeu Oliver celebra una activitat cívica (de dinamització cultural, de recuperació lingüística, de revaloració de la cultura popular, etc.) desenvolupada en un determinat àmbit territorial o social, tot i que també es podrà prendre en consideració un treball que contribueixi a la recerca o a un millor coneixement de l'àmbit en qüestió, i el Miquel dels Sants Oliver distingeix un treball editat durant l'any de la convocatòria que prengui el passat o el present de les Illes com a camp d'investigació o objecte d'estudi.\nLa Nit de la Cultura 2019, en imatges\nA més, també s'entregaran el premi Bartomeu Rosselló-Pòrcel, que és per a una persona o un col·lectiu jove que destaqui en el camp de l'animació cultural, de la investigació (artística, humanística o científica) o de la creació; el guardó Aina Moll i Marquès, per a una persona o entitat que hagi destacat, des del voluntariat, en activitats de promoció i difusió de la llengua a qualsevol indret del seu domini lingüístic; la distinció Gabriel Alomar, un premi que la junta directiva de l'OCB –jurat d'aquest premi des del 1993– atorga per reconèixer i promoure els estudis, les actuacions i les aportacions en qualsevol àmbit que, atenent el conjunt dels Països Catalans, hagi permès expressar amb tota normalitat la catalanitat de les Balears, i hagi contribuït a conèixer, difondre i respectar aquesta realitat.\nPoden optar a aquests premis totes les persones, grups de persones, entitats o organismes privats que siguin presentats com a candidats per la junta directiva de l'Obra Cultural Balear (OCB), per qualsevol de les seves delegacions –o per un nombre no inferior a tres dels seus socis– i pels membres del jurat.\nCada candidatura s'ha d'acompanyar amb un informe que justifiqui i raoni la proposta. Aquest informe s'ha de presentar en paper imprès o en qualsevol suport informàtic a la seu de l'OCB, al número 24 del carrer de Sant Alonso, 07001, Palma. També es pot remetre per correu electrònic a l'adreça secretaria@ocb.cat. En el primer full s'ha de consignar el nom del premi al qual opta la candidatura; el nom i els cognoms de la persona o denominació de l'entitat proposada, i, en el cas del premi Miquel dels Sants Oliver, a més, el títol de l'obra; l'adreça completa i el telèfon de contacte de la candidatura, i també aquestes mateixes dades de qui fa la proposta.\nQualsevol persona, particularment, també pot suggerir candidats –per escrit o per correu electrònic– a la junta directiva, que estudiarà el suggeriment i decidirà en darrer terme si el jurat l'ha de prendre en consideració. En el cas que l'accepti, la junta directiva podrà elaborar-ne o encarregar-ne un informe, sempre dins el termini de presentació.\nEl termini per presentar candidatures acaba dia 16 de novembre de 2020. El veredicte del jurat es farà públic durant el mes de desembre i els guardons es lliuraran durant la Nit de la Cultura.\nEl jurat es reserva el dret de resoldre, segons el seu bon criteri, qualsevol contingència no prevista en aquestes bases.\nLa Nit de la Cultura reclama el compromís dels polítics amb la llengua pròpia\nMarta Sanz: "Es practica sistemàticament una mala memòria que blanqueja 40 anys de repressió"


El blog de la Zum Zum: Els contes de març\nEls contes de març\nLa biblioteca us proposa tres hores del conte per a públics ben diferents:\nHora del conte per a caganius: La Maleta dels Bebès\nDissabte 16 de març, a les 12 h.\nAbans de néixer, dintre de la mare, ja se senten veus, sons, tonades... La Maleta dels Bebès també conté veus, sons, cançons... en forma de conte, que és el que poden sentir els nadons per boca de Gisela Llimona i acompanyats amb els moviments, les carícies, els somriures i l'escalfor dels pares, les mares, els avis, els germans... En un ambient reduït en què els protagonistes seran la literatura i els infants.\nPer a infants de 0 a 3 anys\nPlaces limitades. Cal inscriure's prèviament.\nLes flors del Sàhara: contes per la pau al Sàhara\nDilluns 18 març, a les 19 h.\nPresentació del llibre a càrrec dels seus autors Marta Fos i Miquel Cartró, de la il·lustradora i conta-contes Mònica Piñol i de Nabt Lehbib, infant sahrauí.\nAquest llibre conté tres relats sobre la realitat que viuen els infants sahrauís als campaments de refugiats, a les zones alliberades pel Front Polisario i al Sàhara Occidental ocupat pel Marroc. El llibre vol fomentar els valors solidaris i l'empatia cap als infants, tan vulnerables en els conflictes armats, i despertar una nova sensibilitat activista i solidària cap al poble sahrauí.\nActivitat familiar adreçada a infants a partir de 7 anys\nOrganitza: ACAPS Wilaia Alt Penedès\nHora del conte Lletraferit\nDivendres 22 de març, a les 18 h.\nExplica la protagonista que quan era petita anava de vacances a casa dels seus avis i de l’oncle Vicente. Era una casa al mig del bosc, molt gran, plena d’habitacions i misteris que li encantaven. Però el misteri més gran de tots era una habitació, un lloc on els seus pares i els seus avis li deien que estava prohibit entrar. “És l’estudi de l’oncle Vicente” deien, “no el podem molestar!” La curiositat la rosegava: havia d’esbrinar què s’amagava darrera d’aquella porta tancada. Un dia va decidir obrir-la... i sabeu què hi va trobar?\nRecordeu, pares, mares i adults que acompanyeu els infants, que totes les activitats tenen l'aforament limitat i per assistir-hi us demanem puntualitat.\nUs convidem a la lectura de les recomanacions a les hores del conte, per tal d'aconseguir, entre tots, el millor ambient per a infants i adults durant aquestes sessions.


«Tots van anar a la DUI arrossegant els peus» - Regió7\n«Tots van anar a la DUI arrossegant els peus»\nEl reporter santpedorenc Marc Martínez Amat presenta avui a Manresa el llibre «Tota la veritat», que entra a fons en la rerebotiga del procés\n10·12·19 | 22:45\nMarc Martínez Amat viu a Santpedor i treballa a Barcelona\nL'estiu del 2017 ja s'ho veia a venir. Marc Martínez Amat (Santpedor, 1983) intuïa que en les setmanes i mesos següents «passarien coses molt grosses» i va començar a imaginar un llibre que ho expliqués fil per randa. El resultat, dos anys després, és Tota la veritat, a punt d'arribar a la tercera edició i de superar els vint mil exemplars. El periodista bagenc, cap de política a Rac-1, i una altra de les autores del llibre, Neus Tomàs, parlaran de l'obra avui a la Parcir de Manresa.\nNo en tenia prou amb la feina diària a la ràdio?\nM'adonava que estaven passant coses que no s'estaven explicant. A la rodes de premsa no es donaven respostes, i sempre ens deien la frase comodí: «No volem ensenyar les cartes a l'adversari». Calia investigar i anar a les fonts, però era una feina que no podia fer un periodista sol. Per això, vaig parlar amb Ferran Casas i vam reunir un grup de periodistes de diferents mitjans. L'única condició que vam assumir va ser esperar-nos a publicar el llibre fins després de la sentència, ja que així ens ho van demanar moltes persones amb qui vam parlar.\nA l'entrada al poble, sota el cartell on posa el nom de la localitat, n'hi ha un altre que indica que Santpedor\nEn el camí cap a l'1 d'octubre, l'estratègia comunicativa estava pensada per explicar que el referèndum es faria, i que, si guanyava el sí, es proclamaria la república. Calia convèncer la gent, perquè sense la gent no hi havia referèndum. Després de l'1-O, els polítics van ser captius del seu discurs.\nIngenus i incompetents?\nPotser les dues coses, per creure que l'Estat negociaria. Però la veritat és que mai no hi va haver cap marge per a la negociació. Rajoy ho explica ara en el seu llibre: tenia clar que aplicaria el 155 encara que Puigdemont hagués convocat eleccions.\nPer què el Govern català va tirar endavant el referèndum i la proclamació de la república si sabia què li passaria?\nL'estratègia del Govern es basava en l'esperança que la pressió fos tan gran que l'Estat acabés cedint o bé que si l'Estat no cedia des de fora s'imposaria una solució. Però no va passar res d'això.\nSembla mentida, doncs, que persones tan preparades no sabessin quina era la cara real de l'Estat espanyol.\nÉs veritat que no van calibrar bé la naturalesa de l'Estat, però per entendre-ho cal tenir en compte, com van dir algunes fonts, que cap dels polítics catalans coneix Madrid. En les eleccions catalanes del 27 de setembre del 2015, es va votar anar al xoc amb l'Estat. La ingenuïtat va ser creure que hi hauria una posició més flexible a Madrid.\nAixí i tot, quan el 16 d'octubre del 2017, la jutgessa Lamela va ordenar l'ingrés dels Jordis a la presó, més clar no podia quedar el tarannà de l'Estat. Era impossible al·legar desconeixement.\nAixò va posar tothom en alerta. L'escenari de la presó i l'exili ja era present, i l'entorn de Puigdemont es va plantejar quina de les dues opcions projectaria millor la seva imatge. Junqueras també va tenir aquest dilema i va anar a la presó.\nPer tot plegat, resulta difícil entendre que no paressin si sabien que anaven mal dades.\nTots van anar a la DUI arrossegant els peus. Tenien clar que, si la policia havia tret les porres per parar el referèndum, la situació era molt complicada.\nEl tacticisme polític també explica la fugida endavant?\nNingú volia baixar del tren i els polítics catalans tampoc tenien garanties que si frenaven la resposta de l'Estat no fos la mateixa.\nPerò, com vostè diu, tots plegats van anar a aprovar la Declaració Unilateral d'Independència arrossegant els peus.\nFins i tot, el matí del 27 d'octubre del 2017, el Consell Executiu va sospesar la dimissió de tot el Govern per anticipar-se al 155 i per demostrar que la proclamació de la República era un acte simbòlic. Però no es va fer.\nEl llibre mostra que el camí emprès no era el camí de la independència.\nLa nostra perspectiva de tot el que va passar el 2017 és molt diferent de la que hi havia en aquell moment. Tothom estava imbuït d'un clima propici a creure que es podia trencar la paret.\nJunqueras és molt reservat i Puigdemont massa llançat?\nL'etapa de Puigdemont a la presidència de la Generalitat va començar viciada per la promesa del referèndum, que el president va encolomar a Junqueras. Un encàrrec que el vicepresident veia com una manera de desgastar-lo. Esquerra va protegir Junqueras tant com va poder.\nLa Setmana Santa del 2017, es van fer públiques unes paraules gravades al restaurant Vermell de Manresa en què David Bonvehí comentava que el PDeCAt hauria de presentar un candidat autonomista a les eleccions si el procés fracassava. Expliquen al llibre que aquest afer va estar a punt de fer saltar pels aires el govern de JxSí. Tan a prop es va estar de la ruptura?\nVan estar a punt de tocar fons, però es va acabar salvant la situació, es va refermar la voluntat de fer el referèndum i es va crear l'Estat Major, un grup amb gent externa al Govern per tirar endavant la preparació de l'1 d'octubre sense traves. Ja es veia, per exemple, que no es podrien comprar les urnes a través del Govern, calia que ho fes algú de fora. L'Estat Major, a més, va tenir la funció de cohesionar els dos socis. El problema és que prenia decisions que afectaven els consellers però els consellers no se n'assabentaven.\nUna font de conflictes.\nLa primera reunió entre Govern i Estat Major no va tenir lloc fins al 25 d'octubre.\nQueda clar, doncs, que l'1-O no el va muntar la gent.\nÉs un dels mantres que s'han anat repetint: la gent va ser indispensable per defensar els col·legis, però l'organització prèvia del referèndum va anar a càrrec de l'Estat Major.\nDesprés de constatar que no hi havia un pla per implementar la república, un independentista pot concloure que el seu anhel no serà mai viable?\nPotser pot pensar això, però és un dosi de realisme i una lliçó de cara al futur.\nAlguna de les persones del bàndol independentista els ha reconegut que «hem perdut»?\nEntre algunes de les persones que hi ha a la presó i l'exili es diu, però alhora entenen que era necessari provar-ho i conèixer quins eren els límits de l'Estat.


Resum 2013, part IV: colles de 8 | El Pati digital\n← Canallapp.com, una nova eina digital per a la gestió dels assajos castellers\nResum 2013, part VI: colles de 7 →\n04/12/2013 Deixa un comentari\nAquest any quinze colles han assolit castells de 8 pisos, cinc d’aquestes amb gamma altra de 8 –subgrup que ja hem repassat en un altre article–. Deu colles han tingut el seu sostre en els castells bàsics de 8, amb algunes incorporacions i alguna baixa.\nEls Xics de Granollers han buscat tornar al seu millor moment i han protagonitzat un salt important, tot i que no els ha sortit el 2d8f, que no provaven des del 1999. Han recuperat el 3d8, n’ha fet quatre, castell que no assolien des del 2007. Han passat de set 4d8 al 2012 a dotze aquest any.\n3d8 dels Xics (Reus, 22/09/2013) Fotografia: Xics de Granollers\nEls Sagals d’Osona han revalidat les estructures de la clàssica de 8, i han buscat el 2d8f, però sense premi. Han reeditat el 3d8, 4d8 i 2d7, han estat prudents i tan sols han fet llenya en dos castells en tota la temporada. Tornen a ser una de les colles més eficaces.\n4d8 dels Sagals (Granollers, 13/05/2013). Fotografia: Sagals d’Osona\nEl Castellers de Terrassa han descarregat de nou el 3d8, i n’han carregat un altre, castell que no assolien des del 2000. Han millorat el nombre de 4d8 però han baixat en el de 2d7. No han revalidat el 2d8f que van alçar l’any passat. Han coronat un pilar de 6, que l’any passat havien descarregat.\nEls Castellers de Lleida i Bordegassos de Vilanova han reculat; en tots dos casos, han perdut el 2d8f. Els lleidatans en van fer cinc l’any passat i els vilanovins un, que els va donar el Concurs de dissabte. Els de color bordeus han arribat a provar el 2d8f, però els groc terròs –que han tingut problemes amb la torre de 7–, no. A Lleida, han revalidat el 3d8, a un de sol, i el 4d8 amb un descarregat i un de carregat. A Vilanova, han perdut el 3d8, que no han provat i que van completar en tres ocasions el 2012. El 4d8 l’han completat en quatre ocasions (l’any passat en van coronar tres més). Els Bordegassos també han provat sense èxit el pilar de 6: des del 2004 que el van descarregar que no el intentaven.\n3d8 dels Castellers de Lleida (Tarragona, 19/10/2013) Fotografia: Castellers de Lleida\nEls Moixiganguers d’Igualada han reeditat el 4d8 i el 2d7, sovintejant-lo molt més. Han provat per primer cop el 3d8, amb un intent desmuntat. En canvi, no han tocat altres estructures, baixant en el 3d7 per sota i no revalidant el 9d7 i l’anecdòtic 5d7 amb l’agulla.\n2d7 dels Moixiganguers (Sabadell, 19/05/2013) Fotografia: Moixiganguers d’Igualada\nEls Castellers de la Sagrada Família han revalidat el 4d8 carregat l’any passat i, a més, ha fet per primer cop el 2d7, descarregant-lo. Ha estat la colla amb més 3d7 per sota de la temporada, amb disset de descarregats.\n2d7 dels Castellers de la Sagrada Família, primer de la seva història (Sant Joan Despí, 24/06/2013) Font: Joan Cano Martí\nEls Castellers d’Esplugues han revalidat el 4d8 que van estrenar l’any passat, enguany amb dos descarregats. Han intentat sense resultat el 2d7, castell que van carregar el 2009 i 2011.\n4d8 dels Cargolins (Poble Sec, 11/11/2013) Fotografia: Castellers d’Esplugues\nEls Castellers del Poble Sec s’han estrenat com a colla de 8, han descarregat el primer 4d8, també han crescut amb el 2d7, que l’han fet deu cops –l’any passat en van fer dos–.\n4d8 dels Bandarres, primer de la seva història (Gràcia, 17/11/2013) Fotografia: Nació La Flama\nEls Xiquets del Serrallo han tornar a coronar el 4d8, castell que van carregar un cop els anys 2006 i 2007. El 7d7, que no havien fet mai, l’han descarregat quatre cops i és el seu segon millor castell de l’any.\nTambé han provat sense èxit el 4d8 la Colla Castellera de Sant Pere i Sant Pau i els Al·lots de Llevant. L’han perdut els Margeners de Guissona, que l’any passat el van completar, i Castellers de Mallorca, Colla Jove de Castellers de Sitges i Minyons de l’Arboç que el van coronar i no l’han arribat ni a provar.\n2d7 de la Colla Castellera de Sant Pere i Sant Pau (Tarragona, 11/09/2013). Fotografia: Colla Castellera de Sant Pere i Sant Pau


Abrera amb l'esport! Consulteu les competicions esportives del cap de setmana del dissabte 10 i diumenge 11 d'abril de les entitats abrerenques:: Ajuntament d'Abrera\nDISSABTE, 15/05/2021 | 22:39 h\nAbrera amb l'esport! Consulteu les competicions esportives del cap de setmana del dissabte 10 i diumenge 11 d'abril de les entitats abrerenques\nA continuació podeu consultar el calendari dels partits que han estat facilitats per les entitats esportives i el Servei d'Esports de l'Agrupació Esportiva Abrera, el Club Bàsquest Abrera, el Club Esportiu Futsal Abrera i el Club Frontenis Abrera.\nA Abrera aquest cap de setmana es juguen diversos partits al Camp Municipal de Futbol (c. Pallejà s/n), al Pavelló d'Esports Municipal (ps. de l'Església, 22) i a les pistes municipals de frontó (ps. de l'Església, 20).\nAbrera, amb l'esport! A continuació detallem quin és el calendari de les competicions facilitat per les entitats esportives abrerenques previst pel cap de setmana del dissabte 10 i el diumenge 11 d'abril de març 2021:\nTots els partits que es juguen a casa es podran veure en directe mitjançant la plataforma Twitch, a l'adreça: www.twitch.tv/cbabrera\nClub Esportiu Futsal Abrera\n10.00h Cadet A - Sant Joan Despí CFS\n16.00h Benjamí A - Escola Daina Isard AE\nAquest cap de setmana és previst que comenci el Campionat de Catalunya per Parelles en modalitat Preolímpica. Aquesta temporada el Club Frontenis Abrera compta amb 5 parelles a primera categoria, amb l'aspiració de classificar-ne al menys 2 per a les fases finals i promocions d'ascens a Divisó d'Honor. En el Grup A hi ha les parelles C i D, la parella A està en el Grup B i les parelles B i E, al Grup C. La parella A comença amb jornada de descans, i aquest diumenge 11 d'abril les parelles abrerenques juguen els següents partits:\n11.00h Frontenis Abrera C - CE Terrassa Hockey B\n12.00h Frontenis Abrera B - Frontenis Abrera E\n11:00h: C.E. Terrassa Hockey A - Frontenis Abrera D\nAbrera, amb l'esport!\nAbrera amb l'esport! Escolta la falca de Ràdio Abrera 01


ponent música casa ma potencia emergent\nHoven, triomfadors de la primera edició del concurs de grups emergents de Lleida\nQualsevol persona que es mogui entre el sector musical de Ponent sap que el nostre és un territori erm d’espais culturals, d’iniciatives que promoguin el talent jove i, sobretot, d’un caliu humà que faci costat a aquelles bandes i artistes que floreixen constantment a les nostres contrades. Per posar remei a aquesta situació, va aterrar fa uns mesos el projecte de Cases de la Música a Lleida ciutat, de la mà de la Fundació Orfeó Lleidatà i d’un equip d’actors culturals amb voluntat de promoure la formació, la creació i la difusió musical.\nPresentació del projecte Casa de la Música a Lleida.\nLa Casa de la Música de les Terres de Lleida es va presentar en societat a la capital del Segrià al mes de setembre amb la voluntat de convertir-se en un punt de referència musical de totes les comarques de Ponent. El projecte s'ha iniciat de manera modesta, però així i tot, ja està donant els seus primers passos en la mateixa línia de treball que la resta de seus de la xarxa de Cases de la Música, amb l’objectiu de potenciar el treball en xarxa per a la professionalització dels músics i a impulsar projectes en què la música funcioni com una eina d’inclusió.\nLa Casa de la Música lleidatana, com fan les altres seus del projecte, també té previst organitzar activitats que permetin una major projecció dels músics i creadors que fomentin l’atracció de públic per a la música. I és que aquest es planteja com un dels objectius primordials: promoure la formació, la creació, l’exhibició i la difusió de la música, a més de complementar les infraestructures culturals municipals mitjançant l’organització d’activitats, dirigides tant als artistes i als creadors com al públic en general.\nEspai Orfeó, seu de la Casa de la Música de Lleida\nL'entitat neix sota l'aixopluc de la Fundació Orfeó Lleidatà, que n'acull la seu, entitat amb més de 150 anys d’història, referent sociocultural al territori de Lleida, i el suport de l' Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC), L'Institut d'Estudis Ilerdencs (IEI), la Paeria de Lleida, i el Consell Comarcal del Segrià.\nAmb aquesta iniciativa, les comarques de Ponent s'incorporen a la xarxa de Cases de la Música al costat de Mataró, l’Hospitalet, Gironès, Manresa i Terrassa, un model de gestió cultural publicoprivada, pioner a Europa, que té com a objectiu comú dinamitzar la música al territori.\nEl mateix mes de setembre, l'entitat va impulsar un primer concert a l’Obert Centre Històric de Lleida (Pista La Panera) amb la presentació de la banda Vernal -un nou exponent ponentí del pop rock català- i la cantautora Guada Garino.\nEl fotògraf musical, Rafa Ariño\nL'Espai Orfeó es convertia en seu de xerrades al mes de novembre amb protagonistes com el fotògraf Rafa Ariño, qui va explicar la seva experiència en la fotografia aplicada a la música, fruit d'una llarga trajectòria professional forjada a través del seguiment amb la seva càmera de les gires de concerts de múltiples bandes espanyoles.\nDesprés de les primeres incursions culturals, la Casa de la Música de Lleida arrencava un nou projecte més ambiciós i contundent com ha sigut el concurs de bandes emergents, una convocatòria en la qual es van inscriure nou formacions, que optaven a la gravació d'un EP pel primer classificat, la producció d'un videoclip i una sessió fotogràfica promocional per als següents classificats.\nEn la primera edició del projecte, es van seleccionar cinc dels nous grups inscrits. Els finalistes van presentar al públic lleidatà el seu treball musical en una gala virtual que es va celebrar el dimarts 22 de desembre a l'Espai Orfeó, retransmès en temps real al web de la Fundació Orfeó Lleidatà.\nSales de concerts a l'espera de nous espectacles\nEl certamen musical va obrir una mica més l'escletxa musical a través de la qual s'estan donant a conèixer projectes nascuts en l'anonimat; un punt de partida encarat a convertir en veus reconegudes aquests artistes emergents dins del panorama català. Una altra de les fites que es vol assolir és la creació d'una xarxa entre les bandes i els artistes del territori, una eina per tal que les bandes emergents puguin tenir una relació directa amb els conjunts instrumentals de la demarcació que els puguin servir de referents per al seu creixement professional o qualitatiu.\nAmb aquesta iniciativa, la major part dels finalistes pujaven per primera vegada a l'escenari, una experiència que agraïen al projecte de la Casa de la Música de Lleida, tot esperant que tingui continuïtat.\nEl col·lectiu jove, musical i cultural de Ponent ha volgut adscriure's al projecte global Cases de la Música i buscar suport en una xarxa amb una trajectòria de més de quinze que advoca pels mateixos objectius. La versió lleidatana, capitanejada per la Fundació Orfeó Lleidatà, ha implicat també JoveSegrià, El Taller de Músics i altres persones que formen part del sector musical i cultural ponentí i que pretenen incrementar la divulgació musical entre els joves com a eina generadora de valors i convivència.\nBredda, una de les bandes més prometedores de Ponent\nLa Casa de la Música de Lleida entrarà en la dinàmica de l'organització de concerts, ara limitats per la normativa sanitària i preventiva, però resoltes de moment per la tecnologia que permet continuar arribant al públic. La formació, l'assessorament, el suport a la creació, les residències artístiques o la divulgació de treballs són algunes de les altres possibilitats obertes del nou projecte.\n“De l’opereta vienesa a la sarsuela catalana” arriba aquest diumenge a l'Auditori


L'STEI critica que el Consell no afavoreixi la conciliació\ndivendres, 7 de agost de 2020 11:17h\nL'STEI Intersindical ha criticat aquest dilluns que el Consell de Mallorca «desprotegeix» al col·lectiu de persones vulnerables i «no afavoreix la conciliació», malgrat la resolució del passat 22 de juny amb la qual s'organitzava la prestació de serveis per part del personal de la institució en la 'nova normalitat' per la pandèmia de la COVID-19.\nSegons ha indicat el sindicat en un comunicat de premsa, aquesta resolució «deixava la porta oberta» a diferents mesures de conciliació per al personal que el necessités i de protecció de les persones vulnerables.\nNo obstant això, l'STEI ha explicat que després de rebre «una allau de queixes» de treballadors que manifestaven «preocupació» sobre la gestió dels permisos de conciliació, els sindicats van sol·licitar la convocatòria d'una Mesa extraordinària.\nEl sindicat ha assegurat que la reunió va tenir lloc divendres passat 10 de juliol, en la qual l'administració «es va afermar en el seu posicionament». «Es continuen denegant per norma general les sol·licituds de conciliació i el col·lectiu de vulnerables està incorporat de manera general als llocs de treball», han assenyalat.\nD'acord amb l'STEI, «es continua fent una lectura massa restrictiva de la resolució i cap persona amb fills amb edats compreses entre 3 i 14 anys podrà gaudir de cap de les mesures de conciliació, tret que es tracti d'una família monoparental».\nPel que fa al col·lectiu de persones vulnerables, l'STEI ha assegurat que, com a norma general, «estan obligades a treballar de manera presencial». «S'ha de recordar que altres administracions com l'Ajuntament de Palma han protegit amb mesures eficaces, com la possibilitat de fer teletreball», han indicat.\nEn aquest sentit, el sindicat ha criticat "la falta de sensibilitat" del Consell i ha demanat "mesures excepcionals" per a les persones vulnerables i per a afavorir la conciliació.\n"Treballar a casa no és conciliar en el sentit estricte del terme, però és una opció que almenys ha estat a l'abast de la gent per a poder millorar la qualitat de vida", han apuntat.\nEl *STEI Intersindical ha exigit al Consell de Mallorca "polítiques públiques valentes per a revertir la situació" i que les persones que ho desitgin puguin continuar treballant des de casa.


Rehabilitació de la Nau Cremada de Calafou-Colònia Marsal (en fase d'obra) -\npromotora Calafou SCCL\nlloc Cabrera d’Anoia\naccés a l'habitatge, càlcul estructural, rehabilitació i reforma\nCa la Fou és un nucli industrial situat al municipi de Cabrera d’Anoia, format per diferents construccions que s'han afegit al llarg del temps. Fou antigament coneguda com a Colònia Marsal creada l’any 1902 per l’industrial de Manlleu Jacint Rifà, dedicant-se a la filatura de cotó i esdevenint l’única colònia industrial de la conca del riu Anoia. La colònia consta de 28 hectàrees i 4 fàbriques o naus principals i un edifici de 27 habitatges per les treballadores.\nDesprés d’anys d’abandonament parcial de diverses naus per la disminució de l’activitat industrial l’any 2004 patí un greu incendi que destrossà completament el sostre de la nau principal. A partir d’aquell moment es pot considerar que la colònia restà en abandó i s'inicià un procés accelerat de deteriorament.\nL’any 2011 s’instal·la a la Colònia el projecte actual de Calafou amb l’objectiu de generar alternatives productives, tecnològiques i d’habitatge que siguin sostenibles i respectuoses amb el medi, potenciïn la transformació social i l’aprenentatge comunitari mitjançant l’inici de la compra col·lectiva de la colònia industrial i la seva rehabilitació.\nCalafou és un projecte auto-organitzat que inclou espais per a activitats industrials, artesanals i creatives, infraestructures comunes per a la realització de trobades i activitats diverses, i altres espais més íntims per a la vida comunitària. La fórmula que utilitza per a l’accés als habitatges és la compra de la cessió del dret d’ús per part de la cooperativa i, per als espais productius, el lloguer a preus socials amb serveis i recursos compartits entre totes les persones i projectes implicats.\nVol desenvolupar una comunitat basada en un entramat de cooperatives, projectes individuals i habitatges dins d’un espai col·lectivitzat. Cerca compartir idees, béns i recursos per a fomentar sinergies tant dins com més enllà de la colònia. Un lloc per a la innovació social, tecnològica i política basada en l’auto-responsabilitat i la cooperació, compartint i interactuant amb d’altres projectes transformadors. Un projecte on les economies estiguin al servei de les persones permetent que les seves necessitats, en matèria d’accés a recursos i eines, no siguin obstacle per a la realització dels seus potencials creatius.\nDurant els darrers anys s’han rehabilitat una gran quantitat d’espais tant els habitatges com tallers emplaçats a les naus més antigues i l’antic molí paperer. No obstant, la nau cremada l’any 2004 no havia estat objecte de rehabilitació per la gran envergadura i el l'abast dels danys causats per l’incendi de 2004 i els més de 6 anys d’abandó posterior.\nDesprés de realitzar una diagnosi de l’estat de l’estructura del forjat existent de la nau cremada, Voltes ha desenvolupat el projecte per la rehabilitació de part de la nau, cobrint-la amb encavallades de fusta construïdes a la pròpia colònia i actuant sobre l’estructura del forjat per a aturar l’oxidació de les bigues i jàsseres actuals. A més el projecte incorpora l’enderroc de par de la nau cremada per a la creació d’un espai de trobada, una plaça que té voluntat d’esdevenir un punt de trobada i un centre per a les activitats que s’hi realitzen periòdicament. Aquest esponjament, a més permetrà millorar l’entrada de llum natural i de sol als espais que ara en queden amagats millorant les condicions de salubritat i confort.\nLa cooperativa Calafou s’ha bolcat a la rehabilitació generant un grup dins de la cooperativa que participa activament de les obres sota supervisió professional. En aquest aspecte es col·labora amb el constructor Martin Sánchez que coordina les accions d’aquest grup i amb la seva experiència aporta la formació necessària per a la correcta realització de les tasques de forma segura.\nEstem orgulloses de poder participar d’aquest projecte amb les companyes de Calafou que han après a estimar l'entorn industrial de la colònia marçal, l'han fet casa seva, i que han aconseguit reactivar la colònia com un espai de vida i de producció de l'economia social, entenent el patrimoni com un ens viu.


LES ENGRUNES I LES FORMIGUES | CATALUNYA NORD per la INDEPENDÈNCIA - www.catalunyanord.cat\n← UNIFICACIÓ I NO REUNIFICACIÓ\nNO SÓC PAS FAVORABLE →\nLES ENGRUNES I LES FORMIGUES\n( la llengua i la independència…)\nSem aquí per a debatre\nEn « Joan » fa una aportació al debat que és important. No sé qui és però debatrem amb el to que hem volgut donar al nostre web: ni invectives ni tabús. Tot proposant-li una conversa oberta, si ho vol.\nVaig escriure l’ altre dia:\n« La utopia ha canviat de camp. A Catalunya Nord, els utòpics són els que creuen que podem salvar la llengua en el context francès. Tothom sap que estem sobre un pendent ensabonat que ens porta inexorablement a la mort de la llengua i a la folklorització de la cultura ».\nI en Joan respon així:\n« I a Catalunya Nord els utòpics són els que creuen que aconseguiran la independència en el context d’una societat en què sempre menys gent sap parlar català.\nEs fa tot el possible per salvar la llengua a Catalunya Nord? No ho crec, mireu el País basc, Alsàcia, Còrsega, Bretanya,… Tots fan millor que nosaltres!”\nCasualment avui mateix m’ ha caigut a les mans una declaració recent del President del Consell Regional, Christian Bourquin:\n«La salut del català a la Catalunya del Nord, la veig molt bé. L’ús social hi ha augmentat molt darrerament. La progressió és molt forta i molta de la gent nova que arriba al Departament aprenen el català. En aquest moment, a tot el Departament hi ha 20.000 persones que l’aprenen. El català és un factor d’integració »\nEls nostres polítics estan satisfets amb les engrunes que ens donen o que ens obtenen. Coneixen i viuen el context francès i pensen que el que aconsegueixen és ja, enorme. I de fet, la majoria, no en necessiten pas més. Autosatisfacció, doncs. Cofois i a dormir tranquils!\nPerò no ens enganyem, entre la nostra gent també hi ha qui se satisfà amb les engrunes. Tens raó :El nostre perill és l’ autosatisfacció: (la meua botigueta funciona suficientment per tenir content el meu narcissisme).\nI la fragmentació: La necessitat de fer pinya no es manifesta pas sempre,\nni en l’ adversitat : (què fem per fer aplicar les « cartes » sobre el català de l’ Ajuntament de Perpinyà i del Consell General? Ho deixem per paper mullat ? Ja no ens fa res que els vins o l’ aeroport es diguin « sud de France »… ? )\nni en la festa (?): (propera ocasió, organitzada per la federació: el lipdup per la llengua!)\nCadascú sap la seua part però autocentrem-nos i mirem-nos amb perspectiva històrica:\nD’ on venim? D’ una país on es parlava només català.\nOn sem? En un país on es parla poc català.\nOn anem? Cap a un país on ja no es parlarà gens català (a menys que passi quelcom de molt determinant). I aquests processos són ineluctables.\nHo hem provat tot! Generacions de lluitadors hi han deixat, primer la pell (angelets, patriotes, resistents…) i més recentment l’ energia i el suor de cada dia. I molts, encara ho estem provant tot. I no ens aturarem. Perquè ens dona la gana! Perquè és la nostra llengua! Tot i saber el procés ineluctable.\nI una pregunta, per acabar: Segur que ho hem provat tot?\nVolem obrir una perspectiva nova :\nI si el sud esdevingués independent? No obre, això, perspectives noves a la nostra feina? I en aquest procés, no tenim res a fer-hi ?\nEl debat d’ aquesta pàgina ja ha aportat algunes respostes. Vet aquí algunes d’ elles:\nEn J-Ll. Lluís ens respon: «Ajudem el sud a ser independent!»\nI el Turon afegeix: « Mirem la nostra realitat amb ulls independentistes»\nEl Gual diu: “Quan va caure el mur de Berlin ningú no s’ ho esperava però després tothom deia que era el que s ‘ havia de fer. »\nEn Bertrana no parla de Berlin sinó de la resistència francesa: «L’ endemà de la victòria tothom deia que era resistent!»\nI molts d’altres han dit coses interessants.\nSi mires el “qui sem”de la web llegiràs això: “Aquesta feina és complementària de la que es fa en altres sectors del moviment català. La nostra credibilitat ve de la feina que hi fem tots.”\nTots aquests que han respost, i els que ho faran més tard… són uns somiatruites? Ells, i molts d’ altres són gent que es mulla avui però que no es prohibeix una perspectiva nova:\nCom a bones formiguetes anem reunint engrunes… però un dia ens agradaria tenir lloc i plat i porró a la nostra taula comuna.\nBy ANC Cat Nord • Posted in Independència, La font del Francesc, Opinions\n2 comments on “LES ENGRUNES I LES FORMIGUES”\n7 gener 2012 @ 12:32\nGràcies per haver escrit aquest molt bon article en reacció al meu comentari.\nSé que la independència de la Catalunya Sud serà un element a favor del català aquí, és evident. Tanmateix, aquell dia haurem de reivindicar ben fort que aquí sem la part nord del mateix país que serà independent al sud, perquè no cal pas somiar, ells es faran dir “Catalunya” i no “Catalunya Sud”.\nLa vostra argumentació és molt bona, però ho torno a afirmar: quan mirem altres regions de França que tenen una llengua pròpia, els altres ho fan molt millor que nosaltres, i ells no esperen la independència d’una altra part de llur país.\nEs vergonyós que tot el catalanisme no s’uneixi al voltant de reivindicacions comunes com ara: l’oferiment a totes les famílies que ho desitgen d’un ensenyament bilingüe, d’un ensenyament immersiu o d’un ensenyament de la llengua catalana; l’ús del català en tots els àmbits; més català mitjans de comunicació nord-catalans; etc. però també el suport a la independència de Catalunya Sud si els sud-catalans ho volen majoritàriament.\nContinuo pensant que el més important a Catalunya Nord és la recuperació i promoció de la llengua catalana, i encara més sabent que cada any rebem 5.000 nous habitants. La independència de Catalunya Sud és gairebé segur que vindrà.\nEns hi hem de preparar, més que parlant-ne i somiant-hi, lluitant per a la nostra llengua i per a la idea que sem una part de Catalunya. Perquè si no, per als catalans del sud, el dia que el seu tros de Catalunya sigui independent, serem francesos qualsevol.\nPer tant, és el moment de fer pinya per al català, en aquest moment crític.\nO continuarem somiant en una Catalunya Sud independent i una Catalunya Nord que haurà perdut tota la seva personalitat catalana perquè els catalanistes s’hauran interessat més per al sud que per llur propi territori?\n7 gener 2012 @ 18:26\nCatalunya és una comunitat lingüistica, però disminuida, per França. Per tant en aquests moments la seva feina és lluitar per aconseguir la normalització d’infants i adults. Entretant la Catalunya (Sud?) ha d’actuar amb decisió per ser un nou Estat europeu ric com és i integrador i la reunificació de les comarques del Roselló, Vallespir i Conflent, caurà com fruita madura si la majoria del poble ho vol. La tasca dels mitjans de comunicació si ja fossim un Estat català fora fonamental per ajudar a la victòria.


Regla de St Benet - Monestir Sant Benet\n“Perquè, efectivament, hi ha alguna pàgina en el Nou Testament que no ens orienti directament a l'essencial a l'hora de conduir la nostra vida?” Regla de sant Benet\nAbans de morir, sant Benet va tenir la intuïció que tota la seva obra seria destruïda. I així va ser: Montecassino va ser arrasat pels llombards. El seu monestir va quedar fet un munt de ruïnes, però els monjos van poder escapar i portaven en la seva fugida el manuscrit de la regla i l'experiència d'haver-la practicat. El que portaven era "un autèntic llevat espiritual, que va canviar, amb el pas dels segles, molt més enllà dels confins de la seva pàtria i de la seva època, la cara d'Europa." Benet XVI\nLa regla de sant Benet es va imposar molt aviat en moltes comunitats i va tenir una extraordinària difusió... Hi havia moltes regles monàstiques anteriors i contemporànies, però la Regla de sant Benet destacava pel seu sentit de l'equilibri: només pretenia ser un instrument modest al servei dels que volen caminar per les sendes de l'evangeli: no volia que la lletra matés l'esperit i recordava insistentment que l'únic centre de la vida monàstica és Crist.\nManifestava també un gran coneixement del cor humà, de la seva grandesa i la seva debilitat, de com funcionen els grups. Una regla molt realista, però al servei del més alt ideal: “no anteposar absolutament res a Crist.”\nUna regla molt pràctica, però inspirada per una autèntica mística: els objectes més trivials han de tractar-se com els vasos sagrats de l'altar; en tota relació humana, al abat, en els germans més febles, en el desconegut que crida a la porta del monestir, és el rostre de Crist el que se'ns fa present.\nUna regla en sintonia amb l'esperit del seu temps però crítica amb els contravalors del seu temps. Una regla flexible, que no pretenia ser íntegrament vàlida sempre i a tot arreu i que, per això, es va veure acollida en tot lloc i fins avui.\nNo només els monjos i les monges sinó també molts i moltes seglars segueixen descobrint-hi pistes, valors i enfocaments per vivificar i dinamitzar la seva vida, per aprofundir en la seva experiència de fe.\n“La regla no és tot el Nou Testament ni tota la vida del monjo. Es tracta d'una pista d'arrencada. En integrar les aspiracions de perfeccionament de l'individu en el marc d'una forta experiència comunitària, la Regla segueix tenint una forta empremta d'actualitat. També el buscar Déu en Crist , la síntesi entre unitat i diversitat , el sentit de pau i harmonia en tot, la coresponsabilitat , el caràcter familiar de la fraternitat monàstica , la senzillesa i l'humanisme evangèlic són valors claus de la Regla.” Cassià M. Just\n“Escolteu, germans meus. Tinc alguna cosa que dir-vos, tinc un gènere de vida per ensenyar. Escolteu amb el cor i una ment oberts. Si seguiu les meves instruccions amb una actitud disponible i coherent, trobareu a Aquell que és la font de tots els nostres desitjos; precisament Aquell al costat de qui heu passat de llarg anant pel camí del vostre egoisme.” Basil Hume. Adaptació del pròleg de la Regla de sant Benet\nDESCARREGAR TEXT DE LA REGLA DE SANT BENET


Adicae va presentar una demanda contra Vodafone.\nL'Audiència Provincial de La Coruña ha ratificat la condemna a Vodafone per cobraments indeguts en l'alliberament de mòbils, després que el Jutjat Mercantil número 1 de La Coruña declarés nul·la, per abusiva, una clàusula de la companyia relativa a l'desbloqueig de terminals .\nVodafone concreta en 1.297 els afectats per l'ERO en la seva primera trobada amb els sindicats\nCC.OO. convoca noves mobilitzacions en Vodafone-ONO contra els acomiadaments d'1.298 treballadors\nSegons l'entitat Adicae, -que va presentar una demanda per aquests fets, al costat de Fiscalia, i que ha fet públic el contingut de la sentència-, la decisió suposa que la companyia haurà de tornar "4 milions d'euros a mig milió d'usuaris" per el cobrament "indegut" de l'alliberament de mòbils.\nA més, remarca que la sentència, dictada dilluns passat, "dóna suport a la importància de l'acció col·lectiva" que es va presentar en el seu moment.\nMentrestant, anuncia que ha habilitat una plataforma per agrupar els afectats "i facilitar la recuperació d'unes quantitats que, encara que de petit import en cada cas, han de ser reemborsades als usuaris".\nDel contingut de la sentència, Adicae destaca que "ratifica el caràcter abusiu del cobrament de fins a 9,68 euros pel desbloqueig i alliberament de terminals mòbils un cop finalitzat el període de permanència".\nEn concret, l'Audiència de la Coruña confirma en part la sentència apel·lada ja que estima parcialment els recursos i, en particular, la demanda del ministeri fiscal -que demanava una ampliació de la decisió del Jutjat del Mercantil- "reputando nul·les, per abusives, les condicions generals de la contractació litigioses, que es concreten en el fet desè de la demanda ", assenyala l'Audiència sobre l'apartat de desbloqueig de terminals.\nAixí, sobre les condicions per al desbloqueig de terminal, condemna a la companyia a "cessar en l'ús de la mateixes, no només suprimint en els nous contractes, sinó també eliminant dels que tingui concertats i les continguin", afegeix sobre les clàusules fixades per a aquest procediment.\nDe la sentència, contra la qual es pot presentar recurs al Tribunal Suprem, Adicae remarca també la condemna a l'operadora de telefonia al reemborsament de les quantitats cobrades de forma "indeguda".\n"Arribant a tots els consumidors afectats, estiguessin o no personats", subratlla en un comunicat.


Witveld Amel Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVila de Quatre Habitacions - Entrada\nAmbleve, Amel, Bèlgica - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Witveld està situat idealment a Ambleve; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nWitveld també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Amel. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent parc infantil, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Witveld no troba competidors en cap categoria.


Presentació Pedri: «L'opció és quedar-me i aprendre dels millors» - Diari de Girona\nPresentació Pedri: «L'opció és quedar-me i aprendre dels millors»\nL'argentí interromp les seves vacances a la Cerdanya per parlar amb el nou entrenador El club es limita a recordar que té contracte fins al 2021\nddg/efe 21.08.2020 | 00:14\nPresentació Pedri: «L'opció és quedar-me i aprendre dels millors» efe/alejandro garcía\nEl nou entrenador del Barça, Ronald Koeman, va deixar clar durant la seva presentació que confia que Leo Messi segueixi capitanejant l'equip i pugui així jugar sota les seves ordres: «M'encantaria treballar amb Messi, perquè Messi et guanya partits. És el millor del món i el vols tenir al teu equip, no a l'equip contrari». És per això que l'holandès va optar per reunir-se de seguida amb Messi, que va interrompre les seves vacances a la Cerdanya segons la televisió argentina TyC Sports.\nEl principal motiu de la reunió amb l'argentí era conéixer de primera mà les seves impressions sobre els canvis que Koeman té previstos a la plantilla i aclarir el seu futur al Barça. La reunió, segons RAC-1, no hauria anat bé i Messi li hauria dit a Koeman que es veia més a fora que a dins del Barça, tot i ser conscient de la dificultat que tindrà per marxar. L'astre s'està plantejant marxar aquest mateix estiu després del fracàs a la Lliga de Campions contra el Bayern de Munic (2-8). Ara bé, com ha recordat el club, té contracte fins el 2021 i una clàusula de 700 milions d'euros només a l'abast d'uns pocs escollits com el PSG i el Manchester City.\nEl club i Koeman tenen l'objectiu de retornar la il·lusió a l'astre argentí, que acaba de complir 33 anys, però de moment ja sap que Messi té molts dubtes de seguir. Koeman també té la intenció de veure's amb la resta de veterans com Luis Suárez, Gerard Piqué, Jordi Alba o Sergio Busquets. «Només vull treballar amb gent que vol ser aquí i donar el màxim», va advertir en la seva presentació. En aquest sentit, també vol trobar-se amb els futbolistes més joves per explicar-los els seus plans. De moment, ja té Trincao i Pedri.\nÉric Abidal confirma la dimissió\nL'exsecretari tècnic del Barça Éric Abidal va confirmar ahir que va dimitir del càrrec i que renuncia «a l'any de contracte» que li quedava amb el club blaugrana en una carta de comiat dirigida a l'afició que va publicar al seu compte d'Instagram. Va explicar que han sigut «dues temporades intenses» que finalitza «per decisió pròpia», tot i que la junta el va ratificar-lo al càrrec.\nMessi li diu a Koeman que no veu clar seguir al Barça.\nMessi comunica a Koeman que es veu més fora que dins del Barça.\nKoeman accepta el repte.