Barcelona, Gavà, Girona, Granollers, Mataró, Premià de Mar i Terrassa uneixen esforços i adquireixen una única plataforma electrònica de contractació : Servei de Premsa\nBarcelona, Gavà, Girona, Granollers, Mataró, Premià de Mar i Terrassa uneixen esforços i adquireixen una única plataforma electrònica de contractació\nL’adquisició conjunta d’una plataforma de contractació electrònica és una iniciativa pionera a Espanya que permetrà simplificar i agilitar tràmits, reduir burocràcia i augmentar la transparència en les licitacions i concursos públics\nLa contractació pública electrònica facilitarà limitar la contractació directa, fer un seguiment rigorós de la contractació i facilitarà, així mateix, la participació de les PIMES locals en licitacions de poca quantia econòmica\nEls ajuntaments de Barcelona, Gavà, Girona, Granollers, Mataró, Premià de Mar i Terrassa, han adquirit conjuntament una única plataforma de contractació electrònica que permetrà als set municipis catalans gestionar la seva compra pública o contractació de serveis. Per primera vegada, i en una iniciativa pionera a Espanya, diversos municipis s’uneixen per fer la compra conjunta, establint una col·laboració que es mantindrà durant tot el temps d’utilització de la plataforma per tal de posar en comú els requeriments necessaris que garanteixin la qualitat de la prestació.\nLa signatura del contracte de la plataforma s’ha fet en un acte públic on han participat el primer tinent d’alcaldia de l’Ajuntament de Barcelona, Gerardo Pisarello; l’alcalde de Mataró, David Bote Paz; l’alcalde de Granollers, Josep Mayoral i Antigas; l’alcalde de Terrassa, Alfredo Vega López; l’alcalde de Premià de Mar, Miguel Àngel Méndez Gil, el regidor de l’Ajuntament de Girona, Narcís Sastre i el tinent d’alcalde de l’àmbit de nova governança i economia de l’ajuntament de Gavà, Jordi Tort.\nL’adjudicació del nou Sistema Integral de Contractació Pública Electrònica (SICE) amb un pressupost total de 3.027.696,31, (IVA inclòs) s’ha fet en tres lots: un expedient electrònic de contractació per tramitar totes les actuacions administratives; una plataforma de licitació electrònica per realitzar totes les actuacions de publicació d’anuncis, recepció d’ofertes electròniques encriptades, reunions d’òrgans de valoració d’ofertes i adjudicació i en tercer lloc, una oficina tècnica de suport a la implantació en tota la organització municipal per fer factible la gestió del canvi. Totes les empreses adjudicatàries són empreses amb una àmplia experiència i no tenen relacions amb paradisos fiscals.\nAquest nou sistema electrònic permetrà als ajuntaments exigir a les empreses licitadores, a través dels diferents procediments d’adjudicació, el compliment d’uns criteris de responsabilitat mínims en matèria social, ambiental i d’innovació que van més enllà de l’oferta econòmica. En aquest sentit, l’Ajuntament de Barcelona disposa d’una Instrucció en la que s’estableix que, en general, el preu no ha de tenir una valoració superior al 35% de la puntuació total.\nEl fet d’afavorir la relació telemàtica amb les empreses licitadores i proveïdores també facilitarà l’accessibilitat de les PIMEs a les licitacions municipals, donant compliment a allò establert en les directives comunitàries i transposat en la nova llei 9/2017 de contractes del sector públic, respecte a la política de foment de la contractació pública amb aquest àmbit del teixit empresarial.\nNou web de Contractació Pública de l’Ajuntament de Barcelona que unifica tota la informació\nL’Ajuntament de Barcelona disposa, des de l’abril passat, d’un nou web de Contractació Pública que recull tota la informació vinculada a la contractació pública sostenible municipal des de les seves tres vessants: social, ambiental i compra pública innovadora. La creació d’aquesta nova eina respon a la voluntat del govern de crear comunitat entre l’Ajuntament i les empreses i entitats que comparteixen l’objectiu comú de fomentar una contractació pública sostenible, coma eina de transformació socioeconòmica.\nAquest web és el nou repositori global de la contractació pública de l’Ajuntament de Barcelona i és el lloc on es pot trobar tota la informació jurídica, tècnica, d’actualitat, etc. vinculada a aquest tema. La contractació realitzada pel Grup Municipal de l’Ajuntament de Barcelona se situa al voltant dels 35.000 contractes anuals, amb un volum econòmic aproximat d’uns 1.100 milions d’euros.\nEl Govern municipal considera que la contractació pública de l’Ajuntament de Barcelona és una veritable eina de política econòmica de la ciutat de Barcelona, que va molt més enllà de l’adquisició de béns i serveis. Aquest potencial s’ha de posar al servei de la millora general de les condicions laborals i mediambientals dels sectors productius i de la promoció de les petites i mitjanes empreses.\nEl link és barcelona.cat/contractaciopublica


El dia es lleva plujós a Girona. I fred. Passo el matí a casa treballant i quan el migdia ja ha estat passat, sota la pluja em dirigeixo cap a l’estació i agafo el bus que porta fins a l’aeroport. Em sorprèn de veure la poca activitat que hi ha en comparació a temps anteriors! Espero pacientment, tot llegint, que em toqui embarcar, tot mirant caure la pluja. Finalment, ja un cop dins de l’avió, m’endormisco i ja gairebé no obro els ulls fins que aterrem a l’aeroport de Treviso, prop de Venècia. Mentre esperem per desembarcar m’adono que els nois que tinc asseguts al costat també van a Ljubljana. Tots junts, esperem que arribi el taxi, el Goopti (http://www.goopti.com/) que ens portarà des de Venècia a la capital d’Eslovènia, un país d’uns quatre milions d’habitants; a Ljubljana, la capital, hi viuen entre 200000 i 250000 persones. Sorprenentment som tot el taxi de catalans, uns de Girona i uns altres de Tortosa. Som vuit en total més el conductor que no es treu la jaqueta i en prou feines diu res. Al cap d’una estona creuem la frontera que separa Itàlia i Eslovènia . I al cap de poca estona, ja comença a aparèixer la neu, que ja no m’abandonarà fins que torni a Itàlia. I la nevada va a més, de manera que anem ben a poc a poc, darrere les màquines llevaneus. Finalment, després de gairebé tres hores, arribem a Ljubljana, antiga ciutat romana i actualment la capital d’Eslovènia (http://ca.wikipedia.org/wiki/Eslov%C3%A8nia; http://en.wikipedia.org/wiki/Slovenia ; http://ca.wikipedia.org/wiki/Hist%C3%B2ria_d%27Eslov%C3%A8nia ) Eslovènia és un país lliure des del 1991, quan es va independitzar de Iugoslàvia (http://ca.wikipedia.org/wiki/Rep%C3%BAblica_Federal_de_Iugosl%C3%A0via ) (http://ca.wikipedia.org/wiki/Guerra_d%27Eslov%C3%A8nia) després d’un curt conflicte armat. A Ljubljana (http://ca.wikipedia.org/wiki/Ljubljana; http://en.wikipedia.org/wiki/Ljubljana ) m’espera la meva amiga Anna, i casualment es troba amb una amiga que espera alguna de la gent que ve en el mateix taxi. Enmig de la neu ens dirigim cap a casa de l’Anna. Ja és fosc i neva. Deixo les coses i de seguida marxem cap al centre de la ciutat, a on ens trobem amb alguns amics de l’Anna: una noia francesa, una altra del Senegal, un noi finlandès amb la seva xicota eslovena, un americà... conformem una bona colla! Sortint del primer bar, a on hem fet un mos i una primera cervesa, sota una insistent nevada, anem a un segon i agradable bar, a on continuem amb una agradable conversa en un local ben acollidor i calentó. I quan ja tanquen, encara no és moment d’anar a dormir, sinó de fer unes últimes copes a una de les zones de festa de la ciutat, a Metelkova (http://www.ljubljana-life.com/ljubljana/metelkova ; http://es.wikipedia.org/wiki/Metelkova_mesto ), un centre alternatiu autogestionat d’oci de la ciutat, antigues naus industrials, que actualment serveixen com a bar i sala de concert (ja convindria aquí un lloc de festa com aquest!). Tot i la intensa nevada i el gruix de neu, hi ha molta gent menjant en una improvisada barra de bar que tenen, a on tenim una breu conversa amb un noi xilè que hi cuina. També entrem dins dels locals, més resguardats del fred i prenem alguna cervesta més. Finalment, quan entrem a l’últim local, topem amb un grup de gent i entre ells, amb una noia d’Alacant, amb la qual parlem de com està el país i coincidim en els nostres grups i en la necessitat de preservar la nostra llengua i la nostra cultura. Finalment, ja tanquen els bars i hem de marxar, però ho faig amb un bon regust de boca en saber que l’esperança renaix al sud del país, i és que som una nació, de Salses a Guardamar i de Fraga a Maó! I ja de ben entrada a la matinada, marxem cap a l’apartament de l’Anna a dormir i a agafar forces per la segona jornada al país!\n(La imatge correspon a Metelkova).


Joan Safont: Nits de Barcelona (Article publicat a Valors)\nNits de Barcelona (Article publicat a Valors)\nArribes des de Mataró, a una ciutat que no té la grandesa de París, ni el bullici de Londres, que per desgracia dorm i tanca massa d’hora i per tant no s’assembla a Nova York ni el pes de la historia cau sobre ella, a la manera de Roma. Una ciutat massa propera per ser-nos desconeguda, i massa llunyana per ser pròpia, que atrau, enamora o rebutja al foraster qui s’hi acull. Una ciutat de grans nits: les nits de Barcelona.\nHi hauràs arribat mil vegades, i sempre per allà mateix, però sempre hi descobreixes un balcó, una façana, un placa o un carrer. Un detall de la història, o una barbaritat del present et faran aixecar la vista, et farà mirar a terra.\nL’excusa de la nit pot ser molt variada, bé un concert d’un ídol que només ens visita de dècada en dècada o un sopar que s’allargarà, invariablement, enfilant una i altra copa. Qui t’esperi pot ser l’amistat fraterna o una bella i desconeguda dama. Sigui quin en sigui el motiu, el més banal pot ser el preludi d’una jornada memorable o d’un fracàs d’oblit necessari.\nRestaurants, copes, sales de concerts, cafeteries, discoteques, pisos particulars, Montjuïc o el Tibidabo, ... la Gran Encicera – com la batejà el poeta Joan Maragall – ens estima i nosaltres l’estimem. I nosaltres també a ella. Bruta, folla, arravatada o desconeguda, només les mil màscares en les que circumstancialment s’amaga a la nostra mirada, a voltes tendra i a voltes severa.\nAvui, que és qüestionada i no passa pel seu millor moment. Recordem-la, ajudem-la, homenatgem-la. Ella, que ha conegut els nostres pares i els nostres avis, i que avui ens vol conèixer a nosaltres. Ella, que va compartir destí amb el noucentisme i el modernisme, amb la revolució i la cultura, amb la pietat i la rauxa. Ella que sí que és un autèntic plaer. Ella, que és la nit de Barcelona. Ella que són totes les nits de Barcelona.\nPublicat originalment al número d'octubre de la revista Valors, dins la meva secció "Plaers de ma vida".\ncinto amat 25 de setembre de 2009 a les 20:19\n"Tal com ets, tal te vull, ciutat mala..."\nJordi 26 de setembre de 2009 a les 0:48\nÉs i sera sempre la Barcelona del meu amor que tot just ara fa deu anys em va robar el cor sense retorn.


Avis legal Muztag Viatges | Muztag Viajes\nEl titular d'aquesta web és MUZTAG, amb domicili al carrer Ramón y Cajal, 85 de Barcelona que consta inscrita en el Registre Mercantil de Barcelona, tom 31288, foli 189, full 193.190, inscripció 1a. Pot posar-se en contacte per correu electrònic mitjançant l'adreça muztag@muztag.es\nTots els continguts d'aquesta Web i especialment el seu disseny, articles, informes, gràfics, logotips, codi, noms comercials, marques, dibuixos industrials o qualsevol altre signe susceptible d'utilització industrial o comercial estan subjectes als drets de la propietat intel·lectual i de propietat industrial de MUZTAG i/o de tercers titulars dels mateixos que hagin donat la seva autorització per incloure'ls a la Web. Qualsevol utilització dels mateixos contraria a les normes en matèria de propietat intel·lectual i industrial serà perseguida segons la legislació vigent.\nMUZTAG col·loca enllaços o links i mecanismes per cercar a disposició dels usuaris per facilitar l'accés a la informació, serveis i altres continguts disponibles a Internet. Els enllaços o links habilitats en aquesta web poden conduir a l'usuari a altres llocs o pàgines web gestionades per tercers, sobre els que MUZTAG no exerceix cap tipus de control, per la qual cosa es declina qualsevol responsabilitat derivada de l'ús de les mateixes. Tanmateix MUZTAG no garanteix que les llistes d'empreses dels seus directoris siguin exhaustius, tampoc garanteix que la informació que es facilita sigui estrictament exacta per la qual cosa declina qualsevol responsabilitat per errors o per omissions en les esmentades llistes.\nA efectes del disposat a la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protección de Datos de Carácter Personal, MUZTAG informa a l'usuari que les dades personals que es facilitin a MUZTAG, seran incloses en un fitxer automatitzat de dades de caràcter personal creat i mantingut sota la responsabilitat de MUZTAG amb domicili al carrer Ramón y Cajal, 85 de Barcelona.\nLes dades que l'usuari facilita són recollits per MUZTAG amb la finalitat de gestionar la sol·licitud, tramitar els serveis que es demanin i també per facilitar-li l'informació dels serveis que li puguin interessar.\nL'enviament de dades per mitjà de formularis electrònics de la web o per missatges de correu electrònic, suposa el consentiment exprés del remitent al tractament automatitzat de les dades i al enviament de comunicats per qualsevol mitjà amb informació referent als nostres serveis. L'usuari també autoritza expressament la comunicació de les seves dades a terceres entitats que donin serveis de tractament de dades per a les finalitats que han quedar indicades. Les que fan referència i/o autoritzacions podran ésser revocades sense efectes retroactius, conforme el que disposa la legislació vigent.\nL'usuari podrà exercir els seus drets d'accés, rectificació, oposició i cancel·lació al tractament de les seves dades personals, en els termes i condicions previstos a la pròpia LOPD, dirigint-se a MUZTAG, o bé a la següent direcció de correu electrònic muztag@muztag.es\nInscrita en el Registre Mercantil de Barcelona, tom 31288, foli 189, full B 193.190, inscripció 1a.


Els nins de s'Illot, més sans i forts\n14 maig 2021 05:29\nEl col·legi Talaiot ha pres part del projecte europeu Comenius per una vida saludable\nAssumpta Bassa | 10 maig 2011\nEls infants s'han pres molt seriosament tot el tema de l'alimentació.\nEl Col·legi Públic Talaiot de s'Illot és una escola petita però molt activa. Alumnes, professors i pares comparteixen una mateixa filosofia: lluitar per una vida més saludable. Per això, prenen part del projecte europeu Comenius i així organitzen activitats i intercanvien experiències amb altres centres del Regne Unit, Polònia, Turquia i Portugal. "Healthy lifestyles and sport" és el projecte d'aquesta escola que s'ha lligat a l'alimentació i a l'esport, a través del qual s'han conegut els diferents estils de vida dels països participants i s'han treballat una sèrie d'hàbits. També s'ha afrontat el tema de l'obesitat infantil i juvenil.\nEl projecte, que va començar fa dos anys, és a punt d'acabar. Durant aquest temps s'han duit a terme moltes activitats com ponències amb dentistes i amb oftalmòlegs. També s'han fet cursos de cuina, en què s'han ensenyat receptes tradicionals. Ara prepararan un nou projecte lligat a la literatura.


Salt demana reunir-se amb Salut pel Trueta - Diari de Girona\nEl ple aprova, tal com estava previst, la moció on reivindiquen transparència i es presenten com a opció seriosa\nacn/ddg salt 22.11.2016 | 10:21\nARXIU: Torramadé diu que li van oferir moure el terme municipal per al nou Trueta\nSalt no es resigna i ahir va aprovar, tal com estava previst, la moció del PSC per defensar que el futur hospital Trueta es construeixi al municipi. Després que Girona hagi ofert al conseller de Salut uns terrenys de 100.000 metres quadrats a la zona de Domeny per acollir el nou hospital, l'alcalde de Salt, Jordi Viñas, va anunciar ahir que també ha demanat una reunió amb Toni Comín per recordar-li que la població també compta amb un emplaçament que compleix amb els requisits. «Volem que Salt es consideri una opció vàlida i ferma», va afirmar Viñas. Amb la moció, tots els grups municipals demanen «transparència» i que es decideixi la ubicació amb criteris tècnics, assistencial i econòmics, i no només tenint en compte que Girona és la capital de la demarcació.\nEl ple va aprovar per àmplia majoria la moció presentada pel PSC. El text va rebre el suport de l'equip de govern, format per ERC i IpS-CUP, i també dels regidors de CiU, del PSC, de PxC i de C's. Només es va abstenir el representant de Canviem Salt.\nD'aquesta manera, Salt explicita un cop més que el municipi compta amb un terrenys al sector sud del municipi, a tocar de l'hospital Santa Caterina, amb suficient espai per acollir el nou Trueta i el Campus de Salut de la UdG.\nLa moció va arribar al ple vint dies després que l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, oferís al conseller de Salut, Toni Comín, 100.000 metres quadrats a Domeny per al nou hospital. «Entenem que és una decisió que va més enllà de l'àmbit local, afecta totes les comarques gironines», va indicar Viñas. Per això, han demanat una reunió amb Comín per mostrar-li la seva posició. «Amb la intenció d'aixecar el dit i poder mostrar al Departament la nostra voluntat, hem demanat una visita amb el conseller per traslladar-li la voluntat del govern i ara, un cop aprovada la moció, de tot el ple», va indicar Viñas. L'alcalde va defensar que Salt es tingui en compte com una opció «vàlida i ferma» i que es defugi de discussions entre ciutats. «La decisió ha de ser amb criteris tècnics, d'eficiència, d'eficàcia i també econòmics», va dir.\nLa portaveu socialista, Iolanda Pineda, va demanar transparència. «Demanem transparència, no es tracta d'atiar la confrontació entre dos municipis però sí que Salt ha de ser una opció seriosa», va demanar. Per la seva banda, Jaume Torramadé (CiU) va assegurar que els resultats d'aquest estudi tècnic existeixen però ha exposat que no s'han fet públics perquè «no han agradat». «La conclusió era que Salt és el millor lloc, però això no ha agradat a algú», va afirmar.


Ajuts en forma de préstecs a comunitats de propietaris dels barris gestionats per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya 2021-2022\nS’han publicat al DOGC els ajuts en forma de préstecs a comunitats de propietaris dels barris gestionats per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, per al finançament d'obres de rehabilitació d'edificis d'habitatges, per a l'any 2021-2022\nPublicada al DOGC del 15 de novembre de 2021, la Resolució DSO/3373/2021, de 22 d'octubre, per la qual s'obre la convocatòria per a l'accés, en règim de concurrència pública no competitiva, a ajuts en forma de préstecs a comunitats de propietaris dels barris gestionats per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, per al finançament d'obres de rehabilitació d'edificis d'habitatges (ref. BDNS 594402).\nEls ajuts previstos en aquesta convocatòria es regeixen per la Resolució DSO/3040/2021, de 7 d'octubre, per la qual s'aproven les bases reguladores per a l'accés, en règim de concurrència pública no competitiva, a ajuts en forma de préstecs a comunitats de propietaris dels barris gestionats per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, per al finançament d'obres de rehabilitació d'edificis d'habitatges.\nL'objecte de la convocatòria és regular les condicions per a l'accés a la línia de préstecs convinguda entre l'Agència de l'Habitatge de Catalunya (AHC) i l'Institut Català de Finances (ICF) per al finançament d'obres de rehabilitació d'edificis d'habitatges dels barris socials administrats per l'AHC. \nPressupost disponible: 5.000.000 €\nÀmbit d’aplicació: Catalunya. Barris gestionats per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya. Es poden comprovar a: http://tramits.gencat.cat\nDestinataris: Comunitats de propietaris dels edificis d'habitatges dels barris socials que administra l'AHC, amb un índex de morositat igual o inferior al 13%.\nTerminis: Del 16 de novembre de 2021 fins el 31 de desembre de 2022\nObres de rehabilitació referents a l'estat de conservació de l'edifici segons:\na) Les deficiències relatives a l'estat de conservació dels fonaments, l'estructura horitzontal i vertical, incloenthi els cantells de balcons i voladissos si afecten els seus elements estructurals, i les instal·lacions d'electricitat, de conduccions d'aigua i de sanejament existents a l'edifici.\nb) Les deficiències relatives a l'estat de conservació de les cobertes, els terrats, les façanes, els patis i les mitgeres, que comportin una modificació de la secció constructiva del tancament original de l'element per rehabilitar que forma l'envolupant de l'edifici amb actuacions de millora de l'aïllament tèrmic i/o acústic amb la finalitat de garantir l'estanquitat, l'aïllament i la seva estabilitat en compliment dels requisits bàsics de seguretat i habitabilitat, inclosos els treballs d'eliminació d'amiant, les instal·lacions de plom i fustes tractades amb creosota. Aquestes actuacions a l'envolupant (part massissa i/o obertures) es poden fer amb intervencions parcials o totals.\nObres per millorar l'eficiència energètica i la sostenibilitat\nObres per millorar l'eficiència energètica i la sostenibilitat, entenent com a tals, entre altres, les que afecten l'envolupant de l'edifici, tant en la part massissa com a les obertures i que comportin actuacions d'aïllament tèrmic i/o acústic que han d'aconseguir una reducció de la demanda energètica anual global de calefacció i refrigeració o bé alternativament una reducció del consum d'energia primària no renovable, referida a la certificació energètica sobre la situació prèvia a l'actuació, les instal·lacions d'energies renovables i les d'adequació funcional i tecnològica, així com les actuacions de mitigació del radó, i que han de complir els requisits tècnics que estableixen les bases reguladores de subvencions per al foment de la rehabilitació d'edificis de tipologia residencial dels barris gestionats per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya\nObres per millorar la seguretat de la utilització i de l'accessibilitat\nConsisteixen a adequar els edificis i els accessos als habitatges i locals de l'edifici a la normativa vigent per complir els paràmetre d'accessibilitat.\nRequisits tècnics i actuacions per poder accedir a les subvencions\nCom a mínim, el 70% de la superfície construïda sobre rasant de l'edifici ha d'estar destinada a habitatge. No computa la superfície en planta baixa si és d'ús diferent del d'habitatge.\nAmb caràcter obligatori i prèviament a la sol·licitud del préstec, els edificis han de disposar de l'informe de la inspecció tècnica de l'edifici (IITE) amb data de la inspecció tècnica anterior a l'inici de les obres de rehabilitació i el certificat d'eficiència energètica (CEE) amb l'etiqueta de qualificació energètica (EE), d'acord amb la normativa vigent, que acrediti la necessitat de l'actuació de rehabilitació.\nPer sol·licitar els préstecs és necessari que, prèviament, l'edifici tingui seguretat estructural o l'aconsegueixi mitjançant el procés de rehabilitació.\nNo seran protegides les obres que impliquin el buidatge estructural o l'enderrocament de façanes, l'augment de volums, les ampliacions o subdivisions d'edificis o habitatges i les definides com a gran rehabilitació.\nTampoc seran protegides les obres de rehabilitació que posin en evidència, de manera clara i manifesta en els informes previs a la sol·licitud d'ajuts, que s'han de dur a terme perquè no s'ha exercit degudament el deure de conservació i manteniment dels habitatges, que és de compliment obligatori per als propietaris, llevat del cas que les obres de conservació s'executin simultàniament amb altres actuacions prioritàries.\nA l'efecte del càlcul del préstec, el pressupost protegible de les obres de rehabilitació està constituït pel:\nPressupost d'execució material (més les despeses generals i el benefici industrial de l'oferta de l'empresa que s'ha escollit per dur a terme les obres de rehabilitació).\nEls honoraris dels professionals que intervenen en el procés d'execució d'obra.\nLes despeses derivades de la tramitació administrativa i altres despeses generals (revisar les bases per veure els impostos, taxes i despeses excloses en aquest càlcul).\nL'impost sobre el valor afegit (IVA).\nL'AHC pot adequar el pressupost protegible, a l'efecte del càlcul del préstec als preus dels barems de la construcció reconeguts oficialment en el Boletín Económico de la Construcción o en el butlletí d'informació de l'Institut Tecnològic de la Construcció de Catalunya (ITEC), corresponents a l'any de la convocatòria. Disposeu d'aquestes revistes de preus al Centre de Documentació del CAATEEB.\nImport: fins a 20.000€ per habitatge amb un mínim de 30.000€ per comunitat.\nTermini: màxim de 15 anys\nComissió: d’obertura, màxim del 0,25%, amb un mínim de 150€.\nLes sol·licituds s'han de presentar i formalitzar telemàticament per mitjà del formulari que estarà a disposició dels sol·licitants al web www.icf.cat i incorporaran el consentiment del sol·licitant a la transmissió de dades entre l'AHC i l'ICF a l'efecte de valorar i, si s'escau, atorgar el corresponent finançament i ajut.


Arquitectura | El Blog de l'Edu3.cat\nL’arquitecte japonès Toyo Ito ha estat guardonat amb el Premi Pritzker d’arquitectura 2013 per una obra que “combina innovació conceptual amb edificis superbament executats”, per una arquitectura “excepcional” i per “la dimensió espiritual i poètica que transcendeix de totes les seves obres“, segons ha declarat el jurat.\nAquest guardó és considerat un dels premis més importants del món de l’arquitectura, comparable al premi Nobel.\nToyo Ito (Seül, 1 de juny de 1941), és conegut pels seus treballs en arquitectura conceptual, on cerca l’expressió simultània del món físic i el món virtual. És un dels màxims exponents de l’arquitectura que cerca la noció contemporània de la “ciutat simulada”, i és considerat un dels arquitectes més innovadors i influents del món.\nAlguns l’han arribat a considerar com el nou Antoni Gaudí, ja que té diverses obres a Barcelona: les Torres Porta Fira i l’edifici Suites Avenue; aquesta última, davant de la Pedrera, és un modern homenatge a Gaudí.\nAmb motiu d’aquest guardó, aprofitem per conèixer millor la figura i obra del genial arquitecte japonès de la mà del també arquitecte català Juli Capella, qui al programa Arquitectures comenta els detalls de la Mediateca de Sendai, obra de Toyo Ito.\nJuli Capella explica que coneix l’obra de Toyo Ito i que ha visitat alguna de les seves construccions a Tòquio. Capella pensa que l’avantguarda de l’arquitectura en aquest inici del segle XXI mira cap al Japó.\nTambé comenta que l’arquitectura de Toyo Ito té tots els ingredients necessaris: es desfà de l’ordre, té accés lliure i és flexible. També pensa que la Mediateca de Sendai, al Japó, és el paradigma de la desaparició: la columna no existeix, sinó que explota, i la paret com a estructura queda descartada.\nPublicat a Història de l'Art, Visual i plàstica\nA inicis de l’Edat Mitjana, Catalunya es va convertir en terra de castells, per això es creu que “Catalunya” vol dir, precisament, “terra de castells”. En aquesta ocasió l’Edu3.cat us proposa un vídeo en què es parla sobre aquestes construccions, els castells, les edificacions defensives construïdes des de l’època romana fins al segle XVIII.\nEls castells, units a les necessitats defensives, són fortificacions que ja van aixecar els romans i els visigots. La invasió islàmica pel sud i la reacció carolíngia pel nord van establir una frontera, al segle IX, marcada pels rius Llobregat i Cardener i per la serra del Boumort.\nA la línia fronterera es va fer servir la fórmula dels castells termenats, confiats a un representant comtal: el vicari. Al segle X es densifica el territori fronterer, amb assentaments al voltant dels castells. L’ocupació de les terres musulmanes al segle XI requereix el mateix sistema de defensa i es refan antigues fortificacions islàmiques.\nMés endavant, els castells esdevenen una peça clau en la Catalunya baixmedieval, fragmentada en dominis senyorials. També és el moment de les viles fortificades, temoroses davant les agressions externes. Els segles moderns recullen tota aquesta herència i assumeixen nous reptes militars. Les noves necessitats defensives requereixen nous recintes, com els de Montjuïc o Figueres, del segle XVIII. Entre els segles XIX i XX es restauren molts castells amb una llarga història.\nPublicat a Història de Catalunya\nEtiquetat Arquitectura, Catalunya, Història


Cursa de Transports: encara queden places!\nAvui, dijous 25 d'octubre a les 18 h, sortiran des de diferents punts de Barcelona rutes a peu, en bicicleta, en transport públic i en cotxe per comprovar els costos socioambientals de la mobilitat a la ciutat. Apunteu-vos a la vostra ruta i gaudiu d'un berenar en arribar. Inscripcions a cursa2014@transportpublic.org i al 93 244 49 70.\nTot sobre la reutilització\nEn els darrers anys, la reparació i reutilització de productes s'ha generalitzat. Quina és la demanda real d'aquest sector? Quines oportunitats de negoci ofereix? Quin és el marc normatiu que ho regula? El 18 de setembre, a les 18.30 h, se'n parlarà a la taula rodona que organitzen els col·legis d'ambientòlegs i d'advocats. + informació.\nAssociacions, teniu 1 minut?\nEls dies 20, 21 i 24 de setembre, teniu l'oportunitat de presentar les vostres entitats a l'estand de Torre Jussana ubicat a la Mostra d'Associacions de Barcelona (Plaça Catalunya). Aprofiteu l'ocasió per atraure ciutadans i ciutadanes interessats en els vostres projectes. Cal inscripció prèvia. + informació.\nLa salut i els espais naturals\nQuè és la síndrome del dèficit de natura? Com podem aprofitar les propietats terapèutiques dels espais naturals? Els dies 22 i 23 de setembre, La Pedrera allotjarà unes jornades per donar a conèixer experiències d'arreu del món que situen els espais naturals com a generadors de benestar i guaridors de diverses malalties. Consulteu el programa.


La Sensació : Google lluita contra Microsoft, Apple i Oracle\nGoogle lluita contra Microsoft, Apple i Oracle\nEl director del departament legal de Google, David Drummond, ha acusat a Microsoft, Apple i Oracle de "orquestrar una campanya hostil" d'adquisició de patents per frenar l'èxit del sistema operatiu Android, segons va publicar al bloc de la companyia.\nL'executiu de l'empresa californiana va afirmar que aquests tres gegants tecnològics, juntament amb altres entitats, es van posar d'acord per comprar patents de les empreses de programari Nortel i Novell "per assegurar-se que Google no les aconsegueixi".\nEstan intentant fer més car als fabricants utilitzar Android Segons Drummond, la finalitat del pla és cobrar-li a Google 15 dòlars per cada dispositiu Android que surti al mercat en concepte de dret d'ús de tecnologia patentada.\n"Un intent per fer més car als fabricants utilitzar Android (que nosaltres proveïm sense càrrec) que Windows Mobile", va explicar Drummond.\nDes del seu debut el 2008, Android ha crescut fins a esdevenir el sistema operatiu més popular del món per a smartphones amb una quota de mercat d'un 48 per cent, segons dades del segon trimestre de l'any de la consultora Canalys.\n"Més de 550.000 dispositius Android s'activen cada dia a través d'una xarxa de 39 fabricants i 231 distribuïdors", va apuntar el directiu de Google.\n"Les patents tenien com a objectiu incentivar la innovació però últimament estan sent usades com a armes per aturar", va declarar.\nDrummond va indicar que el desenvolupament d'un telèfon d'alta gamma podria implicar al voltant de 250.000 reclamacions de patents i que els competidors volen "imposar una taxa".\n"En lloc de competir traient noves característiques o aparells, ho fan litigant", va manifestar el directiu que va considerar aquesta estratègia com "anticompetitiva" i va alertar que s'estava formant una bombolla en el mercat de les patents.\n"La victòria de Microsoft i Apple (a la subhasta) per la llista de patents de Nortel per 4.500 milions de dòlars va ser gairebé cinc vegades més gran que el preu estimat abans de la licitació de 1.000 milions", va observar Drummond, que espera que aquestes adquisicions siguin investigades per les autoritats de la competència als EUA\nMicrosoft, Apple i Oracle no s'han pronunciat encara davant les acusacions del directiu de Google.


Viu Cornellà - novembre 2017 by El Gínjol Edicions - issuu\nMarc Cartes: “Plataformes com Netflix han fet que la tele deixi de ser una subclasse de la cultura” Text: CRISTINA MORAL / CLACK Fotos: POL ALFAGEME / CLACK / AMIC arc Cartes (Andorra la Vella, 1970) és un actor de televisió andorrà, conegut sobretot pels seus papers com Salvador Borés a la sèrie Laberint d'ombres i el de Julià, el veterinari de Ventdelpla. El 1994 va encetar els culebrots de TV3, que diu que és com si fos casa seva, amb Poble Nou, després d’haver participat també a Oh Europa!. Actualment interpreta l’Andreu, un dels personatges principals de la telenovel·la Com si fos ahir, la nova aposta i relleu de La Riera a la sobretaula de TV3. L’entrevistem a l’edifici Imagina d’Esplugues, al camerino de perruqueria i maquillatge d’on es grava la sèrie, just en una hora que té lliure enmig del rodatge.\n24 VIU CORNELLÀ\n—Com és agafar el relleu de La Riera, després de vuit temporades? És un repte. La Riera tenia una colla d’espectadors disposats a aguantar i seguir. Les sèries quan comencen necessiten un temps; la gent s’ha d’acostumar als nous personatges. Al principi, el més difícil és fer àgil la presentació dels personatges i la relació que tenen entre ells. Un cop tens tots els personatges situats, és més fàcil seguir el fil argumental. Per tant el més complicat és l’inici, arrencar la sèrie. —Creus que el teus papers tenen perfils semblants? En què s'assembla Marc Cartes a l'Andreu? Normalment sí. Em donen papers de “ligón” a qui li costa trobar sentimentalment la seva parella. Però això passa molt als serials de televisió. És veritat que aquest punt sempre me l’han intentat posar. També m’han donat algun paper de dolent que jo crec important. Però sí, he fet més personatges de seductor que no pas de dolent. Amb l’An-\nMarc Cartes, durant l’entrevista.\ndreu [el seu personatge a Com si fos ahir], pel que vaig veient -a part que ell és un home separat i jo estic feliçment casat i molt enamorat de fa molts anys i la meva vida familiar està molt ben estructurada-, som molt semblants. Cada guió que arriba veus coses amb què emmirallar-te, i pensar si actuaries igual o diferent a com ho fa el teu personatge. Però no hi ha massa distància entre Marc Cartes i l’Andreu. —T’agradaria, doncs, que et donessin més papers de dolent? De moment el que m’agradaria, i molt, és que aquest personatge durés molt, que tingués una llarga vida. Però potser\ndesprés de l’Andreu, sí. Tot i que podria passar que em donessin un personatge dolent amb qui no m’ho passés bé fentlo. Hi ha molts tipus de dolent. Això sí: m’ho vaig passar molt bé fent el Salvador Borés i repetiria, evidentment. —En una entrevista a Rac1 deies que hi havia molt bon rotllo entre l'equip. Ara que ja han passat uns mesos des que vau començar a gravar, hi ha rols establerts entre l'equip? Segueix tot igual, és un equip on, els que som més protagonistes, tots tenim les mateixes edats, les mateixes vivències. Podem tenir el mateix nivell de conversa. Hi ha bon rotllo, (passa a la pàgina 26)\nViu Cornellà - novembre 2017\nEditorial: “Pilotades contra la paret”. Francesc Orella (‘Art’, Auditori de Cornellà): “Sempre m’han interessat els personatges complexos”....


Unió de Pagesos torna a denunciar l'exclusió del sector agropecuari de les mesures per fer front al coronavirus La República\nUnió de Pagesos torna a denunciar l’exclusió del sector agropecuari de les mesures per fer front al coronavirus\nACN Lleida.-Unió de Pagesos ha tornat a reclamar al govern de l’Estat que obri les línies d’avals de l’Institut de Crèdit Oficial (ICO) al sector primari. Això, després que aquest […]\nACN Lleida.-Unió de Pagesos ha tornat a reclamar al govern de l’Estat que obri les línies d’avals de l’Institut de Crèdit Oficial (ICO) al sector primari. Això, després que aquest dissabte el BOE hagi publicat un segon paquet de 20.000 milions d’euros per a PIME i autònoms, destinat “només a la resta de sector econòmics”. El sindicat considera una “errada” i una “discriminació flagrant” l’Acord del Consell de Ministres del 24 de març, pel qual es van aprovar les característiques de la línia d’avals de l’ICO adreçat a empreses i autònoms per pal·liar els efectes econòmics, ja que deixa fora al sector primari, en especial als subsectors agropecuaris que s’han vist afectats per les mesures adoptades per fer front a la pandèmia de la covid-19.\nUnió de Pagesos torna a reclamar al govern espanyol que “faciliti la liquiditat” a les empreses i autònoms dedicats a la producció primària. Considera que excloure el sector agropecuari de la línia d’avals de l’ICO és una “discriminació flagrant”, tant per les “greus conseqüències econòmiques que comporta l’estat d’alarma a les explotacions productores de flor i planta ornamental”, com als “subsectors dedicats a produccions alimentàries bàsicament dedicades a l’hostaleria, restauració i altres petites produccions de qualitat”.Segons l’organització, això contrasta, per una banda, amb el fet que el ministre d’Agricultura, Luís Planas, hagi demanat a la Comissió Europea mesures per sectors concrets, com la flor i la planta i per al sector oví i cabrum i boví de carn, i per altra banda, que hagi consultat a les comunitats autònomes i a les organitzacions agràries una proposta de reial decret per establir un ajut estatal al sector de l’oví i cabrum.


X-Files: I Want to Believe – Lo bloc\nChris Carter ha traït la magnífica criatura que va parir tot dirigint un film d’allò més vulgar.\nX-Files: I Want to Believe no és més que un episodi més de la sèrie televisiva, allargat de manera innecessària perque un film queda malament que duri menys de 80 minuts. Al guió li falta trempera, a la narració li manca ritme, i l’espectador troba a faltar alguna pista que li digui què se n’ha fet dels seus personatges favorits durant el periode que va entre el final de la sèrie i aquesta nova aventura.\nEn definitiva, X-Files: I Want to Believe és una molt decepcionant seqüela de la sèrie, i com a pel·lícula independent, és vulgar, més pròpia d’un Estrenos TV que de la gran pantalla.\nAdient per a completar la col·lecció. Contraindicat si no sou fanàtics de la sèrie.\n21 Juny 2009 IvanChris Carter, cinema, David Duchovny, Gillian Anderson, televisió\nAnterior Entrada anterior: Explotació econòmica\nSegüent Entrada següent: Con pelos en la lengua


Aquí hem dinat i després de recórrer el poble ens hem encaminat cap a Le Vigan i d’aquí direcció Meyrueis, passant pel port del Mont Aigoual que forma part del Parc Nacional Les Cevennes. Hi podem trobar un pilot grutes i a més l’Abime deBramabiau on es pot fer un recorregut a les entranyes de la terra sempre seguint el curs del riu subterrani. La temperatura dintre la gruta és de 8º. Obren d’abril a finals d’agost i els preus oscil·len entre els 7’5 € els adults fins a 3’5 € els infants. Gairebé no es troben ni pobles ni cases i el paisatge tampoc és cap cosa de l'altre món, però a partir de Meyrueis (té dues àrees per ac,s) i en direcció Millau això ja és molt recomanable. La ruta s’anomena les Gorgues deJonte. Hem fet nit en un aparcament de Le Rozier.\nDesprés de llevar-nos i esmorzar, hem pogut comprovar que el dia que ens esperava no seria gaire maco, ja que va fer acte de presència la pluja, a més d'una boira que gairebé no ens deixa beure res de l’entorn.\nComencem per desfer una mica de camí ja que era fosc i ens vam deixar alguna cosa, doncs hem pogut comprovar que la natura amb els anys fa “miracles”, les roques exerceixen un desgast excepcional, amb el resultat que les formes que en queden són en moltes ocasions ben estranyes, doncs hem trobat “l’arcade des Bergers “ una mica més avall i podem contemplar una formació que anomenen “Roche de Ste.Margaritte“ on sembla ser que la santa hi feia de les seves al cim del roc. A continuació hi ha Les Terrasses du Truel, aquí hi ha l’observatori de voltors (Belvedere des Vautours), una mica més avall hi trobem Le Parc du Chaos deMontpellier le-Vieux, on les roques tenen unes formes capritxoses. Com en el cas de les Gorges del Tarn hi ha un munt de cases a ras del riu i un pilot de poblets de tres o quatre cases que situats allà fan el seu goig. Hem passat per Millau i continua plovent. Per cert, les ac,s del nostre país, per aquets indrets són molt nombroses, però la salutació deu anar molt cara perquè no n’hi ha de cap tipus (pitjor per ells).\nLa pròxima parada ha estat a Roquefort per comprar el famós formatge com gairebé sempre que estem per aquesta zona. La ruta continua cap a St. Afrique, lloc també famós pel formatge; una visita molt recomanable.\nDes d’aquí continuem vers Belmon on hem dinat en la seva àrea, situada a la plaça de la Mairie. Hem passat per les monts de Lacaune, res a comentar direcció Castres. Val a dir que tota la zona, tant les cases com els pobles és tot bastant deixadot i mal endreçat. Passat Mazamet, cuitat petita, aquí la cosa ja canvia una mica. Ara ens enfilem fins al cim de la Montagne Noire on hi podem trobar uns llacs espectaculars que per ordre del rei Lluis XIV que els va fer connectar entre ells per poder aprofitar l’aigua, actualment, a més de donar aigua a la ciutat de Castelnaudari i Mazamet, alimenta el famós “Canal du Midi”. La visita és molt recomanable.\nHem arribat a Carcassonne, ens hem dirigit cap a La Cite per passar la nit en un dels seus aparcaments que ens ha costat 10 € per 24 hores. Ha plogut tot el dia i a partir de les 8 del vespre el temporal d’aigua i vent ha estat impressionant. Feia molt de temps que no veia caure tanta aigua.\nHem endreçat una mica l’ac i ens hem dirigit cap al famós castell. Hi ha documents del 800 aC ja que era un important centre comercial (encara que no estava emmurallat). Els romans el van fortificar, era l’any 100 aC, i a partir d’aquí hi van passar un pilot de “propietaris”: els visigots, els sarraïns, inclús va formar part dels comptes de Barcelona i del rei d’Aragó Alfons I, els Càtars i finalment, al voltant del 1247, va passar a mans del rei de França Lluis IX i després del seu fill Felip III, que van ser els que van construir les fortificacions exteriors- A partir del “Tractat dels Pirineus” es va convertir en un famós centre econòmic concentrat bàsicament en la indústria tèxtil. En el 1849 el seu estat era tan deplorable que inclús es va pensar en derruir-lo, fins que el govern d'aleshores va decidir reconstruir-lo i gràcies a aquesta iniciativa avui podem continuar gaudint i admirant l’espectacularitat del castell.\nHem marxat en direcció Trebes petita població situada a 8 kms de Carcassonne, però amb el doble d’encant. Hi passa el canal del midi i té un petit port esportiu a l’altra banda del port. Hi hem trobat unes quantes ac’s (catalanes) que ens han dit que és un lloc fabulós per donar tombs en bicicleta ja que és molt pla. Ens ho apuntem per un altre dia. Hem donat un tomb pel poble, on hem constatat que els bombers també celebren el seu patró/na, i hem marxat sempre per carreteres secundàries fins arribar a Le Boulou. Hem anat a dinar a la seva àrea està situada tocant les parets del cementiri, (lloc tranquil). Es pot buidar, omplir i pernoctar. Hi havia sis ac’s. Hem anat marxant cap a casa passant per Amelie-les bains , població molt turística per les seves aigües termals, i Prats de Molló, on hi trobem el castell que feia de residència als comtes de Besalú. Fou ciutat reial fins la ja famosa “revolució francesa”, i finalment en el 1659 amb el conegut “Tractat dels Pirineus”, tot el Vallespir, el Rosselló, elConflent, el Capcir i bona part de la Cerdanya, van passar ha formar part de França. Prats també és conegut pels famosos “ Fets de Prats de Molló” on Companys al capdavant d’un exèrcit volia envair Catalunya per poder-la alliberar.\nAl costat hi trobem La Preste, petita població on un pagès als voltants del 1200 va descobrir que a les seves terres hi havia aigua calenta. A partir d'aleshores són més que famoses les seves aigües termals.\nFeia molts anys que no estava per aquesta zona. M’ha semblat que el Coll d’Ares era més dret que de costum, potser es que l’ac s'ens ha fet velleta. Passant per Camprodon hem anat a donar un cop d’ull a l'aparcament “Mas Ventós”. Estava ple d’ac,s. Hem tornat a casa un dia abans pel mal temps que ens ha fet i perquè la zona que hem visitat no ens ha acabat de convèncer. Potser en ple estiu la cosa canvia, però hem quedat una mica desencantats.\nTotal Kms. 1097\nLlegir 11633 vegades\nMés en aquesta categoria: « Languedoc - Roussillon Le Tarn i l'Ariège »


A Cadiera Coixa i els Ministrils del Raval | Centre Artesà Tradicionarius\nA Cadiera Coixa i els Ministrils del Raval\nDivendres 28 de març a les 22 h\nAnticipada 8 € comprar aquí\nPresenten el disc MMXIII\nA Cadiera Coixa Coixa neix a finals dels '90 a Monsó, Osca. Originalment la banda sorgeix amb la idea d'amenitzar cercaviles, rondes, i festes sempre amb la música tradicional aragonesa com a punt de partida. Després de diversos anys en aquesta comesa arriba el moment de consolidar la formació del grup, clarament orientat ja cap als escenaris.\nA principi del 2012, la banda s'embarca en la preparació del seu tercer disc. El projecte es basa en la col·laboració amb l'escriptor aragonès Chusé Inazio Nabarro per un disc completament cantat en aragonès i que presenten al Tradicionàrius.\nVINT-I-CINC ANYS A LA FESTA !\nEls Ministrils del Raval estan d’aniversari. El grup, nascut per la Festa de Major de Terrassa de l'any 1988, no ha deixat d’ acompanyar tot tipus de danses tradicionals, gegants, nans, bestiari, cavallets, esbarts, bastoners..., ha participat en diversos festivals i en un bon grapat de festes tradicionals. També han fet ballar i jugar als més menuts i ara, que ha fet vint-i-cinc anys que enfilen escenaris i van pel món sent músics, encara volen continuar a la Festa. Volen gaudir del plaer de ser-hi, de fer-ne.\nI aquest any, han aplegat el seu repertori i l’han ampliat per continuar oferint sons propers, per gaudir de pessics d’amor, de brindis a pleret, d’amistats franques, de picades d’ullet, de canvis de parella, de plaents complicitats, de secrets picants i de besades dolces com el vi. Sons de festa per a envelats enjoiats.\nJordi Pesarrodona i la Companyia Komiko Klun\nDates: 03/05/2019 a les 22 h\nDates: 10/05/2019 a les 22 h\nEnric Montsant i Xavier Bagà "El so que balla"\nDates: 17/05/2019 a les 22 h


Amb la Seu Electrònica realitzar gestions amb el teu ajuntament és més còmode i més fàcil\nL'Ajuntament de Puçol aposta per la innovació i modernització de la seua administració, prenent el veí com a eix central per mitjà de dos grans projectes: la prestació de servicis a través de la Seu Electrònica i de reducció de càrregues administratives, a fi de millorar la qualitat i eficiència dels servicis públics, la qual cosa permet que els veïns puguen realitzar les seues gestions des de casa i sense haver de presentar documents a què ja té accés l'administració local.\nPer a la prestació d'estos servicis electrònics, s'ha obert un nou canal de comunicació amb el ciutadà (encara que no s'elimina la possibilitat de realitzar les gestions de forma presencial). Parlem del canal telemàtic, que té la seua porta d'entrada en la Seu Electrònica, des de la qual es podrà accedir a tots els servicis que oferix l'Ajuntament de Puçol des de qualsevol connexió a Internet i a qualsevol hora.\nEls servicis que l'ajuntament presta actualment a través de la Seu Electrònica són:\n—Oficina Virtual: És la primera fase que es va posar en marxa, fa ja uns anys. En ella trobem el catàleg de tràmits, on podem consultar tota la informació necessària per a iniciar-los, conéixer el termini de resolució... i un model d'instància per a la seua tramitació presencial o iniciar la seua tramitació electrònica si el ciutadà disposa d'un certificat digital.\n—Inscripcions a cursos i activitats: Després del període d'adaptació amb cursos de joventut i les escoles de nadal i Pasqua, es va a potenciar este servici amb tot tipus projectes que necessiten una inscripció prèvia. Este component ha sigut utilitzat ja per més de 400 persones que han evitat haver de desplaçar-se a l'ajuntament per a inscriure's en distintes activitats.\n—Autoliquidacions: Des de la seua implantació, s'han generat des d'Internet més de 2.400 autoliquidacions amb les que s'han recaptat més de 61.000 euros. Suposa un pas més en la facilitat i agilitat de les tramitacions.\n—Carpeta ciutadana: És l'apartat on el ciutadà, entrant amb el seu certificat digital, pot veure tota la relació electrònica que té amb l'ajuntament, des dels procediments que ha iniciat electrònicament amb el seu estat, documentació..., fins als cursos o activitats en què s'ha inscrit. A este component se li aniran afegint funcionalitats com l'accés a les dades tributàries.\n—Tauler d'anuncis electrònic: Des del passat dia 1 de febrer, s'ha posat en marxa este component i s'ha suprimit la publicació en el tauler presencial, el que estalvia temps i recursos en la seua gestió. Actualment hi ha prop de 90 anuncis ja publicats amb este medi.\n—Certificat d'empadronament: Si el ciutadà disposa de certificat digital, es pot traure automàticament un certificat d'empadronament que pot imprimir-se a l'instant.\nPerò estos servicis són només el principi. La Seu Electrònica continua creixent i ja hi ha projectes amb data per a la seua posada en marxa: “El pròxim servici que es va a implantar, en principi abans de l'estiu, és la incorporació en la carpeta ciutadana de totes les dades tributàries, és a dir, on el ciutadà podrà veure tots els rebuts que té de l'ajuntament i saber si els té pagats, domiciliats, el seu import, traure un duplicat”, afig Diego Bahílo, responsable municipal d'informàtica.\nUn altre dels components previstos esta primavera és la cita prèvia, semblant a què fem amb el metge, on es podrà sol·licitar cita amb els diferents tècnics i polítics de l'ajuntament. Finalment, està previst que entre en funcionament la passarel·la de pagament per a poder pagar estos rebuts, autoliquidacions... amb qualsevol tipus de targeta des de la nostra casa.\n“Respecte a la reducció de càrregues administratives, suposa un gran estalvi de temps per als ciutadans i empreses perquè es reduïxen els tràmits i documents que han de presentar”, explica Paz Carceller, regidora responsable de la modernització administrativa. “Un clar exemple d'açò és l'eliminació de documents que ha d'aportar el ciutadà i que pertanguen a una altra administració pública, ja que en este cas, només hauran d'autoritzar a l'ajuntament perquè sol·licite eixa documentació a l'altra administració”.\nLa Seu Electrònica i la reducció de càrregues administratives són dos dels projectes en què treballa l'ajuntament per a convertir-se en una administració més àgil i eficient, en definitiva, de més qualitat.\nInforma i fotos: Sabín | Disseny banner: Sento Pascual


La pediatria i la prevenció d’accidents enceten el cicle de xerrades del Mil·lenari sobre salut\nLa comissió del Mil·lenari de Calaf ha programat quatre conferències sobre aspectes de la salut que ens preocupen. La primera es va celebrar aquest dimarts a la Sala Felip, i va anar a càrrec de la Dra. Montserrat Llorens, pediatra, i Pilar de Millán, infermera, totes dues del centre d'atenció primària de Calaf.\nLes ponents van exposar quin servei es dóna des del departament de pediatria de l'ambulatori, i després van centrar-se en la prevenció d'accidents. La presentació de la conferència va comptar amb les intervencions del director del Servei Català de la Salut, Josep M. Padrosa, del segon tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Calaf, Jesús López, i de l'impulsor del cicle xerrades, el Dr. Pere Calvo.\nLa segona xerrada es farà aquest divendres 20 de febrer, a les 18.00 h al Casal de Calaf, i porta per títol “El càncer, una malaltia superable”. Anirà a càrrec del Dr. Pere Gascon, cap del Servei d'Oncologia de l'Hospital Clínic, i professor d'Oncologia Mèdica de la Facultat de Medicina de la Universitat de Barcelona.\nTambé s'han previst xerrades per al 10 de març (Vellesa saludable) i per al 13 de març (Urgències i emergències. Educació sanitària).


IniciInformacióAcords del ple ordinari del mes de març\nEl ple va donar compte dels plans pressupostaris a mig termini de tres exercicis a partir del pressupost en vigor, és a dir, 2020, 2021 i 2022, per aplicació de l’article 29 de la Llei Orgànica 2/2012 d’Estabilitat Pressupostària i Sostenibilitat Financera.\nAixí mateix, la sessió va donar compte de l’informe de la Sindicatura de Comptes de Catalunya 31/2018, relatiu a la liquidació del pressupost del 2017.\nEl ple va aprovar l’abonament d’una relació de factures de l’Ajuntament del Vendrell de l’any 2018 per un import total de 189.140,79 € i una relació de factures, també del 2018, del Patronat Municipal Hospital Asil, per un import total de 36.874,36 €. Aquest punt es va aprovar amb 15 vots a favor (Govern+Cs+PxC+PP+regidora no adscrita, Araceli Bundó) i 4 abstencions (SSP+SP+ERC).\nLa sessió de ple també va aprovar la delegació de la recaptació en període executiu d’altres ingressos de dret públic en la modalitat de Cànon de Concessió Administrativa a favor de la Diputació de Tarragona. El punt es va aprovar amb 9 vots a favor (Govern+PP), 2 vots en contra (PxC) i 8 abstencions (Cs+SSP+SP+ERC+regidora no adscrita).\nEl ple també va aprovar la moció de l’equip de govern per encarregar als serveis tècnics de gestió tributària de l’Ajuntament les tasques necessàries per establir quins són els criteris i modificacions que caldria introduir a l’ordenança fiscal de l’IBI per tal que l’Ajuntament pogués establir, si així ho acorda, el recàrrec sobre habitatges desocupats (especialment de grans tenidors, com les entitats bancàries) que es preveu en la redacció de l’article 72 del text refós de la Llei d’Hisendes Locals.\nEn concret, els tècnics hauran de fixar els criteris que permetin concretar el què es considera un habitatge desocupat. Això ha estat possible, segons l’alcalde, perquè el govern central va establir fa pocs mesos que són els ajuntaments els que poden definir aquests criteris i incorporar-los a la corresponent ordenança municipal. Aquest treball és rellevant en municipis com el Vendrell que, per tractar-se d’un municipi turístic, té un volum molt important d’habitatges de segona residència que en cap cas s’han de veure afectats per aquesta modificació fiscal. Tampoc aquest recàrrec hauria d’afectar a les noves construccions.\nUn cop els criteris estiguin fixats, va explicar l’alcalde, l'Ajuntament podrà incloure a les ordenances fiscals un recàrrec de fins al 50% de l'IBI per a aquells que tinguin habitatges desocupats. Un recàrrec que, segons s’ha dit, està pensat sobretot per penalitzar els grans tenidors d’immobles, que es considera que redueixen significativament l’accés a un habitatge digne de moltes persones. El punt es va aprovar per unanimitat.\nLa moció presentada pel grup municipal de Si Se Puede per sol·licitar a l’equip de govern la redacció i l’aprovació d’una nova ordenança municipal de tinença i protecció d’animals va ser aprovada també per unanimitat. La moció acorda que s’ha de convocar els agents socials implicats, tècnics/ques i grups municipals per elaborar de forma participativa la nova ordenança i que aquesta ha d’establir els preceptes del decret llei del Parlament de Catalunya incloent la classificació de les infraccions així com les corresponents sancions.\nAixí mateix, la moció presentada pel grup municipal de Si Se Puede a proposta de la Xarxa Vendrellenca per garantir la mobilitat a les instal·lacions de l’estació ferroviària del Vendrell gestionades per Adif també es va aprovar per unanimitat dels grups municipals. En concret, la moció vol fer incidència en un dels problemes que pateix l’estació de Rodalies de Vendrell en matèria d’accessibilitat, que es dona quan el sistema d’ascensors fa fallida. Quan això passa, les persones amb mobilitat reduïda, les que porten un cotxet, o les que tenen d’altres dificultats per baixar escales es topen que no poden accedir a les andanes per agafar el tren direcció Barcelona, o be sortir de l’estació si han arribat a des de Sant Vicenç a Vendrell per que no existeix un sistema alternatiu per creuar la via.\nPer aquest motiu la moció acorda demanar a RENFE que estudiï les solucions tècniques per resoldre aquesta problemàtica i, alhora, instar al departament de Transport de la Generalitat a establir un protocol d’actuacions per garantir el bon funcionament dels ascensors de les estacions de tren de tota Catalunya per assegurar el dret a tenir accés al transport ferroviari.\nEl ple va tenir l’absència del regidor Rafel Gosálvez (Govern) i Ruben Suan (SP).


Oli d'oliva verge extra ecològic Esbullims (5 litres) • Fruitam, fruita ecològica\nJA TENIM L’OLI NOU D’ENGUANY!\nOli d’oliva verge extra ecològic Esbullims. Del nostre oliverar situat a la falda de la serra del Montsià, al terme d’Alcanar. Fet amb olives de la varietat morruda, que és una varietat autòctona de les Terres de l’Ebre. L’oliva morruda produeix un oli afruitat, amb aromes secundàries com la poma. És un oli ben equilibrat en la dolçor, amb un pèl de coentor.\nGarrafa de 5 litres: 32 € (TRANSPORT INCLÒS a Catalunya i el País Valencià)\nquantitat de Oli d'oliva verge extra ecològic Esbullims (5 litres)\nEn la collita de l’hivern del 2020, l’oli ha donat un nivell d’acidesa baix (0,3 graus). L’oli Esbullims s’obté essencialment amb olives de la varietat morruda, del nostre vilar (o oliverar), la finca de la Martinenca, situada a la falda de la serra del Montsià, davant de la mar Mediterrània, a la costa d’Alcanar.


'50 Cent 'humilia i insulta a un jove autista - Qué!\n'50 Cent 'humilia i insulta a un jove autista\n' 50 Cent ' no es caracteritza precisament per passar desapercebut a la vida. El raper ha incendiat a tots els seus fans pel seu últim vídeo penjat a les xarxes, en el qual grava la humiliació a la qual sotmet a un jove autista . Tot va passar a l'aeroport de Cincinnati, quan va començar a assetjar a un noi que treballava en els serveis de neteja.\n"Com et dius? Mireu, què merda s'haurà ficat abans de venir a treballar? Està col·locat com un fill de puta. Aquesta nova generació està fotudament boja" , li diu mentre grava i es mofa del noi que, en realitat, és autista .\nAmb tot tipus de desqualificacions, a cap dels seus seguidors li ha caigut bé el vídeo i ' 50 Cent ' ha procedit a esborrar-lo. Per la seva banda, els pares del noi han explicat a diversos mitjans nord-americans que el jove pateix d'autisme, Asperger i problemes auditius. També han deixat clar que mai han fumat ni begut.\nLes xarxes fins i tot s'han mobilitzat perquè el cantant demani disculpes públicament o per demanar-ho. D'altra banda, també han obert una pàgina web per donar diners al noi.\nArtículo anteriorLa Crazy Race arranca su cuenta atrás e incrementa un 30% el número de dorsales ante el éxito de convocatoria\nArtículo siguienteEl paro vuelve a bajar en Móstoles


Detenen el presumpte autor de la mort del jove de Gavà\nEls Mossos han detingut, aquest dimarts a la tarda, el presumpte autor de l'homicidi d'aquesta matinada a Gavà. Tot i que les primeres informacions apuntaven a un atac amb arma blanca, finalment s'ha sabut que la víctima ha mort després de rebre un tret.\nRedacció 21/01/2014 - 19.22 Actualitzat 22/01/2014 - 11.28\nA primera hora de la tarda d'aquest dimarts, un veí ha trobat una pistola a la una porteria d'un edifici molt a prop del lloc dels fets, i no es descarta que sigui la suposada arma homicida que ha causat la mort d'un jove de 28 anys, a l'altra banda del carrer.\nEls fets ha passat cap a les tres de la matinada al carrer Mare de Déu dels Dolors. Malgrat que els metges del SEM hi han arribat molt ràpid, no han pogut fer res per salvar-li la vida.\nEncara es desconeix el mòbil del crim, però ha transcendit que el jove va ser vist poca estona abans de morir en un bar proper, que freqüentava, i que també ha estat precintat. Una de les hipòtesis és que allà hi podria haver hagut una discussió, que el noi s'hauria escapat carrer avall i que uns cinquanta metres més enllà hi hauria hagut l'agressió mortal.\nUna altra hipòtesi és la del robatori, ja que, segons els veïns, el noi treballava esporàdicament en dos bars de la zona i acostumava a tancar els locals i recollir la caixa de la jornada.\nDetingut el presumpte homicida de Gavà


By Marina Ba\nEls bàrbars, van aconseguir conquistar Roma i van crear nous regnes. Aquí, a la península ibèrica van venir els visigots.\nRegne de Justinià\nVa ser el seu projecte ambiciós per la restauració de l'imperi Romà. Intentant recuperar els territoris de l'imperi Romà d'Occident, incloent Roma.\nSant Benet, un monjo que creu en el missatge de Déu, ajuda als més pobres i, amb altres que pensen com ell, creen l'Ordre de Sant Benet que després s'estendrà per Europa.\nMahoma va néixer a la Meca l’any 570. Conduïa caravanes i va continuar el negoci familiar de comerciant. Gràcies al comerç va conèixer la religió cristiana i judaica. Al 610 se li va aparèixer l’arcàngel Gabriel i li va anunciar que era el nou profeta i missatger per predicar la nova religió: l’Islam.\nEls Musulmans, creients en la nova religió. Envaeixen la península ibèrica que en aquell moment era territori dels visigots. Entren per l'estret de Gibraltar, aprofitant la decadència i les guerres internes per la monarquia. I avancen sense problema per tota la península. Ho van fer tant ràpid, que en 10 anys tota la península ja estava conquerida.\nAl 732, els musulmans volien entrar a França per conquerir tota Europa pels pirineus on estaven els Carolingis. ( el regne franc). Però no van poder perquè es va disputar una batalla on els musulmans van perdre i van haver de retrocedir i quedar-se als pirineus. La batalla de Poitiers.\nVa ser fundat pel rei dels Francs, Carlomagno. La forma de govern era monarquia absoluta, es a dir el rei decidia tot, i tenia tot el poder. El principal idioma en aquells anys era el llatí, però també es parlaven altres llengües com el francès. Carlomagno i els pobles francs també van col·laborar a la caiguda de l'imperi Romà.\nLa dinastia omeia, que controlava tot l'imperi musulmà. Dirigida per Abderraaman III Es va refugiar a Al-Àndalus, creant un nou regne independent. El califat es dissol l'any 1031, i es divideix en diferents regnes anomenats taifes.\nPeriod: 1000 to 1213\nEs van escriure Las Glosas Emilianenses. Són un conjunt de textos escrits per monjos que tradueixen el llatí a un primitiu castellà. És el primer text en castellà del qual es té constància.\nAl 1137, la reina d'Aragó i el Conde de Barcelona van crear un conjunt de regnes que estaven sotmesos a una monarquia governada per el rei d'Aragó.\nLes croades van ser una sèrie de campanyes militars/ guerres religioses, amb la intenció d'expulsar als musulmans de Jerusalem (Terra Santa). Creades pels cristians durant l'edat mitjana, especialment entre els anys 1095 i 1276.\nEl 12 setembre 1213 va tenir lloc la batalla de Muret entre els croats francesos i els aliats aragonesos i occitans. Pere el Catòlic va morir i la derrota va suposar la pèrdua definitiva dels territoris de la Corona d'Aragó a l'altre costat dels Pirineus.\nPeriod: 1213 to 1492\nJaume I amb la conquesta de València, va posar fi a 5 segles de cultura musulmana que van deixar la seva empremta a la ciutat. Va atorgar a la ciutat unes noves lleis, els Furs, començant així una nova etapa, que va establir les bases del poble valencià tal com el coneixem avui.\nEl Fòrum Iudicum és el text més antic escrit en català que s'ha trobat. Juntament amb les Homilies d'Organyà. És una traducció al català d'unes lleis visigodes escrites l'any 654.\nLa guerra dels 100 anys\nVa ser un conflicte entre els francesos i els anglesos, que va durar 116 anys. El conflicte es va originar amb la decisió de qui controlaria les terres addicionals que els monarques anglesos havien acumulat en territori francès des del 1154. Finalment, Anglaterra es va veure derrotada.\nVa ser la pandèmia de pesta més devastadora de la història de la humanitat. Va provocar la mort entre el 30% i el 60 % de la població d'Europa, sent molt optimista.\nLa invenció de la impremta per Johannes Gutenberg, és un dels grans fets de la història de la cultura. La possibilitat de realitzar moltes còpies de llibres va facilitar l'accés d'un major nombre de persones a tot el món a la escriptura i va provocar transformacions en la política, la religió i les arts.\nDesprés de la caiguda de l'Imperi romà d'Occident, l'Imperi Romà d'Orient (o imperi bizantí) va aguantar fins al 1453, quan va ser conquerit pels turcs. Aquest fet, per a certs historiadors és el final de l'Edat Mitjana.\nAquest fet va succeir al 12 d'Octubre del 1492. Quan Cristòbal Colon va arribar a Amèrica en 3 caravel·les ( un tipus de vaixell). Colon va sortir d'España, en busca d'un nou camí per arribar a les Índies i així demostrar que la Terra és rodona, i va decidir anar per l'atlàntic. El que no s'esperava trobar era terra abans d'arribar a les índies.\nL'últim regne musulmà de la la Península es conquerit pels Reis Catòlics. En aquest moment s'acaba el procés de la reconquista.


Ferienhaus Bradl Maryrhofen Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nFerienhaus BradlBichl 508, Eckartau, Maryrhofen, Àustria, 6284 - Veure al mapaExcepcional9,3Basada en8comentarisFerienhaus BradlVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 5 fotosExcel·lent ubicació 9,1Veure al mapa9,1UbicacióParticularitats que li encantaranbalcó/terrassa\nVeure les fotosCasa de Vacances (Holiday Home)70 m2Dutxa i bany2 llits extragransFixa les dates per veure preusVeure les fotosCasa de Vacances (Holiday Home)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosCasa de Vacances (Holiday Home)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosCasa de Vacances (Holiday Home)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosCasa de Vacances (Holiday Home)Fixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióBen posicionat a Eckartau, Ferienhaus Bradl és un lloc ideal d'inici d'excursions a Maryrhofen. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Ferienhaus Bradl asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, s'admeten animals de companyia, servei de llançadora. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Ferienhaus Bradl.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Guanyem Barcelona passa a l’acció i comença la fase de confluència per construir una candidatura municipal | Guanyem Barcelona\nInici » Press » Guanyem Barcelona passa a l’acció i comença la fase de confluència per construir una candidatura municipal\nGuanyem Barcelona passa a l’acció i comença la fase de confluència per construir una candidatura municipal\nEntrada publicada el 16 Setembre, 2014 per Guanyem Barcelona.\nL’acte d’avui és el tret de sortida d’un procés de confluència després de la fase prèvia de validació.\nGuanyem ha organitzat fins ara una dotzena de trobades en districtes de la ciutat, on més de 5.000 persones han debatut sobre la conveniència d’organitzar una candidatura ciutadana per recuperar Barcelona i guanyar les properes eleccions municipals.\nGuanyem obre un canal de participació a Appgree, que serà una de les moltes eines de participació i construcció col·lectiva.\nDesprés de superar amb èxit la fase de validació del projecte -amb més de 30.000 signatures recollides un mes abans de la data prevista-, Guanyem Barcelona inicia una nova etapa en la qual passa a l’acció. Comença una fase de confluència que permetrà la construcció d’una candidatura de cara a les properes eleccions municipals de 2015 comptant amb la implicació de la ciutadania.\nEn un acte obert a les Cotxeres de Sants sota el lema ‘Ara toca guanyar’, Guanyem Barcelona ha reunit a més de 1.500 persones que han donat suport a la proposta de Guanyem Barcelona. Aquesta trobada s’ha celebrat amb l’objectiu de proposar algunes línies d’actuació i d’organització. En aquest sentit, tal com es va recollir durant l’acte, es desitja aglutinar un procés el més ampli possible que permeti confluir moviments i organitzacions socials, forces polítiques i ciutadans i ciutadanes a títol individual. “Volem crear un bloc tan ampli com sigui possible, que superi velles lògiques de partit i que vagi més enllà dels elements que el componen”, ha afirmat Jaume Asens, portaveu de Guanyem.\nL’objectiu comú que es planteja és fer fora de les institucions públiques els poders fàctics que governen la ciutat sense haver estat elegits democràticament. Es busca així donar forma a una ciutat més democràtica, dotada de mecanismes que garanteixin la transparència de les institucions i amb la participació de tothom. “Cal facilitar que els barris decideixin les prioritats i prenguin decisions, articulant una perspectiva global de ciutat, de baix a dalt, amb transparència, amb un govern que rendeixi comptes a la ciutadania”, ha declarat un altre dels portaveus de Guanyem, Joan Subirats.\nGuanyem Barcelona va creant la seva estructura organitzativa a mesura que avança el projecte presentat per primera vegada públicament el 26 de juny. El repte és organitzar un procés que sigui alhora social, polític i electoral, que guanyi les properes eleccions municipals, però que també dinamitzi la democràcia a la ciutat. Algunes línies mestres d’aquest procés són les següents:\nFunciona a partir de diferents formes organitzatives per fases, creades tenint en compte objectius concrets;\nl’estructura dinàmica va evolucionant a mesura que s’amplien els objectius, i s’adapta a les necessitats de les diferents fases del projecte;\nbusca la millor manera d’interactuar amb els diferents actors ja existents en barris, àrees temàtiques o sectors professionals, i en l’escena política local, tot respectant-ne l’autonomia però alhora teixint diverses relacions de col·laboració;\nres seria possible sense la participació activa de la ciutadania.\nA l’espai on ha tingut lloc la trobada s’han instal·lat diversos plafons explicatius, a través dels quals les diferents comissions i eixos temàtics de Guanyem han compartit la feina feta fins ara. Així, els veïns i veïnes de la ciutat han tingut l’oportunitat d’informar-se i intercanviar idees d’una manera més informal: presencialment i també a través de l’aplicació Appgree per a dispositius mòbils.\nGuanyem obre un canal de participació a Appgree\nDurant l’acte s’ha presentat el canal de Guanyem Barcelona a Appgree i avui mateix ja s’han fet les primeres preguntes: Quina Barcelona volem? Quines mesures urgents necessita Barcelona?\nAppgree és una eina de participació digital que permet crear canals de comunicació, participació i sondeig per a la comunitat de persones interessades en Guanyem Barcelona. Aquesta eina (i altres que presentarem més endavant) complementarà el treball que s’està duent a terme en altres espais de participació, als barris i a les comissions de treball. Es pot trobar més informació en aquest enllaç.\nA més d’aquesta eina de participació digital, també s’ha presentat una eina per col·laborar econòmicament amb Guanyem Barcelona. Es tracta del Teaming, que permet fer aportacions personals a partir d’un 1 euro mensual.\nLa primera fase de validació superada amb èxit\nGuanyem Barcelona s’havia proposat recollir 30.000 firmes de validació de la proposta abans del 15 de setembre. La xifra ha estat superada i els actes als barris han estat multitudinaris. El Clot, Sants, Nou Barris, l’Eixample Dret, Poblenou, Ciutat Vella, Gràcia, Sarrià, la Marina, Sant Andreu, Guinardó i la Verneda han acollit xerrades. Així, el projecte de Guanyem s’ha focalitzat en la seva primera fase en els barris, per tal de comptar amb tothom que ja hi està organitzat i amb totes les persones que volen transformar la ciutat des de baix.\nAvui ha estat donat per finalitzat aquesta primera fase en què la implicació de la gent ha estat unànime i s’ha pogut veure que és possible un espai de confluència d’entitats, col·lectius i moviments socials i veïnals de tot tipus disposat a seguir defensant junts un model de ciutat participatiu i transparent.\nEn paraules d’Ada Colau: “Ara toca guanyar, per garantir drets bàsics i una vida digna per tothom a la ciutat de Barcelona. Ara toca guanyar una economia amb justícia social i ambiental. Ara toca democratitzar l’ Ajuntament de Barcelona per restituir-lo al servei del be comú. Ara ens toca guanyar a nosaltres, la ciutadania. Ara sí que toca.\nGuanyem Barcelona és un procés ciutadà que té l’objectiu de construir un espai de confluència de tots els actors implicats en la transformació de la ciutat: moviments socials, ciutadania i forces polítiques. Es pretén treballar en funció d’uns objectius concrets i unes pràctiques concretes per impulsar una rebel·lió democràtica des de baix, per defensar els drets dels ciutadans i exigir unes institucions que donin prioritat a polítiques socials.\nAmb la intenció de formar una candidatura per guanyar les eleccions municipals del maig del 2015, Guanyem parteix d’una hipòtesi i principis.\nL’aposta per la democràcia real és al cor del projecte de Guanyem Barcelona. Aquest compromís suposa la defensa del dret personal i col·lectiu a decidir sobre totes les qüestions rellevants que determinen la vida en comú: des de les que tenen a veure amb el control del propi cos fins a les que incideixen en la democratització de l’economia, en l’elecció entre república o monarquia o en l’autogovern territorial. La consulta convocada el 9N a Catalunya és una concreció d’aquest dret democràtic a decidir-ho tot. Aquesta consulta reflecteix una aspiració legítima que avui té el suport de la majoria de la població de Catalunya.\n← Convocatòria de l’11S\nGuanyem Barcelona se suma a les concentracions contra la prohibició de la consulta i pel dret a votar →


Mou-te en bici | L’ús de la bicicleta no decau\nL’ús de la bicicleta no decau\nEl Punt Avui – BARCELONA – MARTA CIÉRCOLES\n450.000 catalans fan servir la bici en els seus desplaçaments diaris\nSalut i respecte pel medi són els punts forts del ciclisme, i la seguretat n’és l’assignatura pendent\nL’ús de la bicicleta com a mitjà de transport habitual en els trajectes quotidians es manté estable a Catalunya malgrat el descens de desplaçaments diaris que en els darrers anys ha provocat la crisi econòmica. Segons el Baròmetre de la Bicicleta corresponent a l’any passat –que ahir va fer públic el Departament de Territori i Sostenibilitat–, 450.000 catalans (7,3% de la població) fan servir la bicicleta diàriament o gairebé. Aquesta xifra d’usuaris de cada dia coincideix amb la que ja va reflectir el baròmetre del 2011, però, segons el director general d’Infraestructures de Mobilitat Terrestre, Xavier Flores, això significa que l’ús de la bici s’ha mantingut, en un context en què altres mitjans de transport han perdut usuaris en algun moment o altre.\nEn qualsevol cas, el 7,3% d’usuaris diaris de la bicicleta representen, percentualment, gairebé el doble del 4% que es va registrar l’any 2006, quan es va fer el primer baròmetre (el percentatge màxim es va assolir l’any 2012, quan va ser del 8,3%). La majoria d’aquestes persones utilitzen la bici per fer desplaçaments a la feina o al centre d’estudis. Entre tots, sumen 150 milions de desplaçaments anuals, un volum equiparable al que mouen els serveis de rodalies metropolitanes, segons va destacar Flores.\nPerò més enllà dels que agafen la bici pràcticament cada dia, hi ha molts més ciutadans que la fan servir amb relativa freqüència. El 56,8% dels catalans (5,5 milions de persones) disposen d’una bicicleta per a ús personal i, d’aquests, 2,8 milions (44,5% de la població)\nla fan servir almenys de tant en tant. El 63,7% d’aquests usuaris són homes, dels quals, un de cada tres té entre 25 i 39 anys. El 73,4% dels usuaris de la bicicleta tenen un nivell d’estudis mitjà o alt i la majoria estudien o treballen. Segons Flores, no hi ha diferències significatives en funció de la dimensió dels diferents municipis, a excepció de Barcelona, on l’ús diari és més accentuat.\nEl Baròmetre de la Bicicleta 2014 s’ha basat en enquestes telefòniques efectuades a 600 persones. A banda de la freqüència en l’ús, l’enquesta també reflecteix el tipus de desplaçaments per als quals s’utilitza més la bicicleta. L’ús més habitual són els passejos associats al lleure, amb trajectes de 9,7 quilòmetres de mitjana amb una freqüència setmanal o mensual.\nL’esport és el segon ús més freqüent que els catalans fan de la bici (36,3%), ja sigui en rutes per carretera o amb la modalitat BTT. Aquesta darrera opció està a hores d’ara més estesa que no pas la bici de carretera, una afició que, tradicionalment, ha tingut molt d’arrelament a Catalunya. La majoria dels que fan esport amb la bici surten un cop per setmana i recorren entre 20 i 30 quilòmetres de mitjana.\nEl tercer lloc l’ocupen els desplaçaments diaris (27,3), que acostumen a ser d’entre 2 i 4,5 quilòmetres. Finalment, una modalitat d’ús que mostra una tendència a l’alça és el cicloturisme, amb un 12% d’usuaris de la bici que l’han practicat.\nSegons Flores, l’ús de la bicicleta a Catalunya “no ha tocat sostre”, sobretot pel que fa a la mobilitat quotidiana. Ara bé, incrementar el nombre d’usuaris depèn de millores en la seguretat del trànsit i de la dotació d’infraestructures que facilitin l’ús de la bici (aparcaments, habilitació de les vies, pavimentació, etc.). Aquests dos inconvenients són els més citats per la població a l’hora de destacar les barreres que topen amb l’ús de la bici. Per contra, els principals avantatges són la salut, el respecte pel medi ambient, l’economia, la rapidesa i agilitat del mitjà i el factor oci i diversió.\nEntre els motius que alguns ciutadans esgrimeixen per no fer ús (o un ús més intensiu) de la bici, la manca de seguretat del trànsit i la por apareix en el 5% de les respostes. De fet, el grau de suport que la població mostra davant l’ús de la bicicleta és àmpliament majoritari. El 92,3% dels enquestats consideren que les administracions han de promoure’l molt o bastant, mentre que el 86,2% es mostren partidaris d’adequar espais reservats per\na les bicicletes als transports públics.\n150 milions de desplaçaments anuals fan els usuaris diaris de bici. El mateix volum que\na rodalies metropolitanes.\n92 per cent dels ciutadans es mostren partidaris que les administracions promoguin l’ús de la bicicleta.\nSenyalització i transport gratuït\nLa convivència entre bicicletes, vianants i vehicles motoritzats continua sent un dels principals reptes per garantir la seguretat. A poc a poc, es van introduint mesures per millorar aquesta convivència: des de la creació de carrils bici a la integració d’aquests carrils en trams de carreteres (com la connexió entre Vila-seca i la platja de la Pineda). A més, des de Territori continuarà la senyalització de les carreteres on es registra un ús més intensiu de bicicletes per recordar als conductors que cal mantenir una distància d’1,5 quilòmetres a l’hora de superar un ciclista (en aquests casos està permès envair el carril contrari en condicions de seguretat, fins i tot amb línia contínua).\nD’altra banda, des de l’1 de gener tots els serveis d’autobusos interurbans concessionats per la Generalitat poden transportar bicis de manera gratuïta a la bodega –els trens de rodalies també permeten aquest transport–.


Omple el formulari per a realitzar una visita prèvia\nEm plau convidar-vos a fer una passejada virtual per l’escola. Abans de res, fer-vos avinent la nostra pertinença a la Institució Cultural del CIC, un dels grups pedagògics més importants de Catalunya, amb una clara vocació, des de 1953, en els àmbits de l’educació i la cultura.\nSom un centre concertat en les tres etapes educatives: Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria.\nEn aquest web trobareu informacions diverses, tant les que tenen relació amb les diferents etapes, com les que tenen a veure amb la nostra organització, però hem volgut emfatitzar la nostra manera de treballar. Descobrireu com el nostre alumnat va aprenent en totes les etapes amb diferents estratègies d’aprenentatge per, així, atendre les seves particularitats i fer-los competents en tots els àmbits.\nEntreteniu-vos en el projecte educatiu ja que ens permet adaptar-nos als canvis que es van produint a la societat sense descuidar les nostres arrels.\nI per últim, el significat de Thau. Thau és la darrera lletra de l’alfabet hebreu, símbol de Sant Francesc, patró de l’escola. Se’n desprèn, doncs, que els vincles que es forneixen entre el diferents membres de la nostra comunitat educativa es fonamenten des de la humilitat, el respecte i la generositat.\nBenvinguda Qui som On som Horaris Serveis Equipaments Equip


relat – Marta Rovira Martínez\nEl relat, des d’una visió simmeliana\nSento molts comentaris sobre la manca d’un relat que en els nostres dies ens ajudi a concebre d’una manera comprensible i alhora legitimadora el moment en què vivim. Però els relats no sorgeixen perquè sí. No apareixen perquè algú un dia es lleva i comença a parlar els seus conciutadans i els esperona. La força d’un relat és com el pes d’una balança: a una banda un pes gruixut i feixuc que pot fer decantar la balança tot sol. A l’altra banda, el contrapès: un munt de petits pesos que acumulats fan que la balança trobi l’equilibri.\nD’altra banda, hi ha altres preguntes que van associades a la possibilitat social d’un relat que emmiralli tot un col·lectiu social a través d’una estructura narrativa, d’un discurs. És possible un relat sense revelació? És un possible un relat sense estructures d’autoritat? I finalment, és possible un relat que no faci de mirall? Com en tot acte màgic, el relat com a forma social de comunió forma part d’allò que produeix un reconeixement, i per això està vinculat a la identitat, a l’existència d’un col·lectiu que s’hi reconegui.\nEn reflexionar sobre la mentida i l’engany com a formes de relació social, Georg Simmel afirma que en les societats primitives, el secret formava part del poder. El bruixot dominava els altres mitjançant la protecció d’un secret que només s’aguantava per la distància i per l’exclusió respecte dels comuns. Ras i curt, el seu poder era proporcionalment invers a la ignorància de la resta de components de la societat. En la societat moderna, diu Simmel, les relacions són més transparents, i el secret forma part més aviat de les relacions interpersonals, de la intimitat, més que no pas de l’esfera pública. La democràcia és possible perquè confiem els uns amb els altres, i perquè les relacions formals es basen en el fet que no ens cal saber massa coses dels altres, o en tot cas, en tenim prou amb conèixer només una esfera de la seva vida i del seu comportament.\nAvui no tenim bruixots (encara que hi hagi qui ho pretengui). Tenim polítics a qui se’ls discuteix cada paraula que pronuncien i cada gest que fan. Però és que allò que afirmen i allò que fan es troba a la mateixa alçada que les paraules i els gestos de moltes altres persones que tenen com a mínim la mateixa notorietat. Com es manté l’autoritat d’una institució o d’una autoritat política en un món en què la comunicació pot projectar la darrera ocurrència d’una persona del carrer amb la mateixa càrrega informativa que el darrer discurs d’un president? Els mitjans de comunicació confereixen autoritat a moltes veus que projecten relats, semirelats o discursos discontinus en paral·lel. El que succeeix és que cap de tots aquests múltiples relats pot arribar a fer de mirall d’un col·lectiu que se senti com un tot únic, i no només com una part d’un tot.\nAixí doncs, és difícil de projectar un relat globalitzador sense la posició d’autoritat que permetria tenir el pes suficient per equilibrar la balança. Com tampoc no és possible revelar res de nou a través del relat en un món fet a base d’informacions. No hi ha secrets per desvel·lar al comú. Em refereixo als secrets d’interpretació, a la màgia del coneixement que confereix la pròpia posició d’autoritat envers els que no tenen aquest coneixement, no pas a l’engany perpetrat per individus que busquen el benefici propi a través de la corrupció.\nSi avui manca un relat que ens aixoplugui a tots sota un gran paraigua és perquè tot està la intempèrie, perquè som més els que sabem i els que podem parlar, i perquè el poder està més repartit. Només cal gratar una mica, fer circular la informació, i tot queda al descobert, com qui desentel·la un vidre humit.\nI malgrat tot encara hi ha un poder secret que s’amaga més enllà de les estructures visibles i transparents de les regles de funcionament de la política, l’economia i de la societat. Però aquest poder que mou els fils sense mostrar-se no forma part de les regles acceptades. Actua al marge d’aquestes regles, i viu permanentment maquillat. Per això és tan difícil també confegir un contrarelat. Però aquesta ja és una altra qüestió.


Jordi Serracanta: «Cal que tots i cadascun de nosaltres ens sentim ambaixadors de la parròquia d’Ordino» — El web de la parròquia d'Ordino\nJordi Serracanta: «Cal que tots i ...\nJordi Serracanta: «Cal que tots i cadascun de nosaltres ens sentim ambaixadors de la parròquia d’Ordino» https://www.ordino.ad/news/jordi-serracanta-cal-que-tots-i-cadascun-de-nosaltres-ens-sentim-ambaixadors-de-la-parroquia-d2019ordino https://www.ordino.ad/logo.png\nDesprés de quatre anys i de viure la seva primera experiència política, Jordi Serracanta està disposat a tornar-hi si les eleccions revaliden la majoria.\n- Per començar, quina valoració fa del mandat?\nAquests quatre anys han passat molt de pressa. Ha estat una vivència positiva. La política comunal és molt agraïda perquè hi ha un retorn immediat de tot el que fas. Has de ser conscient que no pots acontentar tothom i que sempre rebràs crítiques. Un cop saps això, ho llegeixes tot en positiu. Quan prens decisions has de tenir en compte que treballem pel bé de la parròquia, i que sempre trobaràs algú descontent.\n- Va començar amb les conselleries de Turisme i Esports i a mig mandat es va crear Dinamització. Per quins motius?\nLa Conselleria de Dinamització respon a una voluntat de treball transversal. El seguiment de projectes i la seva evolució. Volíem dinamitzar la parròquia, el sector privat i la ciutadania. Una parròquia es fa amb la suma de tots, perquè la gent se senti orgullosa de viure-hi. Des de l’administració hi hem de posar els mecanismes i facilitar aquest intercanvi. La Conselleria de Dinamització ha d’englobar tot això i ha de ser capaç de transmetre a tothom aquesta idea.\n- Quins projectes l’han satisfet més?\nPenso que hem intentat assentat unes bases coherents del model turístic que volem. Tots els productes i les inversions s’han fet amb sentit comú i responsabilitat per no hipotecar els futurs governs que hagin de gestionar la parròquia. Aquest és el millor projecte, sense un cost econòmic important i donant a conèixer tot el que tenim, que és molt.\n- I quin és aquest model turístic que es proposa?\nVolem atraure un turista que valori la natura i el paisatge que hem conservat, sempre trobant l’equilibri entre despertar l’interès i fugir de la massificació. L’èxit no s’entén d’una altra manera, i no podem esgotar els recursos propis, ja que són el nostre principal valor. De fet, hem demostrat el nostre compromís en aquest sentit amb la candidatura del Territori de la biosfera i l’impuls que hem donat al Parc natural de la vall de Sorteny. Cada dia tenim una visió més global i més clara del que no volem. El camí Ral, ara acabat, ha marcat un abans i un després per a la parròquia. I reforçar els llocs d’interès que hi ha a la Cortinada, amb el nou itinerari Les Claus de la Cortinada, és un exemple de cap on volem continuar. A la Cortinada, l’increment de visites ha estat del 600% i el que hem fet ha estat posar en valor i comunicar de manera adequada el que ja tenim. Així volem trobar l’equilibri entre un paisatge natural i l’atractiu turístic.\n- Desestacionalitzar era una de les preocupacions que va mostrar a l’inici del mandat.\nSí, i penso que ho hem aconseguit. S’han fet accions encaminades a incentivar el turisme fora dels mesos de més afluència. Per Pasqua vam fer una prova pilot d’obrir la mina de Llorts i va funcionar molt bé. Una altra proposta ha estat el Tast Music, un cicle de nits musicals temàtiques, amb concerts en directe en diferents restaurants, que s’ha fet conjuntament amb la Massana i ha tingut molt bona acollida. Hem donat una nova empenta a la Mostra Gastronòmica, que és una de les activitats més consolidades, i hem passat d’un dia de celebració a tot un cap de setmana d’activitats. El saló de productes gurmet a la sala La Buna ha estat un èxit, no només per al públic del carrer, sinó també per als professionals, gràcies en part a la implicació de la Unió Hotelera. El mercat de segona mà, organitzat a l’ACCO, també ha superat les expectatives en les dues edicions, com també les han superat els diferents mercats que s’han fet durant l’any, sense oblidar el Christmas Village, per al qual s’ha trobat una fórmula perfecta i totalment integrada en l’entorn de poble d’Ordino.\n- Com serà el CEO del futur?\nJo hi veig un futur de comoditat per al soci, i un compromís mediambiental i econòmic sostenible. Comoditat perquè es poden arribar a destinar tots els metres de l’edifici a l’esport. Mediambiental perquè cada vegada més, les millores que no es veien van en aquesta direcció: l’aprofitament de les plaques solars de la teulada, la caldera d’estella en detriment del gasoil... I econòmic perquè no hem de perdre de vista que una instal·lació com el CEO ha de ser sostenible per ella mateixa. Aquest últim punt s’ha aconseguit amb quatre anys de dèficit zero en el resultat de l’explotació.\n- Quines són les millores immediates que hi trobarem?\nEl 2020 estrenarem el cub, un nou edifici que acollirà la nova recepció, nous despatxos per al personal del CEO i una sala per fer massatges. I la part més important d’aquest nou espai, una sala polivalent gràcies a la qual podrem tornar a portar les classes de judo al centre del poble. També s’ampliarà el gimnàs i es donarà una nova ubicació al xiquiparc i a la zona de vènding. De cara al 2021 hi ha previst desenvolupar la segona fase de les obres amb la creació de noves sales polivalents per respondre a la demanda creixent d’activitats i de clubs que volen venir al Centre a oferir classes.\n- En aquest sentit, quina política s’ha aplicat?\nL’augment de sol·licituds d’espais ens ha portat a establir uns criteris en què es té en compte el nombre d’alumnes que practiquen la disciplina i l’organització a la parròquia de competicions, tornejos, etc. Entenem que l’arrelament és un factor important que cal tenir en compte, ja que no es tracta només d’utilitzar unes instal·lacions, sinó que amb el ventall tan ampli de clubs fomentem l’esport de base.\n- I pel que fa a estades esportives?\nL’estratègia ha estat diferent. Penso que Ordino ha de ser un referent també en l’esport i un pol d’atracció per a clubs estrangers. Estem molt ben valorats, a Ordino les distàncies són curtes i els desplaçaments es poden fer a peu; la proximitat dels hotels a les instal·lacions esportives, la qualitat del servei que oferim i el clima són els principals ganxos perquè cada vegada hi hagi més interessats a fer estatges i competicions a la parròquia. El 2019, el pavelló Germans de Riba ha estat al màxim rendiment quant a ocupació, durant tot l’any, fins i tot a l’estiu, i això ha portat a buscar altres espais. Per això acabem de signar un conveni amb el Ministeri d’Educació per a la cessió i la gestió del pavelló de Segona Ensenyança. D’aquesta manera, garantim la continuïtat i la possibilitat d’establir nous convenis amb més clubs i federacions. S’hi ha dedicat molta energia, a poder rendibilitzar i ocupar les instal·lacions, i el treball està donant els seus fruits.\n- L’acabament de les obres al CEO comportarà la nova ubicació de l’Oficina de Turisme.\nNo n’és una conseqüència, el trasllat de l’Oficina de Turisme al carrer Major, a la Casa Ferino, respon a la voluntat de donar-li tot el protagonisme que es mereix i fer-la una peça clau en aquest projecte ambiciós que serà la Casa de la Muntanya. Tornem a parlar de transversalitat entre Turisme, Medi Ambient i Agricultura. La Casa de la Muntanya serà el punt d’informació de la parròquia, però també un espai que acollirà entitats com el CENMA i ACTUA, dues institucions que li donaran contingut i valor afegit. No oblidem tampoc que serà un espai obert a tothom que participa i interactua amb la muntanya, als sectors professionals. La idea seria arribar a atraure empreses que hi estiguin vinculades.\n-I el turista què hi trobarà, en aquesta Oficina 2.0?\nLa manera de fer turisme està canviant i ens trobem amb perfils diferents. La majoria de gent ja sap on va, ja ve informada. Ara busquem experiències, així és que l’Oficina ha d’oferir més serveis que no pas informació. Les noves tecnologies et permeten saber tot el que vulguis en el moment que vulguis. La gent jove, la que està més connectada tecnològicament, és la que menys s’acosta a l’Oficina. Cada vegada s’editen menys productes en format paper i en canvi no paren de créixer les apps i les subscripcions digitals. És per això que hem de pensar una Oficina de Turisme 3.0, que la gent tingui un petit tast del que poden trobar a casa nostra, i que després vagin a buscar l’experiència real.\n- Podem dir que la tecnologia ha creat un nou perfil de turista?\nTotalment, molts dels productes turístics que trobem avui dia es basen en la tecnologia. Des de la conselleria hi hem apostat fort. Hem obert un nou canal a l’app Ordino és viu a través del qual cada divendres els subscriptors reben una proposta per fer a la parròquia el cap de setmana o els dies següents. També es comuniquen promocions i novetats que puguin ser susceptibles d’interès. Volem oferir també la possibilitat de fer autoguies perquè la gent sigui més autònoma en les visites i la descoberta dels llocs d’interès més rellevants. Encara hi ha molt camí per recórrer si aprofitem eines com la geolocalització i la informació a temps real.\n- Les pernoctacions i la necessitat de retenir el turista a casa nostra era una preocupació des del principi del mandat?\nSí, i té una lògica, perquè retenir el turista vol dir que consumeix a la parròquia i això és bàsic per a la supervivència del nostre comerç i del sector hoteler. No volem ser només el pulmó on el turista ve a oxigenar-se però només passeja i després se’n va; si ha de ser així, caldria un replantejament, que ja s’ha posat algun cop sobre la taula. En qualsevol cas, el motor turístic i econòmic més important que tenim a la parròquia és Arcalís. I hem posat les bases: a través de la creació de l’Associació d’Hotelers i Comerciants, la transversalitat des de l’administració i l’entrada d’un soci i capital privat a l’estació, tenim l’engranatge necessari per marcar les línies del futur de la parròquia. Fins i tot l’estiu a Arcalís ja està més que consolidat, amb un impuls molt important des del cicloturisme, amb la marcació dels trams Strava, la promoció que s’ha fet amb les proves nacionals i internacionals, i amb el tancament de la carretera fins a la coma del Forat. Vivim en un lloc privilegiat; a l’hivern, a menys de dos quilòmetres tenim circuits marcats per a la pràctica de raquetes i esquí de muntanya, i cal tenir consciència de què significa això i del valor que té avui. Jo crec que tenim la direcció marcada i en quatre anys el canvi de perspectiva és molt més ampli. Hem consolidat les peces de l’engranatge fonamental per fer funcionar el gran potencial que tenim. Ara bé, o anem tots a l’una o no funcionarà, cal que tots i cadascun de nosaltres ens sentim ambaixadors de la parròquia d’Ordino. És la millor manera de donar a conèixer el que tenim, perquè quan algú estima una cosa la comunica amb passió i treballa per no deixar-la perdre.