VIDA DE LA MARE DE DÉU\nEL concili Vaticà segon en la declaració dogmàtica sobre l’Església diu de Maria : Redimida d’una manera sublim, en previsió dels mèrits del seu Fill, Maria rep la gran prerrogativa i dignitat de ser Mare de Déu i per això és filla predilecta del Pare i sagrari de l’Esperit Sant. (LG 53).\nTambé és immaculada des de la seva concepció en previsió del mèrits de Jesucrist.\nAvui, festa de la Mare de Déu, us voldria presentar, d’una manera senzilla i treta de l’evangeli la vida de Maria, perquè de la mateixa manera que coneixem el naixement de la nostra mare de la terra i la seva vida, coneguem el naixement i la vida de la nostra mare del cel\nLA VIDA DE LA NOSTRA MARE MARIA\nMaria noia de Natzaret\nSabem que Maria vivia a Natzaret quan l’arcàngel Gabriel se li va presentar per proposar-li ser mare de Jesús i ella diu que no coneixia baró.\nMaria accepta ser mare de Jesús i la seva maternitat comença a Natzaret.\nTambé sabem que Josep el seu espòs la va rebre a casa seva i com tot bon espòs la va respectar i estimar de veritat.\nMaria era una noia de poble, que feia una vida normal, era verge i molt virtuosa i anava a la sinagoga de Natzaret cada dissabte, com a bona israelita, a escoltar la paraula de Déu.\nDéu l’havia predestinada per ser la mare de Jesús i per això li va enviar l’arcàngel sant Gabriel per proposar-li ser mare de Jesús i saber si ella ho acceptava. Ella dialogà amb l’arcàngel i li exposà que no coneixia baró i l’arcàngel li explicà que concebria per obra i gràcia de l’Esperit Sant. Ella acceptà ser mare de Jesús amb aquestes paraules: "Sóc l’esclava del Senyor, que es compleixin en mi les teves paraules. " I’ àngel és va retirar. (Lc 1,38).\nQuè bonic és veure una noia senzilla i humil dialogant amb un àngel del Senyor!\nJosep la visita\nJosep, sigui per ell mateix o per alguna veïna, va notar que Maria esperava un fill i sabia que aquell fill no era seu. Va resoldre desfer el compromís que tenia amb Maria, i ja estava determinat quan l’àngel del Senyor se li va aparèixir i li va dir que no tingués cap inconvenient en acceptar Maria com esposa, perquè havia concebut per obra i gràcia de l’Esperit Sant. (Mt 1,18-25).\nLa font de la Verge\nSi aneu a Natzaret trobareu la font de la Verge, que segons la tradició allí anava Maria a buscar l’aigua.\nMaria a Ain Karim\nMaria va saber per l’àngel a casa seva que la seva cosina Isabel esperava un fill i ella decidida va anar a ajudar-la de pressa a Ain-Karem.\nAquesta ciutat era on vivien Isabel I Zacaries, els pares de Joan Baptista i es troba a poc quilòmetres de Jerusalem.\nL’evangelista ens descriu la seva visita i que Elisabet tota contenta es preguntà.: Qui sóc jo per què la mare del meu Senyor em vingui a visitar? (Lc1,42).\nLa descripció que ens fa Lluc és molt bonica dient que l’infant va saltar dins de les entranyes de Elisabet i que ella va quedar plena de l’Esperit Sant.\nMaria pronuncià el Magníficat, cant d’alabança al Senyor.\nMaria a Betlem\nSabem que Jesús va néixer a Betlem on els seus pares hi anaren per empadronar-se, complint el manament de César Agust que va manar empadronar tot el món.\nTrobem Josep a Betlem acompanyant Maria a la cova de Betlem i al costat de la seva esposa i del Fill de Déu que acabava de néixer.\nTambé sabem que Maria, amb amor maternal, va embolcallar Jesús i el va posar a una menjadora.\nPensem amb l’alegria que tindria el matrimoni Josep i Maria en contemplar Jesús recent nat, sabent que era el Fill de Déu.\nDe la mort d’en Josep no en sabem res, ni de la seva edat. Tot el que es diu d’això és molt difícil de provar-ho.\nMaria a Jerusalem\nNaixement de Maria\nOn va néixer Maria no ho sabem amb exactitud, encara que la tradició ens diu que els seus pares, Joaquim i Anna, vivien a Jerusalem i allí va néixer Maria i la presentaren al Temple de Jerusalem a l’edat de tres anys, com consta en el protoevangeli de Jaume del segle II.\nL’Església celebra la seva presentació el dia vint -i- u de novembre,\nSi aneu a Jerusalem podreu visitar l’església dedicada a santa Anna, edificada on estava la casa de Joaquim i Anna, els pares de la Verge, i veureu una imatge de la Verge nena\nPresentació de Jesús al temple i purificació de Maria\nAls quaranta dies del naixement de Jesús, Maria i Josep pujaren a Jerusalem per complir el que manava la llei de Moisès. Consagrar Jesús al Senyor i purificar Maria i oferir un parell de tórtores o dos colomins.\nVan ser rebuts pel venerable ancià, home just i piadós, Simeó, que esperava que Israel seria consolat i tenia el do de l’Esperit Sant, i també per la velleta venerable de vuitanta-quatre anys, Anna, la que tota contenta parlava de l’infant Jesús a totes les persones que esperaven que Jerusalem seria alliberada.(Lc2 21-38).\nVan a Jerusalem i tornen a Natzaret\nDesprés de consagrar Jesús al Senyor i purificar-se Maria, els pares de Jesús tornaren a Galileu, el seu poble de Natzaret, on Jesús creixia i s’enfortia, ple d’enteniment i Déu li havia donat el seu favor (Lc2,39). Cal notar que Lluc diu que Natzaret era el seu poble.\nAbans de tornar a Natzaret els pares de Jesús i l’infant van anar a Egipte, tal com ens diu l’evangelista Mateu. Sant Lluc aquest episodi de la fugida a Egipte no el descriu i diu directament que tornaren a Natzaret\nLa sagrada família va de Betlem a Egipte i torna a Natzaret\nJosep i Maria des de Betlem on hi havia anat per empadronar-se, van anar a Egipte, perquè Herodes volia matar l’infant i quan va morir l’àngel del Senyor es va aparèixer a Josep i li va dir que tornés a Natzaret.\nDiu l’evangelista Mateu: Se n’anà a viure a un poble anomenat Natzaret. Així es va complir allò que havien anunciat els profetes: " Li diran Natzarè" Mt 2,23).\nJesús entre els doctors de la llei\nTrobem Josep i Maria a Jerusalem quan l’infant Jesús es va quedar al Temple i la seva mare i el seu pare, plens d’ànsia, el buscaren i el trobaren al temple discutint amb els doctors de la llei.\nNoteu que Maria diu el seu pare referint-se a Josep(Lc 2,41-53).\nMaria a Canà de Galilea\nMaria juntament amb Jesús va ser invitada a unes noces a Canà de Galilea i va fer molt bon paper.\nFàcilment ens podem imaginar Maria asseguda a la taula conversant amb els altres invitats i potser també ajudant els qui servien a la taula.\nLes dones són més observadores que els homes generalment, i ella va notar que quelcom passava i va preguntar als criats el què passava i ells li varen contestar que el vi s’havia acabat. Potser perquè els convidats van beure massa, o potser perquè varen assistir més persones de les que havien previst. La qüestió és que el vi s’havia acabat. Ella, amb una mica d’atreviment, com a mare decidida, va demanar un miracle a Jesús i ell, encara que no havia arribat la seva hora, va complaure-la, fent el primer miracle, la conversió d’aigua en vi.\nLes paraules de Maria:" Feu el que ell us digui", ens poden servir a nosaltres com a norma pràctica per a la nostra vida cristiana (Jo2, 1-10).\nMaria volia veure Jesús\nMaria no es va quedar a Natzaret quan Jesús va començar la seva vida pública.\nMaria, en un lloc que no coneixem, volia veure Jesús i no podia perquè havia moltes persones escoltant-lo. Escriu sant Lluc: La mare i els germans de Jesús van arribar on ell era, però hi havia tanta gent que no se li podien acostar. Algú li va dir:" La teva mare i els teus germans són aquí fora que et volen veure" (Lc8,19).\nAlabança a la mare de Jesús\nJesús estava predicant quan, heus aquí, que una dona, de la qual no sabem el seu nom, fa un gran elogi de la mare de Jesús. Diu l’evangelista Lluc: Mentre Jesús parlava una dona cridà entre la gent: " Sortoses les entranyes que et van dur i els pits que et van criar" (Lc11,27).\nMaria al peu de la creu\nTrobem també Maria a Jerusalem al peu de la creu. La mare no podia deixar sol Jesús en els moments més tristos de la seva vida, per això, la veiem al peu de la creu i amb la seva presència consolant el seu fill estimat.\nJesús, abans de morir, s‘acomiadà de la seva mare, donant-li com a fill l’apòstol Joan Evangelista.\nJesús estava clavat a la creu i mirà a la seva mare plena de dolor i tristesa. La mare li va correspondre amb una mirada maternal i Jesús, sabent que la deixava sola, recomanà a sant Joan que tingui cura d’ella dient-li: "Aquí tens la teva mare" I d’aleshores ença el deixeble la va acollir (Jo19,27).\nMaria i la resurrecció de Jesús\nNo consta per l’evangeli que Jesús s’aparegués a la seva mare, però no es temerari afirmar que la seva primera aparició de ressuscitat va ser per la seva benvolguda i estimada mare. Els evangelistes parlant de la Mare de Déu són molt sobris.\nMaria en el cenacle\nEls apòstols després de l’Ascensió de Jesús, abans de començar a predicar, esperaren la vinguda de l’Esperit Sant, tal com Jesús els va manar i els trobem reunits fent oració amb Maria, la mare de Jesús (Ac1,14).\nSi aneu a Loreto,(Italia) i entreu a la basílica de l’Anunciació veureu la casa de Maria de Natzaret. Es diu que els àngels, de Natzaret la portaren a Loreto, l’any 1294.\nActualment és un centre de pelegrinatge.\nSi aneu a Efès a dalt d’una muntanya podreu veure el llit un va morir Maria i des d’allí va pujar al cel en cos ànima, tal con Pius XII va declarar com a dogma de fe el dia de Tots els Sants, 1 de novembre, de l’any 1950.\nOn va morir Maria no se sap exactament. Es discuteix entre Efès i Jerusalem. A Jerusalem hi ha una basílica que recorda la mort de Maria.\nMaria en l’Església\nLa presència de la Verge no hi ha faltat mai a l’Església. El papa Pau VI va voler que Maria ressaltés com a mare de l’Església i per això en el concili Vaticà la va proclamar MARE DE L’ESGLESIA.\nPenseu en els innombrables santuaris i temples dedicats a la Verge Maria a tot el món: Montserrat, el Pilar, Covadonga, la Macarena, etc etc\nMaria mare nostra\nL’Església veu en la persona de sant Joan una representació de tots el fills de Déu i en donar Jesús a Joan Maria en aquestes paraules: " Aquí tens la teva mare" (Jo,19,27) .ens la va donar a tots com a mare espiritual, perquè tingués cura de la nostra vida cristiana.\nMaria al cel.\nS’han dit de vós coses gloriosos, oh Maria;\navui heu estat exaltada\nsobre els estols dels àngels\ni triomfeu amb Crist per sempre.\nCom a bons fills de Maria estimem-la de veritat, imitem les seves virtuts i que ella ens acompanyi en el camí que fem cap al cel.\nDes del món us mirem mare nostra; la pregària del fills escolteu; és la fe que demana pels homes, el perdó de Jesús mort en Creu.


Web oficial del Villarreal CF - El màgic debut en Champions League\nEl màgic debut en Champions League\nEl Villarreal es va classificar per primera vegada per a la Fase de Grups de la màxima competició europea després de superar a l'Everton en la prèvia\nUn somni fet realitat. El Villarreal, el 24 d'agost de 2005, es va classificar per primera vegada en la seua història per a la Fase de Grups de la Lliga de Campions en superar en la prèvia a l'Everton FC en una dura eliminatòria, en la qual els grocs van véncer per 1-2 i 2-1 els seus respectius envits davant l'equip anglés.\nDesprés de signar una temporada brillant en la 2004/05, el Submarí va quedar tercer en LaLiga i es va guanyar el dret a disputar la prèvia de la màxima competició continental. Una gesta a l'abast de molt pocs. Al club groc, el sorteig li va aparellar davant l'Everton FC, que havia quedat quart en la lliga anglesa. L'eliminatòria s'antullava d'allò més exigent per a tots dos equips.\nEl 9 d'agost de 2005, el Submarí va visitar Goodison Park per a disputar la trobada d'anada. Els vila-realencs es van avançar en el primer temps per mediació de Figueroa. No obstant això, abans del descans, Beattie va marcar per als ‘toffees’ i va igualar la contesa. Sobre el temps de prolongació, Josico va tornar a donar-li avantatge al quadre groc. En la segona meitat, no es va moure l'electrònic i el Villarreal es va adjudicar un important triomf per 1-2. L'equip dirigit per Manuel Pellegrini va saltar a la gespa de l'estadi anglés amb el següent onze: Barbosa; Javi Venta, Quique Álvarez, Gonzalo Rodríguez, Arruabarrena; Sorín, Senna, Riquelme, Josico, Figueroa i Forlán.\nEl desenllaç a l'eliminatòria no es produiria fins més de dues setmanes després. El 24 d'agost es va disputar el xoc de tornada en l'antic El Madrigal, que presentava un aspecte excepcional i estava ple fins a la bandera. Aquell dia Manuel Pellegrini va repetir l'onze que tan bon resultat li va donar en el partit d'anada.\nComplit el minut 20 de partit, Sorín va avançar al Villarreal, però encara quedava molt de partit per davant. No en va, el 70’, Mikel Arteta va batre a Barbosa amb un lliure directe i va posar les taules en el marcador. Els grocs estaven momentàniament classificats a causa del triomf en el duel d'anada, però els anglesos només necessitaven un gol per a igualar l'eliminatòria i forçar la pròrroga. Ja en el temps afegit, Forlán va sentenciar a l'equip anglés, després de materialitzar una excel·lent assistència de Sorín des del perfil esquerre. El Villarreal jugaria per primera vegada la UEFA Champions League!!!\nAquella temporada, el Villarreal es va convertir en el millor debutant de la història en la màxima competició europea, en aconseguir les semifinals del torneig. En fase de grups, el Submarí va ser líder, amb 10 punts, del Grup D en el qual competia davant el Benfica, el Manchester United i el Lille. En huitens de final, es van mesurar al Glasgow Rangers, al qual van superar després d'empatar 2-2 en l'Ibrox Stadium i 1-1 en El Madrigal.\nEn quarts de final, el Submarí va baixar a l'Inter de Milà. Els grocs van caure en el duel d'anada per 2-1, però van remuntar en El Madrigal amb un solitari gol d'Arruabarrena, que posava a l'equip groc entre els quatre millors del futbol europeu. En semifinals, el Villarreal s'enfrontaria a l'Arsenal FC, que va acabar amb les aspiracions ‘groguetas’ d'aconseguir la final de París, després de caure per la mínima en Highbury (1-0) i no passar de l'empat a zero en El Madrigal.


Amarga victòria – Termwiki, millions of terms defined by people like you\nHome > Terms > Catalan (CA) > Amarga victòria\nVictoria Bitter és una de les moltes cerveses fabricats a l'estat australià de victòria. Victoria Bitter celebrades la major quota de mercat de cervesa tot venut a Austràlia durant més de dues dècades. No obstant això el 2012 aquest mantell passà a Queensland XXXX or la de Lleó Nathan,\nabril 2011 VB celebrat 13,7 per cent volum porció i XXXX or havia 11,7 per cent. Només d'un any en i ' abril 2012 VB havia deixat caure al 12,3 per cent, mentre que d'or XXXX va prendre la iniciativa amb 12.4 per cent.\nVictoria Bitter s'elabora els Estats & Carlton begudes, (filial del grup de Foster, cervesers de Fosters Lager) a Melbourne - Victoria. Victoria Bitter primer va ser elaborada per la famosa cervesa Melbourne Thomas C. Moore el 1900.\nEn un moment VB es ven dues vegades més que qualsevol altre força complet cervesa i fou l'australià només marca de cervesa que es troba en els venedors 3 primers de cada estat. Segons Neilsen en 2009 Victoria Bitter era afirma que la marca de cervesa de Austràlia només milions de dòlars al detall, venent l'equivalent d'una llosa cada segon.\nMalgrat el seu nom, és tècnicament una cervesa comercial estàndard bastant més que un amarg. Des de finals de 2012 Victoria Bitter ha estat venut a una força d'un 4,9% ABV després d'un període provisional d'elaboració el mateix producte a un ABV de 4,6% (igual a pràcticament tots altre principal lager australiana). L VB venuda comercialment a Nova Zelanda és també 4,6% i està disponible en quantitats 375mls en llaunes o ampolles.\nVictoria Bitter també està disponible a Nova Zelanda, Bali, Indonèsia, l'UK i, en menor mesura, altres països a l'estranger.\nLa cervesa ha adquirit nombrosos sobrenoms al llarg dels anys.


GRIS - EXPOSICIONS XXIV Saló del Manga de Barcelona\nL'equip barceloní Nomada Studio està a les portes del llançament de GRIS, el seu primer videojoc, una obra en què l'apartat artístic és un pilar fonamental, i així ho han volgut demostrar en una exposició de 18 quadres amb il·lustracions en què s'aprecia la visió de l'equip d'artistes a través de diverses fases del desenvolupament.\nDurant un any, un equip d'artistes liderat per l'artista Conrad Roset, i amb l'ajuda d'Ari Cervallo, Alba Filella i el presentador Adrián de Miguel es van dedicar per complet a crear l'oníric món de GRIS, en què la protagonista, una jove plena d'esperança però sumida en la tristesa per un revés emocional, ha de travessar una realitat distorsionada i aprendre a veure el món de formes diferents, el que en el videojoc s'aprecia a través de diferents habilitats que obren nous camins.\nAquesta fantasia d'aquarel·les en moviment és la manifestació de la visió de l'equip artístic, buscant plasmar la idea d'una experiència narrativa serena i evocadora. En aquesta exposició d'il·lustracions (moltes d'elles inèdites) es poden veure diverses etapes del desenvolupament de GRIS, des de les primeres il·lustracions, conceptes de diferents escenaris i disseny de personatges en els quals es pot apreciar el work in progress dels dos anys de desenvolupament de GRIS, que arribarà al desembre a Nintendo Switch.\nLLENGUATGE, OBJECTES I BÈSTIES\nEXPO JOSO: “VANDRELL”


La vicepresidenta Joana Ortega anuncia les m... - Govern.cat\nLa vicepresidenta Joana Ortega anuncia les mesures del Govern per compensar els danys ocasionats pels incendis de l'Alt Empordà\nquery_builder 27 juliol 2012 15:54\nLa vicepresidenta i representants de diversos departaments de la Generalitat s'han reunit avui amb els alcaldes dels municipis afectats pels incendis de l'Alt Empordà\nLa vicepresidenta del Govern i titular del Departament de Governació i Relacions Institucionals, Joana Ortega, s’ha reunit amb els alcaldes de 24 municipis de l’Alt Empordà afectats pels incendis. Durant la trobada, han pogut fer una avaluació dels danys ocasionats pels incendis i la vicepresidenta ha presentat les mesures i actuacions que s’impulsaran des dels diferents departaments del Govern per fer-hi front i per prevenir nous incendis.\nDesprés de la reunió, la vicepresidenta ha fet un reconeixement públic a la tasca dels professionals que han treballat i que estan treballant per combatre els incendis, com són el cos de bombers, el cos de Mossos, els ADF i agents forestals, així com voluntaris i pagesos i membres de la policia local. Al mateix temps, Ortega ha posat en valor també el paper del món local i ha remarcat que alcaldes i regidors han sigut capaços de liderar una resposta positiva davant d’aquesta adversitat.\nLa vicepresidenta també ha destacat que s’està actuant de forma coordinada amb la resta d’institucions públiques i privades per donar resposta a les necessitats i ha anunciat que el consell comarcal de l’Alt Empordà actuarà com a finestreta única per coordinar la resposta.\nEn la reunió, també hi han participat el delegat del Govern de la Generalitat a Girona, Eudald Casadesús; el president de la Diputació de Girona, Jaume Torramadé; el president del Consell Comarcal de l’Alt Empordà, Xavier Sanllehí; i el director general d’Administració Local, Joan Cañada, així com els directors dels serveis territorials a Girona dels departaments de Governació, Interior, Territori i Sostenibilitat, Agricultura, i Benestar Social i Família.\nEntre les mesures del Govern de les quals s’ha informat durant la reunió, en destaquen les següents:\n- Ajuts extraordinaris per la reparació d’infraestructures i serveis de titularitat municipal danyats pel foc i que no estiguin coberts per assegurança (dipòsits d’aigua, enllumenat, connexions, material urbà, senyalitzacions, contenidors, etc.). Les peticions es podran tramitar als serveis territorials del Departament de Governació a Girona.\n- La Direcció general d’Administració Local valora la possibilitat de fer un instrument específic d’ajut per a les despeses extraordinàries que no puguin ser assumides per altres recursos públics o administracions.\n- En l’àmbit de la prevenció, s’està coordinant un gran projecte amb el Consorci Forestal de Catalunya, el Departament d’Agricultura, el Departament de Governació i les diputacions per a l’aprofitament de biomassa.\n- Durant la propera setmana, el Departament de Territori i Sostenibilitat durà a terme diverses accions a les carreteres, com ara la substitució de tots els senyals de trànsit cremats, la neteja de les carreteres, retirada de brossa i resta vegetal i reparació del portal de la sitja de Capmany.\n- L’Agència de l’Habitatge de Catalunya posa a disposició 57 habitatges per a les persones que ho necessitin, de forma gratuïta durant un any. Es tracta de 20 habitatges a Figueres, 14 a Llançà, 12 a Castellfollit de la Roca, 1 a la Bisbal d’Empordà, 4 a Sant Feliu de Guíxols, 5 a Santa Cristina d’Aro i 1 a Les Preses.\n- El Departament d’Empresa i Ocupació durà a terme un programa de col·laboració social, amb la participació de persones en situació d’atur per tal de realitzar feines de neteja de la superfície cremada, així com tasques de prevenció per evitar nous incendis.\n- Des de la direcció general de Turisme, juntament amb el Consell Comarcal de l’Alt Empordà es farà un inventari dels recursos turístics afectats per poder-los restaurar. Així mateix s’intensificarà la promoció turística de la Costa Brava en el mercat francès i també es promocionarà el sector de la vinya.\n- El Departament d’Agricultura, Ramaderia i Pesca, Alimentació i Medi Natural realitzarà tasques de suport i assessorament a les explotacions agroramaderes afectades.\n- S’inclouran els municipis afectats en l’ordre d’ajuts associada al contracte d’explotació per a la modernització de les explotacions.\n- El Departament d’Agricultura firmarà un conveni amb la Diputació de Girona per fer front a les despeses generades a les explotacions agroramaderes per necessitats immediates, com ara menjar, i també per a la compensació de les despeses als pagesos que en les primeres hores van llaurar els perímetres dels camps per evitar la propagació del foc.\nD’altra banda, cal destacar també que s’ha presentat al Congrés dels Diputats una proposició no de Llei per la qual s’insta al Govern de l’Estat a l’adopció urgent de mesures destinades a pal·liar els danys dels incendis. Entre les mesures s’inclourien:\n- Subvencions per atendre determinades necessitats derivades de les situacions d’emergència.\n- Adopció de mesures fiscals aplicables als titulars de les explotacions i activitats agràries, turístiques i altres activitats empresarials afectades.\n- Mesures laborals compensatòries.\n- Adopció d’un programa d’ajudes al sector turístic.


Wiki LliureX | Generació de videotutorials\n1 - Què és un videotutorial?\nEls videotutorials són sistemes instructius visuals d'autoaprenentatge que pretenen emular el mestre i mostren a l'usuari el desenvolupament d'algun procediment o els passos per a realitzar determinada activitat.\nBàsicament són uns vídeos que facilitaran l'aprenentatge, ja que aquests poden ser visionats en qualsevol moment i en qualsevol dispositiu capaç de reproduir fitxers de vídeo i acosten de la millor manera possible el professor al seu alumnat perquè eliminen les barreres del temps i la distància.\nAbans de posar-nos a gravar, haurem de tindre en compte diverses coses que necessitarem:\nPrimerament hem de veure algun programa del nostre gènere; això ens donarà moltes idees.\nA partir de la nostra idea inicial i ajudats pel que hem vist en altres videotutorials similars, generarem un document amb la següent estructura:\nLes seccions o temes que vulguem tractar\nEl videotutorial no ha de ser massa llarg, d'altra manera es perdrà l'atenció.\nÉs important generar un logotip o icona que ens represente, serà la nostra imatge de marca en els gestors de vídeos.\nEl nom ha de ser suggeridor, curt i explícit.\nÚs de fòrums preparats dins de la GVA o en els webs dels centres\nLa producció enriquirà el projecte, ens ajudarà a fer que el nostre videotutorial siga més o menys entretingut.\nPer a la producció no necessitem l'editor de vídeo més potent del mercat sinó aquell que millor manegem o el que ens resulte més fàcil d'utilitzar; un editor molt sofisticat no serà sinònim de millor producte si no som capaços d'utilitzar-lo.\nLa idea d'aquesta entrada és generar videotutorials amb el mínim de recursos possibles, i que la majoria de nosaltres tenim a casa o a l'abast:\nNo necessitarem un coneixement tècnic específic sobre connexions o maquinari a usar.\nTenint en compte que tindrem dos processos bàsics com són la gravació dels vídeos i la postproducció o edició, podem ja definir quins recursos necessitarem per a cadascun d'ells , recursos que segurament tots tindrem a casa.\nPer a la gravació del vídeo necessitarem una d'aquestes opcions:\nSi volem gravar-nos a nosaltres i incloure aquesta imatge, podem gravar-nos amb la càmera web (webcam) de l'ordinador o bé amb la càmera del mòbil .\nAltra opció que ens pot interessar és gravar la pantalla de l'ordinador; imaginem que tenim una presentació creada en pdf, libreoffice impress..... i volem anar mostrant-la al mateix temps que donem una explicació... per a fer això recomanem OBS. És un programari molt potent, que converteix el nostre ordinador en un estudi complet de gravació, el maneig és senzill i existeixen molts videotutorials que expliquen el seu ús, us recomane alguns.\nSuposem que ens agradaria tindre una pissarra a casa i gravar-la.... la solució és senzilla, podem instal·lar-nos OpenBoard i gravar-la amb OBS o amb un altre programari que grave la pantalla de l'ordinador.\nSi el nostre programa té diferents col·laboradors, no cal que tots estiguen junts sinó que cadascú pot gravar la seua part amb el mateix format i qualitat de vídeo i després en la part d'edició/producció farem la màgia de generar un treball perfecte.\nUn maquinari on editar, és a dir, un mòbil, una tauleta o millor un ordinador. I, per què millor un ordinador? La resposta és senzilla, per la facilitat d'edició. Editar amb el dit en una pantalla xicoteta, com en una tauleta, és un poc complicat i requereix més paciència i en un mòbil és encara més difícil. Així que, sols per la facilitat d'ús, per treballar en una pantalla gran i poder usar amb una mà el teclat i amb l'altra el ratolí es recomana un ordinador encara que qualsevol altre dispositiu també és vàlid\nUn programari, o editor de vídeo; en el mercat existeixen múltiples solucions i segons el sistema operatiu que utilitzem haurem de decantar-nos per un o per un altre. Des de Lliurex us recomanem editors multiplataforma com ara Videolan Movie Creator, Shotcut, Avidemux.... com us hem dit anteriorment, haurem de triar aquell que millor sapiem usar i on estiguem més còmodes.\nL'última cosa que hem de tindre en compte és la manera en què hem de guardar els fitxers de vídeo en formats que siguen compatibles amb el màxim de plataformes, i que no perden molta qualitat, quant això hi ha una infinitat de blogs, però des d'ací us animem a usar el format més estés actualment que és l'mp4 amb el còdec h.264.\n4 - Creació d'un videotutorial\nHa arribat el moment de posar-se a treballar, així que, abans de res, farem una xicoteta prova ; hem de fer un pilot, la gravació d'unes frases i unes imatges per veure el ritme, les paraules, l'entrada correcta…… en definitiva, fer-nos una idea i comprovar que el que estem gravant és el que havíem pensat.\nFet aqueix xicotet pilot i havent observat que gravem com volem, que es veu bé, i que en definitiva és el que havíem pensat, arriba el moment de posar-se a la feina i gravar totes les escenes de vídeo que necessitem, no passa res si ens equivoquem en alguna cosa, podem repetir l'escena sense deixar de gravar i després en edició tallarem el que no necessitem.\nAmb totes les escenes gravades, entrem en la fase final i més important, l'edició de vídeo. Dins del programa triat farem el muntatge desitjat, eliminarem tot allò que no ens valga, i li donarem la forma que desitgem, ajustant els volums del so al que ens interesse en cada moment, afegint música, efectes, sons.... aplicant filtres als vídeos si és necessari....\nAmb tot muntat en el nostre editor, l'exportarem al format de vídeo desitjat, aquell que no tinga un pes excessiu però la qualitat del qual no siga mediocre. Per a aconseguir això, segurament les proves d'assaig i error, juntament amb algun consell del web, ens ajudaran a afinar els nostres valors predefinits.\n5 - Allotjament i publicació del videotutorial\nEstem en l'últim pas i és el moment donar a conéixer el nostre treball, ací haurem de triar on publicarem el vídeo tenint especial cura amb l'LOPD(Llei de protecció de dades), la qual haurem de complir si no volem tindre algun problema en l'ús de plataformes com:\nEncara que una altra opció siga penjar-lo en la web del centre educatiu i difondre'l des d'ací.\nUna altra de les opcions és pujar el vídeo en manera privada a qualsevol de les plataformes, crear un canal i donar-hi accés sols a aquells usuaris que nosaltres decidim.\nVideotutorial amb OBS i Openboard\nVideotutorial amb el mòbil\nDes LliureX donem les gràcies a la comunitat d'Edutictac, Aules CvTIC i especialment en aquest cas a Xavi Pascual que ens ha cedit els vídeos.


Per Quim Curbet dissabte, de juny 01, 2013\nNo naixem lliures, de la mateixa manera que no naixem humans. Només després d’una sèrie d’aprenentatges arribem a ser-ho. La llibertat és un aprenentatge i la humanitat també. D’aquest sistema de transmissió de coneixements que la civilització ha anat desenvolupant durant mil·lennis en diem «ensenyament» i, bàsicament, l’hem anat deixant en mans d’uns especialistes que anomenem «ensenyants».\nL’article 27 de la constitució espanyola de 1978 diu que «L’educació tindrà com a objecte el ple desenvolupament de la personalitat humana en el respecte als principis democràtics de convivència i als drets i a les llibertats fonamentals». Un punt que marca prioritats i objectius que, malgrat el panorama que tenim, podem assumir encara la gran majoria de catalans, constitucionalistes i anticonstitucionalistes.\nJoan Manel del Pozo, fugaç, però brillant conseller d’Ensenyament de la Generalitat, ens alertava recentment en un article que la llei aprovada aquests dies pel govern espanyol, la LOMCE, es diferencia fonamentalment de les precedents, renunciant al objectiu que la constitució avala, precisament en el seu preàmbul: «La educación es el motor que promueve la competitividad de la economia y el nivel de prosperidad de un país».\nDubto que aquesta llei retrògrada canviï res de substancial –altres lleis vindran després– però si més no ens mostra les premisses i les prioritats ideològiques dels que ens manen. Georges Jacques Danton, ja en aquells llunyans temps de la revolució francesa, afirmava que l’educació «després del pa, és la primera necessitat del poble». I, si tal com ens han ensenyat, amb el pa no s’hi juga, amb l’educació tampoc. No crec que la revolució es pugui fer mai des de l’ensenyament, però a vegades val la pena fer-ne una per defensar-ho.\nEL MITE DE S’AGARÓ\nPrimer divendres d'estiu\nPAISATGES DE SYLDAVIA\nSi la memòria no em falla...\nZygmunt Bauman a Girona\nPER MORELLÀS, A LES ILLES\nPrimer dilluns de juny


Dincat publica informe sobre impacte Covid en entitats sector – CoAgenda\nHome /Events/Dincat publica informe sobre impacte Covid en entitats sector\nDincat publica informe sobre impacte Covid en entitats sector\nTot just havent passat un any de la proclamació de l’estat d’alarma, la Dincat, representant del sector de la discapacitat intel·lectual a Catalunya, ha publicat el llibre blanc ‘L’impacte de la Covid-19 en els serveis i suports a les persones amb discapacitat intel·lectual i del desenvolupament’ realitzat amb el recolzament de la Fundació ”la Caixa”.\nAquest informe, que recull experiències i dades sobre l’afectació que ha tingut sobre el sector la pandèmia, analitza la realitat de les entitats d’aquest àmbit, que han vist la seva situació agreujada en el darrer any, que ha agreujat la crisi en la que ja es trobaven immerses des de fa una dècada, tal i com apunta. El llibre blanc també posa de relleu les mancances del sistema públic, del qual en destaca el desconeixement del sector.\nL’anàlisi realitzat per la Dincat també ha servit per a plantejar reptes i oportunitats de futur. En destaquen la necessitat de construir un nou model “inclusiu, de proximitat i centrat en el projecte de vida de cada persona”, així com la creació d’un pla que doni suport a aquelles entitats que treballen en l’àmbit de la necessitat intel·lectual.\nAquests reptes necessiten una revisió profunda de les condicions dels equipaments i la formació i integració de professionals de diferents esferes, de forma que les entitats estiguin més preparades per a poder afrontar els nous reptes i situacions personals i familiars esdevingudes a partir de les experiències dels darrers mesos.\nTreballar la sostenibilitat i la coordinació de les entitats o la promoció d’una política pública que garanteixi el suport i reconeixement del sector son alguns més dels altres eixos de treball i millora que planteja la Dincat.\nEn aquest sentit, durant la presentació del llibre, feta al Palau Macaya, el director de la Dincat Carles Campuzano també ha volgut reconèixer la tasca de les entitats, parlant del gran “sobreesforç físic i emocional” que han hagut de fer, qualificant-lo com a “admirable i clau”.


ACN Barcelona.-L’Assemblea Nacional Catalana (ANC) ha convocat per aquest divendres una marxa de cotxes fins al centre penitenciari de Lledoners i un acte polític a Manresa “per denunciar la repressió […]\nACN Barcelona.-L’Assemblea Nacional Catalana (ANC) ha convocat per aquest divendres una marxa de cotxes fins al centre penitenciari de Lledoners i un acte polític a Manresa “per denunciar la repressió i persecució que pateix l’independentisme”. Les accions reivindicatives es faran coincidint amb el primer aniversari de la sentència de l’1-O i dels tres anys de l’empresonament de Jordi Sánchez i Jordi Cuixart que se celebren aquesta setmana. Per recordar uns fets “injustos, antidemocràtics i que atempten contra els drets fonamentals”, l’ANC proposa fer una volta per l’exterior de la presó i l’acte polític a Manresa en un espai pendent d’anunciar. Per envoltar Lledoners, es faran tres columnes de vehicles des de diferents punts del territori.\nEn un comunicat, l’ANC ha dit que amb aquesta iniciativa vol deixar clar que l’Estat és “expert” en vulnerar drets fonamentals, utilitzar “antidemocràticament” els tribunals i “convertir drets en delictes”. L’entitat avisa que si les administracions publiquen noves restriccions, la mobilització pot veure’s afectada. “A dia d’avui, aquesta acció es pot fer seguint tots els requeriments sanitaris”, han manifestat. La marxa en cotxe a Lledoners està prevista per divendres a la tarda entre les 18 i 19 hores. L’acte polític a Manresa es farà a les 19:30h.


La neutralitat de la xarxa -@RevistaTreball\nLa neutralitat de la xarxa Revisat per Revista Treball a maig 17 . Internet és un servei bàsic: des de l'accés a un món d'informació i cultura fins a un mercat global de béns i serveis, cada cop és més difícil trobar un sector Internet és un servei bàsic: des de l'accés a un món d'informació i cultura fins a un mercat global de béns i serveis, cada cop és més difícil trobar un sector Rating: 0\nEsteu aquí: Home » Europa » La neutralitat de la xarxa\nInternet és un servei bàsic: des de l’accés a un món d’informació i cultura fins a un mercat global de béns i serveis, cada cop és més difícil trobar un sector en el qual la xarxa no sigui una peça clau o bé l’hagi transformat completament. Aquesta realitat ens urgeix a plantejar-nos la concepció d’Internet com un servei bàsic i tot el que això comporta en termes de regulació.\nEl valor d’Internet radica en un principi clau: tots podem comunicar-nos entre nosaltres de la mateixa manera, sense discriminació. Aquest principi es coneix com a “neutralitat de la xarxa”. Accedir a continguts d’una gran corporació o al bloc de viatges més modest de la xarxa ha de costar el mateix, tant per al que puja els continguts com per a l’usuari. Això significa que els operadors de telecomunicacions que ofereixen el servei de proveïdors d’Internet –més conegut pel seu nom en anglès, Internet Service Provider, o ISP– no poden discriminar el tràfic, sigui pel tipus de continguts o bé per la seva procedència.\nT’imagines haver de pagar per una banda la connexió i, per una altra, un cost extra per cada servei al qual accedeixes? O bé que els continguts d’un determinat servei funcionin a més o menys velocitat a discreció de l’operadora? Aquestes són algunes de les moltes conseqüències que podrien donar-se si les operadores comencessin a prioritzar un determinat tràfic i a limitar el lliure accés a Internet. Les grans companyies com Google, Amazon o Netflix ja s’han queixat públicament d’aquestes pràctiques, però els principals afectats serien les empreses emergents –el futur Facebook o Youtube– i, sobretot, els usuaris i les usuàries.\nSi des del més gran al més petit, passant per l’usuari, alerten de la gravetat de la vulneració de la neutralitat de la xarxa, qui en surt beneficiat de tot això? Les operadores. Discriminar el tràfic pot suposar que una companyia hagi de pagar un sobrecost al proveïdor d’Internet per tal que els seus continguts estiguin en igualtat de condicions que la resta. O fins i tot, contractes que donin preferència als continguts de les empreses que paguin un extra. Això ja ha passat als EUA, on Netflix va arribar a un acord econòmic amb l’operadora Comcast –després que aquesta ralentís la descàrrega per part dels usuaris– per tal que els seus continguts no fossin discriminats, sinó que sobresortissin respecte a la resta.\nAquesta pràctica d’alentir continguts de forma discriminatòria –coneguda com a throttling– és difícil de detectar, i les operadores poden al·legar un seguit de dificultats tècniques per justificar-ho. Durant el llançament de Netflix.es, la companyia va denunciar que els seus usuaris connectats via la xarxa de Movistar experimentaven una connexió fins a un 50% més lenta que amb la resta d’operadores. Un fet que va sorprendre poc, ja que Movistar ofereix un servei de continguts que competeix directament amb Netflix, i la sortida de la nova plataforma podria suposar un descens de subscriptors als continguts de l’empresa espanyola.\nLa regulació Europea i l’amenaça americana\nL’abril del 2014 el Parlament Europeu va aprovar una normativa, dins de la iniciativa “Continent Connectat”, on s’especifica que el tràfic d’Internet “ha de ser tractat de forma igualitària, sense discriminació, restricció o interferències, independentment de qui ho envia, qui ho rep, el tipus de tràfic, el seu contingut i el dispositiu, el servei o l’aplicació emprada”.\nD’entrada, aquesta regulació, tot i prohibir la discriminació, no especificava res sobre la priorització, o el que es coneix com a “Internet a dues velocitats”. Les operadores podrien establir “serveis especials” que permetrien a les empreses pagar un sobrecost a canvi de prioritzar el tràfic (sense que afectés la qualitat de la resta), una espècie d’autopista de peatge. Gràcies a les esmenes introduïdes durant la tramitació, es va fixar que “les mesures de gestió de tràfic no poden discriminar entre serveis o aplicacions i la competència”. És a dir, Netflix no pot pagar un extra per tal que el seu servei sigui més ràpid que el de la competència.\nLa regulació europea sembla blindar definitivament el principi de la neutralitat de la xarxa, i tothom pot respirar tranquil. Però a l’altre costat del Atlàntic també semblava un tema resolt fins que Trump va guanyar les eleccions al novembre.\nUna mica de context: el 2014, un tribunal d’apel·lació va cancel·lar un decret de l’agència reguladora de les comunicacions als EUA –l’FCC–, per la qual es prohibia a les operadores prioritzar o discriminar el tràfic. Aquest fet va comportar un gran rebuig de les grans empreses i, fins i tot, el president Obama va entrar al debat en defensa de la neutralitat de la xarxa. Gràcies a la mobilització ciutadana –via la plataforma de participació de la Casa Blanca– i a la pressió que es va exercir a l’organisme regulador, al febrer del 2015 l’FCC va blindar la neutralitat de la xarxa, classificant els serveis terrestres i wireless d’Internet com a serveis d’utilitat pública.\nDos anys després, amb el canvi de president, la neutralitat torna a estar amenaçada, ja que Trump ha col·locat al capdavant de l’agència reguladora Ajit Pai, un antic advocat de Verizon –una de les grans operadores estatunidenques–, que vol eliminar el principi de neutralitat de la xarxa. Els pròxims dies seran claus, ja que el 18 de maig està prevista una votació de l’òrgan regulador que podria tirar enrere les conquestes fetes per a garantir aquest principi fonamental d’Internet. Si aconsegueixen tirar-ho endavant, cal començar a preparar-se per l’envit de les operadores continentals per tal de replicar el nou model americà a Europa.


Grup Català d'Urgències i Emergències - Infermeres de Catalunya\nGrup Català d'Urgències i Emergències\nEl Grup Català d'Urgències i Emergències és un grup de treball d'Infermeres de Catalunya, format per infermeres i infermers que treballen en l’àmbit de les urgències i emergències.\nTreballem per l'avanç professional i la visibilitat infermera en el camp de les urgències i emergències\nCom a part d'Infermeres de Catalunya, preten ser el grup que representi els interessos professionals i laborals de les infermeres davant d'altres col.lectius.\nTreballar pel desenvolupament professional i competencial dels professionals d'infermeria d'urgències i emergències. Treballar des del sindicat per proposar canvis normatius i l'autoregulació de competències en infermeria d'urgències i emergències.\nAssessorar a la junta directiva del sindicat per tal de promoure una formació en l'àmbit de les urgències i emergències que sigui de qualitat i d'interès per als professionals.\nInfermer assistencial al Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) a Barcelona. Ha estat coordinador del Grup d'Urgències i Emergències del COIB. Ha estat membre del grup ITCOIB (innovació i tecnologia del COIB) i assessor en TICs aplicades a la salut al COIB.\nDurant més de 10 anys ha estat Director de Serveis a l'empresa MedicXtreme on gestionava dispositius sanitaris en grans esdeveniments esportius.\nEmprenedor, co-fundador de l'empresa Healthink Innovation Agency, agència consultora en projectes tecnològics en l'àmbit de la salut. Creador de l'aplicació mòbil "eMerMedScience" pels professionals de les emergències sanitàries i co-creador d’"HealthScience", app d'actualització científica per professionals sanitaris. Co-creador del projecte de telesalut liderat per infermeres, MiEnfermera.Chat.\nProfessor col·laborador al Màster d'Emergències Mèdiques de la UAB-IEM i al Màster en Infermeria Aplicada a les Emergències Extrahospitàlaries (MIA-EE) de l’ESI Mar-UPF. Ponent sobre tecnologia aplicada a la salut i a la pràctiva infermera en diverses jornades i congressos.\nActualment també és el Secretari d'Organització del sindicat professional Infermeres de Catalunya.\nInfermer assistencial al Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) a Barcelona. Coordinador del Grup d'Urgències i Emergències del COIB.\nProfessor associat a la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut de la Universitat de Barcelona i membre del Projecte de Simulació d'Alta Fidelitat del Grau d'Infermeria.\nMàster Oficial d’Atenció Integral al Malalt Crític i Emergències. Màster i postgrau en Cures d'Infermeria al Malalt Crític. Postgrau en Atenció Prehospitalària Urgent. Cursos de Postgrau FCCS i FDM de la Society of Critical Care Medicine. Tota la formació ha estat realitzada a la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut de la Universitat de Barcelona.\nMembre del Grup d'Urgències i Emergències del COIB. Membre del Grupo de Trabajo de Soporte Vital Avanzado Enfermero (SVAE) de SEMES. Membre del Grup de Treball sobre el Dolor de la Societat Catalana Medicina d'Urgències i Emergències (SoCMUE). Membre del Grup de treball de la Societat Catalana d'Infermeria Prehospitalària d'Urgències i Emergències (SoCIPUE).\nInfermer durant més de 10 anys a urgències i intensius de l'Hospital Clínic, des de fa 9 desenvolupa la seva feina liderant una Unitat de Suport Vital Avançat Infermer en l'àmbit extrahospitalari, la qual cosa li permet realitzar de forma molt més autònoma les cures, tècniques i processos de la seva gran passió: la Infermeria d'Urgències i Emergències. Per un altra banda, també des de fa 10 anys realitza docència com a professor associat al Grau d'Infermeria de la UB, ja sigui mitjançant seminaris tradicionals els primers anys o amb "noves" tècniques d'ensenyament basades en simulació clínica els darrers. Ara mateix és partícip d'un il·lusionant i ambiciós projecte d'innovació docent basat en Simulació Clínica Avançada per a tot el Grau d'Infermeria de la UB.\nFormació postgraduada en Cures Intensives i en Atenció al pacient traumàtic greu, així com de Tripulant en missions sanitàries d'emergència en helicòpters (HEMS) per la Universitat Autònoma de Barcelona.\nDirector de programes de formació de Desfibril·ladors Externs Automàtics i Suport Vital. Docent en diverses institucions en matèria d'urgències i emergències.\nMembre del Grup de treball d'infermers coordinadors de SEMES i del grup de divulgació de SEMES.


La Comissió Europea demana de desaconsellar els desplaçaments no essencials i d'exigir una PCR prèvia a l'arribada\nBrussel·les proposa de restringir els viatges a les zones d’alt risc amb una incidència superior als 500 casos per cada 100.000 habitants, com són els Països Catalans. Com ja va avançar la setmana passada, la Comissió Europea ha recomanat la creació d’una nova àrea de risc de “vermell fosc” per a homogeneïtzar les restriccions de moviment a la Unió Europea. Tenint en compte la tercera onada i el risc per les noves variants del coronavirus, la Comissió Europea demana que es desaconsellin els viatges no essencials a la Unió Europea, especialment en aquestes zones d’alt risc. Pels desplaçaments necessaris a aquestes àrees, els estats haurien d’exigir una PCR negativa prèvia a l’arribada i fer aïllament. “És urgent reduir les infeccions relacionades amb els desplaçaments”, ha defensat l’eurocomissari de Justícia, Didier Reynders.\nLa proposta és un intent més de Brussel·les per a coordinar les restriccions de moviment dins el bloc i evitar un tancament generalitzat de les fronteres com va passar al començament de la pandèmia. La decisió final sobre la recomanació és en mans dels estats membres, que tenen en gran part les competències en aquesta àrea. Per exemple, Bèlgica ha prohibit directament els viatges no essencials, tot i que la Comissió Europea s’oposa al tancament de fronteres i a prohibicions generalitzades dels desplaçaments.\nLes regions transfrontereres haurien d’estar exemptes de les noves restriccions de viatges, indica la Comissió. Concretament, considera que no s’hauria d’exigir una quarantena a les persones que travessin una frontera per feina o motius familiars. “La freqüència de les proves requerides hauria de ser proporcionada”, afegeix.\nQuant als viatges internacionals, la Comissió Europea ha demanat als estats que exigeixin una PCR negativa prèvia a l’arribada de persones des de fora de la Unió. En el cas dels ciutadans europeus, haurien de tenir la possibilitat de fer-se la prova quan ja siguin en territori de la Unió Europea.


Celebració de la festa de la Sagrada Família a la Catedral - bisbattortosa.org\nEl diumenge, 27 de desembre, se celebrà a les 12 h. a la Catedral, l’Eucaristia en honor a la Sagrada Família, presidida pel Sr. Bisbe, Mons. Enrique Benavent. Van concelebrar Mn. Francisco García, Mn. Josep Ma Membrado i Mn. Pasqual Centelles. Van participar de la celebració l’alcaldessa, Sra. Meritxell Roigé, acompanyada d’alguns regidors. Entre els fidels van assistir-hi alguns membres de la Visita Domiciliària de la Sagrada Família, del Patronat Escolar Obrer de la Sagrada Família, de la Delegació Diocesana de Família i Vida, de l’Arxiconfraria de la Mare de Déu de la Cinta i de la Cort d‘Honor. Mn. Víctor Cardona s’encarregà de tocar l’orgue i Joan Redó de la direcció dels cants.\nS’inicià l’Eucaristia amb el cant “Avui la pau ha baixat del cel”. Després de cantar “Glòria a Déu a dalt del cel”, es van proclamar les lectures. La 1ª del llibre del Gènesi (Gn 15. 1-6, 21, 1-3). El Salm responsorial 127:“Feliços els fidels del Senyor, que viuen seguint els seus camins”. La 2ª lectura de la carta de sant Pau als hebreus (He 11,8. 11-12. 17-19). Després del cant de l‘Al·leluia, Mn. Membrado proclamà l’Evangeli segons sant Lluc (Lc 2,22-40).\nTot seguit l’homilia del Sr. Bisbe: Il·lms. Srs. Del Capítol Catedralici, Sra. Alcaldessa, regidors, representants del Patronat, Arxiconfraria de la Mare de Déu de la Cinta, Cort d’Honor i altres realitats eclesials de la diòcesi. Aquest any no ens vam poder trobar per felicitar-nos el Nadal a causa de la pandèmia. Aprofitem avui per saludar-nos, germans tots en el Senyor. La litúrgia de l’església ens crida des de la fe a contemplar el misteri de la Família de Natzaret, on Jesús, el Fill de Déu, acompanyat de Maria i Josep, anava creixent en edat i en gràcia i disposat a complir la voluntat de Déu.\nLa família és una realitat tan estimada per Déu, qui va voler que el seu Fill nasqués en una família. Podem contemplar dos matrimonis: Abram i Sara i Maria i Josep. La Sagrada Escriptura ens diu que la fe en Déu els porta a unir-se els dos matrimonis. Una fe que els condueix a l’esperança, a fiar-se de Déu i a complir la seua voluntat. Una fe que els va obligar a sortir del seu país i a Abram que va fer-lo obeir quan havia de sacrificar el seu fill Isaac. Maria per la fe va respondre a l’àngel: “Sóc l’esclava del Senyor, que es compleixin en mi les teves paraules”. Sant Josep va ser el servidor del seu Fill. La fe crea un vincle d’amor que els fa més forts en el moment de la prova. Déu pot donar la gràcia de la fe per camins insospitats. Transmetre la fe no és una ideologia i en una societat com la nostra, el testimoni és l’únic que ajuda a transmetre una fe viva. Hem viscut i estem vivint un temps de pandèmia i de confinament que ens ha afectat també la vida espiritual, però no ens preocuparíem tant si a les famílies es visqués una fe viva. La fe viscuda autènticament ajuda a créixer en la vida i a viure-la amb alegria. Demanem al Senyor que les famílies cristianes no tinguin por, ni vergonya, de viure la fe dins de casa per transmetre-la als fills. La fe manté unides les famílies i davant els sofriments ens ajuda a acceptar la voluntat de Déu\nEl Papa Francesc ha convocat un any especial dedicat a Sant Josep pels 150 anys que el Papa Pius IX va declarar Sant Josep patró de l’Església Universal. Per aquest motiu ha publicat la Carta Apostòlica “Patris corde” (“Amb cor de Pare”), en la que configura la paternitat espiritual. Sant Josep és pare estimat; pare en la tendresa, Jesús va créixer en la voluntat de Déu. Pare en l’obediència, en l’exemple de Maria i Josep, Jesús va créixer en la senzillesa i la humilitat. Pare en l’acollida, Josep va acollir Jesús com a fill seu, sense demanar explicacions i va anar a Egipte per salvar la vida de Jesús i és el seu cor de pare que el porta a sacrificar la vida pel seu Fill. Josep tenia el cor de pare, perquè no es va apropiar mai del Fill, sinó que el va ajudar a seguir amb fidelitat la voluntat de Déu. Josep es va donar ell mateix confiadament a Déu, a Maria i a Jesús.\nQuanta felicitat i alegria es viuria en les famílies si imitessin la Sagrada Família! Que aquest any que el Papa dedica a Sant Josep, creixi l’amor en les famílies i preguem per totes aquelles que estan vivint moments difícils. Que la Família de Natzaret sigue la protecció per a tots. Que així sigue.\nLes pregàries van ser dedicades especialment a les famílies. Arribat el moment de la comunió vam cantar “Fidels atanseu-vos” i tot seguit, en el moment de donar gràcies, Mn. Víctor interpretà a l’orgue “En veure despuntar”. El nostre bisbe Enrique ens va adreçar unes paraules de comiat: Els desitjo que acaben de passar unes bones festes i per al cor dels cristians, que la Sagrada Família beneeixi les nostres famílies. Tot seguit ens donà la benedicció final.\nAbans d’acomiadar-nos vam adorar el Nen Jesús que el sostenia el Sr. Bisbe i cadascú des dels nostres seients, respectant les orientacions de la pandèmia, vam cantar: “Santa Nit” i “Fum, fum, fum. El 25 de desembre”.\nHem celebrat amb fe i esperança les festes de Nadal i hem contemplat la Sagrada Família de Natzaret. Que sigue el model a imitar per totes les famílies cristianes.\nPrimera Missa del bisbe Mons. Javier Vilanova Pellisa A LES MANS DE DÉU 03-01-2021


Recerca per la Ciutadania Global » Presentació\nRecerca per la ciutadania global és un programa engegat per la Universitat de Barcelona per donar suport a l’alumnat de batxillerat en la realització de treballs de recerca des de la perspectiva de la pau, els drets humans i la ciutadania global.\nLa cultura de pau i la cultura de violència emergeixen durant el procés de recerca, incideixen en la seva orientació i en condicionen els resultats. Així, aquest programa explora les sinergies entre competència científica i competència ciutadana, tot posant en relleu el paper fonamental de la ciència per als drets humans i el desenvolupament sostenible a escala global.\nL’objectiu fonamental de la iniciativa és facilitar la integració curricular de l’educació per a la pau, els drets humans i la ciutadania global al batxillerat, però també als estudis universitaris, a través del treball en xarxa dels diferents agents educatius.\nLa xarxa de suport a la recerca del programa integra, d’una banda, entitats, serveis i administracions dels municipis i, d’altra banda, estudiants i professorat de la Universitat de Barcelona per tal de facilitar l’accés de l’alumnat de batxillerat a la multitud de recursos locals que permeten l’estudi de fenòmens globals.\nEl programa Recerca per la ciutadania global inclou:\nPropostes de recerca en l’àmbit de la pau, els drets humans i la ciutadania global.\nTallers de recerca als centres educatius per comprendre els procediments i criteris de rigor científic i considerar l’impacte de la recerca en els drets humans a escala global.\nAssessorament en la realització de projectes, activitats i treballs de recerca per la ciutadania global: enfocament, qüestions de recerca, tècniques de recerca, fonts d’informació…\nAtenció a consultes d’alumnat i professorat que es poden resoldre per telèfon (93 403 96 12) o correu-e.\nFormació del professorat en l’àmbit de la recerca.\nNavega pel web per saber més del programa o contacta amb nosaltres per participar-hi.


Hotels Polònia › Comentaris dels clients Polònia › Troba hotels a Polònia\nTroba hotels a Polònia\nReserva el teu allotjament perfecte a un preu fantàstic › Comentaris dels clients Polònia\nEts aquí: Inici Món Hotels Polònia\nEl Pałac Jugowice, situat a la serralada de Góry Sowie, ofereix habitacions elegants amb aire condicionat, Wi-Fi gratuïta i TV LCD. A més, disposa d'un restaurant i de servei de recepció les 24 hores del dia.\nL'Hotel Cristal Park està situat a Dąbrowa Tarnowska, a 600 metres de l'estació de servei de transport local. Disposa d'habitacions amb aire condicionat, TV de pantalla plana i connexió gratuïta a internet. L'establiment ofereix aparcament...\nHotels a Polònia - Ofertes increïbles en 29452 hotels a Polònia\nDes de 60 - 140 PLN\nLes habitacions són barates Trzciel\nKruhel Pełkiński 72, 37-500 Jarosław\nDes de 120 - 140 PLN\nEls millors hotels a Jarosław\nDes de 150 - 200 PLN\nAllotjament barat Solec\nHotels Polònia. Comentaris dels clients Polònia\nReserva un hotel a Polònia per internet. Hotels econòmics i de luxe. Bons preus. Sense càrrecs de reserva. Llegeix comentaris d'hotels de clients reals. Polònia Hotels - ihr24.com ofereix 29.452 hotels a Polònia inclosos i molts més. PREUS MÉS BAIXOS GARANTITS! Reserva ara i paga després! Cancel·lació GRATUÏTA a la majoria d'habitacions. Hotels Polònia


Hotel Athénée Canes França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n6, Rue Lecerf, Canes Centre, Canes, França, 06400 - Veure al mapa\n"Staff was truly excellent. Top notch. Super clean hotel. Ama..."\nHabitació Privilege 2 llits (Privilege Twin Room)\nHabitació Individual Privilege (Privilege Single Room)\nExcel·lent 8,4 (225 comentaris)\nNotable 8,0 (399 comentaris)\nBarri Canes Centre Croisette Canes Centre Prado Republique Canes Centre Canes Centre Canes Centre\nConvenientment situat a Canes, Hotel Athenee és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Galerie Alexandre Leadouze, Fullspot, Galerie de Cannes.\nHotel Athenee ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, lloguer de cotxes.\nL'ambient de Hotel Athenee es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Hotel Athenee no troba competidors en cap categoria.\nChild crib is available for an additional charge.\nCal que informeu el Hotel Athénée de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (225) Parelles (117) Viatgers en solitari (49) Famílies amb infants petits (9) Famílies amb infants grans (18) Grups (33)


Canastreta de cançons – Cavall Fort\nAutor: JAUME IBARS\nCD Temps Record TR-1599-GE16\nJaume Ibars ja és tot un veterà de fer cançons per a tota la família. El seu darrer disc és Canastreta de cançons. El principal valor del disc són les bones melodies de les cançons, que s’endinsen al cap i fan bellugar el cos. Un bon exemple d’això és Mica a mica et vas fent gran, la composició que obre el disc. Com en els altres discos, les cançons de Jaume Ibars entren pels peus i es queden al cap gràcies a unes lletres fetes amb bon humor, fins i tot si parlen de la por. Un disc divertit i variat per a ballar i passar-s’ho bé.


Podem vol fer unes úniques primàries per escollir la llista dels 'comuns' - Diari de Sabadell\nPodem vol fer unes úniques primàries per escollir la llista dels 'comuns'\nReunió de Podem Sabadell per reactivar el cercle de Ca n'Oriac / CEDIDA\nPer primer cop, Podem es presentarà com a partit a les eleccions municipals de Sabadell. Ho farà en confluència amb ICV, EUiA i altres entitats o organitzacions adherides a la secció sabadellenca de Catalunya en Comú. Avui mateix la secretària general de Podem Sabadell, Marta Morell, ha anunciat que la direcció catalana del partit ha acceptat participar en aquesta confluència.\nTanmateix, en un comunicat Morell reclama als 'comuns' escollir tots els candidats "en un únic procés de primàries a l'espai de confluència". De no ser així Podem Sabadell iniciaria un procés de primàries propi per designar els seus candidats i candidates a la llista dels 'comuns'.\nActivat el cercle de Ca n'Oriac\nAquest dimecres es va reactivar el cercle de Ca n'Oriac, de manera que ara mateix són tres els que la formació té actius a la ciutat: són el Decano, del Centre, i el de la Concòrdia, d'on ve Morell.\nAssemblea el dia 4 d'octubre\nEl proper 4 d'octubre el nou projecte dels 'comuns' celebrarà la seva segona assemblea, al Casal Pere Quart. Allà hauran de decidir, entre altres coses, el nom del projecte a les municipals. Podem Sabadell no n'acceptarà un altre que no sigui 'En Comú Podem'.\nTemes:Catalunya en Comú, Eleccions Municipals 2019, Marta Morell, Podem Sabadell


Després vaig veure una multitud tan gran que ningú no l'hauria poguda comptar. Eren gent de tota nacionalitat, de totes les races, i de tots els pobles i llengües. S'estaven drets davant el tron i davant l'Anyell, vestits de blanc i amb palmes a les mans, i cridaven amb totes les forces. «Hosanna al nostre Déu, que seu al tron, i a l'Anyell». I tots els àngels s'estaven drets al voltant del tron, dels ancians i dels quatre vivents, i es prosternaren davant el tron amb el front fins a terra, adorant Déu, i deien: «Amén. Lloança, glòria, saviesa, acció de gràcies, honor, poder i força al nostre Déu pels segles dels segles. Amén». Llavors un dels ancians em va preguntar: «Aquests que van vestits de blanc, ¿qui són i d'on venen?». Jo li vaig respondre: «Senyor meu, vós ho sabeu». Ell em digué: «Aquests són els qui venen de la gran tribulació. Han rentat els seus vestits amb la sang de l'Anyell, i els han quedat blancs».\nR. Aquests són els qui venen


La Generalitat posa en marxa nous serveis d'autobusos per a connectar Xàtiva amb València - Portal de Xàtiva\nInicio Municipios Xàtiva La Generalitat posa en marxa nous serveis d’autobusos per a connectar Xàtiva...\nLa Generalitat posa en marxa nous serveis d’autobusos per a connectar Xàtiva amb València\nL’objectiu de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat és oferir transport públic sostenible en corredors amb una alta densitat de viatgers\nLa nova línia de la Ribera connectarà València des de Carcaixent, amb parades a Alzira i Algemesí, i la de Xàtiva tindrà nou expedicions al dia\nSegons ha explicat la directora general, “amb aquests nous serveis, la Generalitat vol oferir a la ciutadania un transport públic sostenible en corredors amb una alta densitat de viatgers, i millorar la connectivitat en ampliar l’oferta de transport existent en aquestes àrees“.\nQuant a la comarca de la Ribera, Roser Obrer ha apuntat que el nou servei reforçara la connectivitat amb València des de Carcaixent i amb parades a Alzira i Algemesí. La duració del trajecte serà aproximadament de 105 minuts i tindrà deu expedicions diàries.\nAixí mateix, “la línia que connectarà Xàtiva amb València – ha indicat – tindrà nou expedicions al dia i la duració del trajecte serà de 70 minuts“. Així, a Xàtiva comptarà amb parada en l’Estació d’Autobusos, i a València en l’avinguda Ausiàs March, Gran Via Ramón y Cajal i Estació d’Autobusos.\nAquesta iniciativa s’inscriu en l’aposta del Govern valencià per la mobilitat sostenible que com ha manifestat el conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, Arcadi España, “és ferma i inequívoca i fomentar maneres de desplaçament respectuosos amb el medi ambient i l’entorn natural i paisatgístic és un compromís del Consell amb tots els valencians i valencianes“.\nAmb la posada en servei d’aquestes noves línies d’autobús, segons el conseller, “la Generalitat potencia el seu compromís amb la mobilitat sostenible i facilita el desplaçament diari dels veïns i veïnes d’aquestes àrees que han d’acudir fins a la ciutat de València per motius laborals o d’estudi amb l’increment que això suposa de la seua qualitat de vida“.


Moviment de Mestres de les Terres de l'Ebre per a la Renovació Pedagògica: Editorial 1* Bolletí Llaüt de l’Escola d’Estiu de les Terres de l’Ebre\nEditorial 1* Bolletí Llaüt de l’Escola d’Estiu de les Terres de l’Ebre\nL’Escola d’Estiu de les Terres de l’Ebre inicia la 27a edició amb el mateix format que es va dissenyar fa dos anys. La idea de fer una escola estesa per tot el territori ha agafat amb força. S’ha consolidat la descentralització, enguany s’impartiran cinc cursos a la comarca del Montsià, tres al Baix Ebre i un a la Ribera d’Ebre. Repetim a les mateixes localitats i als mateixos llocs on desenvolupem les activitats. La complicitat que tenim l’organització amb les persones i entitats que ens recolzen, facilita el normal desenvolupament d’aquesta Escola d’Estiu complexa i singular.\nÉs un fet reconegut que la nostra Escola d’Estiu ha volgut difondre i promoure l’esperit ebrenc de les nostres terres. Tots els programes de les escoles d’estiu de les Terres de l’Ebre, reflecteixen aquesta idea que tants fruits dóna en les iniciatives que després portem a la pràctica diària a les escoles i als instituts.\nEl total dels cursos de l’EE TE, té una càrrega lectiva de 200 hores, cursos amb dret a certificat inclòs al PFZ del Departament d’Educació.\nLes activitats proposades faciliten la innovació didàctica de les àrees i matèries curriculars, impulsen l’ús didàctic de les TIC a l’aula i contribueixen a la millora personal del professorat en general. La informació puntual del dia a dia a l'Escola d'Estiu es publicarà a la nostra web, apartat Escola d’Estiu, bolletí “Llaüt”, totes les persones el trobaran a Internet. Tothom qui vulga, com sempre, hi podrà col·laborar enviant de manera telemàtica els escrits.\nUs donem la més cordial benvinguda a tothom, participant a la nostra Escola d’Estiu des del seu lloc, sigui com alumne/a, com professor/a o com organitzador/a, allà on s’imparteixen els diversos cursos i activitats. Que tingueu una bona estada.\nPublicat per Moviment de mestres de les TE per a la Renovació Pedagògica a 10:30 a. m.\neduclip07 ha dit...\nEl curs La web 2.0 ha estat força atractiu i crec de futura utilitat.M'ha sorprès el variat espectre de possibilitats educatives que aquesta eina ens ofereix, tot i que, per algun com jo és força novetos i comporta un cert esforç per actualitzar el coneixements que sobre les tecnologies d'educació tenim. Tot és qüestió de temps i de proposar-se-ho.\nBones vacances a tots/es, ja ens les tenim guanyades !\n7/06/2007 10:56 a. m.


Brownie tasques pendents xocolates | Forn de Encar\nBrownie tasques pendents xocolates\n8 Jan 2013 - Imprimeix aquesta recepta\n200 gr. Xocolata fosc 70 % de cacau\n200 gr. xocolata blanca per rebosteria\n300 gr. de sucre morè\nCom han anat les Festes Nadalenques?, Què tal les vacances, els que les heu tingut? Espero que molt bé en tot cas, i que hagueu tornat amb ganes de reprendre la rutina, més que res perquè no queda altra… ous.\nPer a mi han estat unes vacances estupendes, vaig fer moltes coses, vaig descansar, vaig gaudir molt de la meva família, del meu poble i la seva naturalesa, amb molt bon temps la major part dels dies. No em puc queixar, la veritat. I també vaig gaudir dels amics, companys de l'escola i del bàsquet, amb els que vaig passar una tarda estupenda, de charleta i berenada. Gràcies nois per aquesta agradable visita! Què es repeteixi aviat.. :). I una de les coses que vaig preparar va ser aquest brownie de xocolata blanca i negre. Era la primera vegada que ho feia i, veritablement, va ser un grat descobriment. Segur que ho tornaré a fer en breu. Aquí podeu veure la recepta d'un altre brownie publicat fa uns mesos.\nUs explico ia com ho vaig fer. Esperem que gaudeixi de la!\nPreparar un motlle per brownie 23 cm. de costat, el engreixaren i el folrem amb paper d'enfornar.\nEscalfem al bany maria la xocolata blanca juntament amb la meitat de la mantega, 125 gr., trossejada. Diluïm i barregem bé. Afegim 150 gr. de sucre i 2 ous batuts, i barregem amb el batedor manual fins a fer una crema.\nRepetim el pas anterior, ara amb la xocolata negra i la mantega restant. Afegim les mateixes quantitats de sucre i ou, i fem la crema.\nAfegim 50 gr. de farina a la barreja de xocolata negra i, la resta de farina, a la de xocolata blanca. Remenem molt bé les dues cremes fins que s'integri completament.\nAmb l'ajuda d'una cullera, posem piles de cada crema alternats en el motlle preparat. La massa de xocolata blanca quedarà més líquida i s'expandirà més, us ho bestreta. Un cop farcit, amb l'ajuda d'una broqueta, creem remolins barrejant les masses.\nFiquem al forn, preescalfat a 180 º C, uns 40-50 minuts, o fins que comprovem punxant que el centre està fet i les zones de xocolata blanca es vegin daurades.\nAbans de tallar, deixem refredar completament en el motlle.\nEspero que us hagi agradat i us animeu a fer-ho! Ens veiem en breu… ¡Ànim amb la tornada a la “realitat”!\nMagdalenes amb copete .. de llimona Panets de iogurt


Cop policial per blanqueig de capital a una de les associacions cannàbiques amb més de socis de Barcelona | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nCop policial per blanqueig de capital a una de les associacions cannàbiques amb més de socis de Barcelona\nAgents de la Policia de la Generalitat – Mossos d’Esquadra de l’Àrea Central de Delictes Econòmics van detenir, el 10 de juliol, quatre persones com a presumptes autores d’un delicte de blanqueig de capital. Els detinguts són els responsables d’una de les associacions cannàbiques amb un volum d’afiliats que,supera els 10.000 persones, fet que els reporta uns ingressos anuals de més d’1.500.000 euros..\nLa investigació policial es va iniciar l’any 2012 després de detectar-se que aquesta associació cannàbica, situada a Ciutat Vella i creada sense ànim de lucre, tenia un nivell de facturació molt elevat el qual no es corresponia amb la seva activitat.\nLes indagacions dutes a terme van deixar palès que els responsables de l’associació controlaven directa o indirectament un entramat empresarial de vuit\nempreses que facturaven habitualment a l’associació. De fet, canalitzaven els diners ingressats de dos formes diferents: una part dels diners eren ingressats directament a comptes corrents dels responsables a través d’ingressos en efectiu, mentre que l’altre part era desviada cap a aquestes empreses sota l’aparença d’operacions comercials.\nUn altre fet que es va poder comprovar va ser que molts dels socis que acudien a l’associació no realitzaven el consum de la marihuana a l’interior, si no que se l’emportaven fora, generalment amagada a la roba interior, amb el conseqüent risc de difusió a terceres persones.\nEs dóna el cas que l’associació cannàbica investigada és una de les més grans de la capital catalana i compta amb més de 10.000 persones afiliades, fet que els reporta uns ingressos anuals de més d’1.500.000 euros.\nEn l’operatiu policial, coordinat pel Jutjat d’Instrucció núm. 5 de Barcelona, s’ha intervingut una gran quantitat de documentació, equips informàtics, 50.000 euros en efectiu, 0’5 kg d’haixix i 11 kg de marihuana. A banda s’han detingut quatre persones, totes de nacionalitat espanyola i amb edats compreses entre els 35 i els 46 anys i s’han fet sis entrades i escorcolls a les localitats de Barcelona, Ripollet i Castelldefels.\nLa investigació no es dóna per tancada ja que encara falta per analitzar la documentació trobada en els escorcolls que correspon a la relació amb la facturació comercial entre l’associació i terceres societats.


Un falcó amable a Moscou\nJohn Huntsman, exgovernador de Utah i excandidat a la presideixen Jon Huntsman, exgovernador de Utah i excandidat a la presidència, nou ambaixador dels EUA a Rússia\nEl nou ambaixador a Moscou, Jon Huntsman, i Vladímir Putin (Pavel Golovkin / AFP)\nGonzalo Aragonés, Moscou. Corresponsal\nUn mes després que Rússia canviés el seu ambaixador a Washington, el polèmic Serguei Kisliak, pel diplomàtic de línia dura Anatoli Antónov, els Estats Units han fet el mateix amb el seu representant a Moscou. El republicà Jon Huntsman, un diplomàtic amb experiència política que entre el 2005 i el 2009 va ser governador de Utah, ha arribat aquest octubre a Moscou. Però una cara nova no garanteix que hagi de millorar res, encara que el Kremlin hagi anunciat que plantejarà al nou enviat de Donald Trump la catastròfica situació que arrosseguen les relacions entre els dos països. Abans de viatjar a la seva nova destinació va deixar clara davant el Senat la seva convicció que Rússia és perillosa, així que algun mitjà moscovita ja el veu com un superfalcó.\nHuntsman substitueix a l’ambaixada dels Estats Units John Tefft. El nou representant de Washington porta a Moscou la posició oficial que avui es defensa a la capital americana. Al Senat, on va comparèixer l’última setmana de setembre per rebre el vistiplau, va assenyalar que Moscou va interferir en les eleccions del 2016 i que continua amenaçant la seguretat i l’estabilitat d’Europa, violant la sobirania dels països veïns. “No em faig il·lusions que la feina sigui fàcil. La nostra relació amb Rússia és un dels desafiaments més greus a què ens enfrontem en política exterior”, va dir a la Cambra.\nTot i això, es va mostrar orgullós de la seva tasca i va subratllar la importància del paper de Moscou per resoldre un seguit de problemes internacionals, i per fer-ho caldria “asseure’s a negociar” i “trobar una base comuna”, la qual cosa permetria “arribar a un altre nivell de relació”.\nEl senador rus Aleksei Puixkov, expresident de la Comissió d’ Exteriors de la Duma, creu que Jon Huntsman no forma part dels “coloms, que d’altra banda als EUA no hi ha”, i “tampoc no és a les primeres files dels falcons”. Segons aquest polític, pròxim al Kremlin, l’èxit del nou ambaixador dependrà de les relacions entre els dos països. “La histèria és un mal escenari per a la diplomàcia”, va assenyalar. Però el diari Pravda el veu com un superfalcó. I The Moscow Timessuposa per la seva intervenció que “intentarà complir amb la seva fama de partidari de la línia dura”.\nNascut fa 57 anys en una família adinerada, mormons de religió, en la seva joventut va fer aturades en els seus estudis per a altres passions. En comptes d’acabar secundària, va decidir tocar el teclat en una banda de rock anomenada Wizard. Ja a la universitat, va fer una pausa de dos anys per ser missioner a Taiwan, seguint els passos del seu quadravi, Parley Pratt, un dels primers líders de l’ Església de Jesucrist dels Sants dels Últims Dies al segle XIX. Darrerament, Huntsman ha preferit no ser explícit sobre el seu compromís amb els mormons.\nHuntsman ha desenvolupat una fructífera carrera en l’administració dels EUA, on ha treballat amb cinc presidents. Va començar el 1983, com a assistent a la Casa Blanca, amb Ronald Reagan. El 1992, després de ser viceassistent del secretari de Comerç, George H.W. Bush, el va nomenar ambaixador a Singapur, convertint-se amb 32 anys en l’ambaixador dels EUA més jove en un segle. El 2004 va deixar els seus càrrecs en l’administració de Bush fill per presentar-se a les eleccions de Utah, que va guanyar.\nEl 2012 es va presentar com un dels candidats republicans per a les presidencials. Però va perdre les primàries contra Mitt Romney, també descendent de Parley Pratt (rebesnet) i, per tant, parent llunyà de Huntsman. Romney va ser al final derrotat pel demòcrata Barack Obama.\nLa família de Huntsman és propietària de la química Huntsman International LLC, fundada pel seu pare. Després de la fi de l’URSS, va ser una de les primeres empreses americanes que es va establir a Rússia. Després va reduir la seva presència, però va deixar sis filials que encara funcionen. Entre el 2003 i el 2004 Jon Huntsman va ocupar diversos càrrecs en la direcció de la companyia, però actualment no té cap responsabilitat.\nEn el passat ha estat crític amb Rússia. Durant la campanya del 2012 es va posicionar contra el reset de les relacions entre els dos països que va intentar Obama, argumentant que l’aleshores president considerava Rússia “més soci i més democràtica del que realment és”.\nGonzalo Aragonés Corresponsal en Moscou. Corresponsal


Ratel - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl ratel (Mellivora capensis) és un mamífer de la família dels mustèlids. Viu a gran part d'Àfrica i a l'oest i el sud d'Àsia, incloent-hi el Balutxistan (est de l'Iran), el sud de l'Iraq, el Pakistan i el Rajasthan (oest de l'Índia).\nPliocè mitjà - recent\nEspècie Mellivora capensis\nTé el cos allargat i robust. Sol mesurar uns 85 cm de longitud i 30 cm d'alçada. Un mascle adult arriba a pesar 14 kg; les femelles, per la seva banda, no arriben a 9 kg. Té el cap llarg, les potes curtes i fortes, amb dits dotats d'ungles sòlides molt aptes per excavar, i una cua curta. El seu pelatge és gris al cap, el coll, el dors i la cua. Les parts inferiors són gairebé negres i entre ambdues zones existeix una línia molt clara, gairebé blanca.\nTé una àmplia distribució a Àfrica, on viu a la majoria de l'Àfrica subsahariana, des del sud del Marroc i Algèria fins a Sud-àfrica. En Àsia es troba a la península Aràbiga, Jordània, Israel, el sud del Líban, l'Iraq, l'Iran occidental, l'Azerbaidjan, el Turkmenistan, el Pakistan, l'Índia i el Nepal.\nLa seva dieta va des de grans preses a ocasionalment carronya, tot i que el seu plat preferit el troba destrossant ruscos. El seu costum de saquejar ruscos per alimentar-se de mel l'ha portat a enfrontar-se amb els apicultors, que a vegades el disparen, li paren trampes o l'enverinen. Tot i el seu gust per la mel, és principalment carnívor i devora qualsevol animal, incloent-hi rosegadors, aus, insectes, llangardaixos, tortugues, granotes i serps. Menja també aliments vegetals, com ara baies, arrels i bulbs.\nPer caçar rosegadors com els jerbus i esquirols terrestres, n'excava els caus. És capaç d'alimentar-se de tortugues sense dificultat gràcies a les seves poderoses mandíbules. Pot matar serps verinoses, com les cobres, o les més grans. Per exemple, s'observà com un ratel matava i es menjava una pitó de tres metres de longitud. Els ratels devoren totes les parts de les seves preses, incloent-hi la pell, el pèl, les plomes, la carn i els ossos, sostenint el menjar amb les potes anteriors. Quan busquen aliments vegetals, aixequen pedres o trenquen l'escorça dels arbres.\nRatel al Jardí Zoològic de Praga\nEls ratels són famosos per la seva duresa, però no són indestructibles, car els lleons i els lleopards els cacen habitualment.\nEls ratels són considerats el «paradigma de la ferocitat», ja que tenen una actitud hostil, són tenaços i resistents, i mai no deixen escapar una presa.\nEl 2002, el ratel fou inclòs al Llibre Guinness dels rècords com a «animal més valent del món».\nEs coneixen 12 subespècies de ratel:\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ratel\n↑ 1,0 1,1 Begg, K.; Begg, C.; Abràmov, A. Mellivora capensis. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 21 març 2009.\n↑ 2,0 2,1 2,2 Rosevear, Donovan Reginald (1974). The Carnivores of West Africa. Londres: Trustees of the British Museum (Natural History). ISBN 0565007238 (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ratel&oldid=22851811»\nDarrera modificació: 10 març 2020 a les 10:13


"No m'agrada" no significa "No val"\nHi ha dues maneres diferents de parlar de les persones i les coses. Una és expressar assertivament -d'una manera honesta, directa i respectuosa- els propis gustos, opinions i sentiments sobre el tema. L'altra és qualificar-les o jutjar-les categòricament. Això segon és el que fem quan dictaminem que no val res una pel·lícula que no ens ha agradat o quan titllem de mala persona algú amb qui no ens avenim. Solem associar "No m'agrada" a "No val", "No és bo" i "M'agrada" a "Val", "És bo". Però el que a nosaltres no ens agrada pot tenir un gran valor, encara que no el sapiguem veure o reconèixer, i pot agradar -i molt- a altres persones. Per això és recomanable que, a l'hora d'expressar-nos, siguem assertius en lloc de taxatius. Una escriptora molt citada d'origen francès va dir que no veiem les coses tal com són, sinó tal com som. Sovint projectem els propis sentiments en la realitat i els altres, i expressem el que és un parer personal i subjectiu com si fos una veritat irrefutable i universal.\nHem d'ensenyar als nostres fills que "No m'agrada" no significa "No val" i mostrar-los maneres assertives de dir les coses, que deixin clar que es tracta d'un punt de vista personal i que esdevinguin respectuoses amb altres parers. La fórmula és tan senzilla com encapçalar les nostres percepcions amb expressions com ara: "Jo penso", "A mi em sembla", "Això m'encanta", "Això no m'agrada gens" o qualsevol altra de similar, que denoti que estem parlant des del propi jo i que deixem espai a visions diferents i divergents de la nostra.\nCanvia molt dir "Això és lleig" que dir "Jo ho trobo lleig". Un petit matís pot marcar una gran diferència. La que hi ha entre pontificar i opinar, entre creure's posseïdor de la veritat i expressar la pròpia veu deixant espai a les altres.


‘Celebrem los 90 anys de la República Catalana a Tortosa, no de l’espanyola’, per Núria Menasanch i Martí – Marfanta\nFrancesc Macià proclama la República Catalana, el 14 d'abril del 1931. // AUTOR DESCONEGUT / AHS.\nL’error de lligar la celebració de la República CATALANA a Tortosa amb la figura del ministre espanyol tarragoní Marcel·lí Domingo, s’hauria de revisar i no deixar passar històricament.\nVan ser el grup de Vida Tortosina i Palestra a Tortosa, els que prenent la senyera, van anar aquell 14 d’abril de 1931, a proclamar la República Catalana des del balcó de l’ajuntament tortosí. Allí als marcel·lineros ni se’ls va vore ni se’ls esperava. Esta és la veritat que miraré de provar en el següent article.\nL’any 1927, una colla de joves, Josep M. Brull i Solares, Ricard Salvadó, Ramón Miravalls, Joan i Antoni Villó, Pere Lapeira, Ernest Tudó, Cid i Mulet, els germans Jardí Porres, Josep Bòria, entre altres, creen el Partit Catalanista republicà. La publicació de Vida Tortosina. Aquest setmanari va néixer el 1927 al voltant dels catalanistes tortosins. Des del 13/10/1930, passà a ser Setmanari portaveu d’Acció Catalana, fins el 1931. A partir de 1937, possiblement després de juny, se dirà: Setmanari portaveu d’ A.C.R. del Baix Ebre. Lligat al grup, els servirà d’altaveu públic per difondre el seu esperit catalanista tortosinista d’esquerres. El moment en què la dictadura de Primo de Rivera s’acabava permetia que sectors emmordassats, com els catalanistes, pugessin publicar de nou. Més tard este moviment es transformarà en partit polític: Acció Catalana. Com conta Cid i Mulet:\n“Acabàvem, així, amb el proverbi empipador de “Ni catalans ni valencians: tortosins!” Érem, i ens en vanàvem, catalans de Tortosa, però catalanistes. Sense deixar de ser fanàtics de la nostra comarca, sentíem el catalanisme fins al moll de l’os. I per a demostrar-ho, escollírem el pitjor moment, el de la prova… I per si no en teníem prou amb l’organització del Partit Catalanista Republicà […] organitzàvem la delegació local del Palestra, el Foment de la Sardana i catalanitzàvem l’Ateneu de Tortosa, centre, fins llavors, de les posicions tortosinistes més intransigents. A poc a poc vam veure com s’incorporaven a la nostra tasca valuosos elements del camp regionalista, entre ells Francesc Mestre i Noè i el filòsof canonge Manyà, els quals col·laboraren activament en Vida Tortosina, en una lloable tasca de catalanització.”\nPoc abans d’acabar la Dictadura de Primo de Rivera es formarà el grup Palestra, que aspirà a ser un moviment català suprapartidista de joventut. Del qual Cid i Mulet en serà president. Aquesta entitat aspirava a ser un moviment català que englobés jovent de diversos partits catalanistes, i que promogués, en tot moment, el pensament catalanista. De fet, va ser l’única que representava el republicanisme catalanista de les Terres de l’Ebre.\nEl 14 d’abril de 1931 es proclama la República Catalana.\nPer mitja del setmanari Vida tortosina i de Palestra es reivindica la república catalana enfront de la república espanyola:\n“Palestra, igual que l’any passat, commemorarà la proclamació de la República Catalana i espera de la vostra catalanitat que també ho fareu. Cal procurar que tots els catalans tinguin una idea clara de que a Catalunya sols s’ha proclamat una República: la Catalana. Perquè tan sols se’n pot commemorar una: la nostra”.\nJa que els homes que el 14 d’abril de 1931 van a l’ajuntament tortosí, enarborant la bandera de les quatre barres, a fer-se càrrec de la cosa pública, són els de la colla de Vida Tortosina, capitanejats per Josep M. Brull i Solares.\nPerò és un goig que no durà gaire. Els marcel·lineros han guanyat les eleccions municipals a Tortosa i els correspon el governament de la ciutat. El nucli catalanista, tant de dretes com d’esquerres, derrotat en la contesa, ha de fer lloc, en el moment de la proclamació de la República catalana, als qui no senten neguits nacionals i s’expressen de la següent manera:\nPalestra sintetitza avui dins de Catalunya el nacionalisme morbós de Prat de la Riba. És si més no, el separatisme jesuític que no atrevint-se a lluitar a cara descoberta, perquè no ignora, que tots els republicans catalans s’alçarien contra aquesta mena de feixisme, gaudeix d’unes llibertats que, com a organisme no ha fet res per a conquerir-les, per lluitar dins d’elles contra la República que les ha conquerides. I aquest són els catalanistes! Aquests són els colonitzadors de les comarques i dels municipis!…”\nTot i els atacs dels marcel·lineros i el control que tenen de l’alcaldia tortosina, els catalanistes de Tortosa estan contents, ja que el catalanisme polític, des de Barcelona, domina definitivament Catalunya d’un extrem a l’altre del país, amb Esquerra Republicana de Catalunya i Francesc Macià (l’avi), al capdavant.\nPerò, los marcel·lineros, com els hi diuen a Tortosa, comencen a fer campanya, des de l’ajuntament, d’un tortosinisme anticatalà rabiós, atacant a tots els catalanistes de Tortosa, criticant el centralisme de Barcelona i advocant aferrissadament per una Tortosa deslliurada de Catalunya. Com diu Pujadas:\n“El trencament de Domingo (Marcel·lí Domingo) amb ERC influí decisivament, crec, en aquesta postura del tortosinisme d’esquerres i les crítiques al govern de la Generalitat des de El Pueblo foren constants. Aquest Tortosinisme republicanista es transforma de la mà de Campos Terré (marcel·linero) en una desaprovació sistemàtica del catalanisme com a eina de reconstrucció nacional. L’articulista, escrit rere escrit, vol refermar el seu Tortosinisme contra la catalanitat de Barcelona. Els fragments que segueixen semblen constatar-ho: “Hi ha que catalanitzar Tortosa! Oireu dir molt sovint, però fixeu-vos bé qui ho diu. No ha esbrinat quina és l’ànima de Tortosa, quina és la fesomia racial de Tortosa. Perquè d’haver-ho esbrinat seria faltar a la realitat, seria demanar-li taronges al noguer dir: hi ha que catalanitzar Tortosa. Tortosa no deu catalanitzar-se, no pot catalanitzar-se. Tortosa no ha de permetre que intentin catalanitzar-la, i menys que ho intentin aquells que sols poden acreditar el títol de catalanistes. Perquè Tortosa no és catalanista. El Pueblo, núm. 3.546. Tortosa (31-03-1933): 1.“\nPoc després escriví sobre el catalanisme com aquella migrada idealitat vuitcentista que no ens interessa conrear. Les editorials del 5 al 20 d’abril foren totes signades per Campos i Terré i són una apologia del Tortosinisme. Puc destacar-ne la del 14 d’abril, on s’ataca la commemoració de la República catalana per part d’AC i Palestra, enlloc de celebrar la proclamació espanyola.\nJa al maig de 1931, el marcel·linero Murall i Ravanals acaba el seu al·legat anticatalà dient:\n“Ha arribat l’hora de dir-ho ben clar i ben fort, som tortosins i només tortosins!! […] la bandera de la gloriosa ciutat de Tortosa, […] la bandera que no ha sigut mai catalana d’una Catalunya fora d’Espanya, […].ridiculitzats constantment estos sentiments de tortosinisme (tots recordem la burlona pregunta dels barcelonins ¡d’on són? ¡de Tortosa? ¡de quina província? ¡de Tortosa també? […] Natros, los tortosins no admetem de cap manera que a la força se mos obligue a pertenèixer a una o altra regió […]. No som una comarca conquistada ni invadida per ningú. […] a un setmanari catalanista d’esta ciutat que s’havia d’anar a la catalanització de la comarca tortosina: És que es creuen los catalans que la comarca tortosina és una petita colònia de Catalunya que hi ha que catalanitzar per a que millor servixque les necessitats de la “metròpoli”?, o és que mos tenen per un terreny conquerit per les armes, […] Això em demostra que ells mateixos mos consideren fora de Catalunya […] pos no crec que a Castella se li pugue ocórrer castellanitzar Valladolid. […] No tenen en compte los barcelonins que al demanar les seues llibertats en la forma que ho fan […] posen en perill a la naixent República, […] este imperialisme absorbent que han tingut sempre els barcelonins mos indigna, […] tindre preparada la nostra petició fora de l’Estatut que pugue fer Catalunya, en la que no tenim res que vore, ja que encara no estem catalanitzats ni hem volgut perdre la nostra personalitat de tortosins, a la que mos aferrem ara més que mai; […] Ja que Barcelona no ha tingut escrúpol de posar en perill les llibertats de Catalunya comportant-se com se comporta, ja que no els guia altre fi que lo seu, […] no hem de tenir escrúpol de res, […] ¡¡som tortosins i només tortosins!!!”.\nNombrosos articles responen a l’atac dels marcel·lineros defensant la catalanitat de Tortosa que diuen és ja indiscutible com ho és lo tradicional esperit i tenacitat dels tortosins en conservar los prestigis de la seua personalitat històrica. Tortosa és catalana, repliquen, se sent catalana, vol ésser catalana i deu ésser catalana. Asseguren els catalanistes tortosins que este sentiment de catalanitat obliga als tortosins a treballar més que mai per la reivindicació de la personalitat de Catalunya. Per a aconseguir això, com jo estic fent ara, retornen a la història de Tortosa:\n“Si Tortosa és o no catalana, recordeu que a l’enfonsar-se l’absolutisme del sigle XVIII i primera mitat del XIX, Tortosa va ésser la que més va matinar en defensa de la personalitat de Catalunya i la que en la memorable data del 18 de maig de 1869, va reunir en son clos als representants de Catalunya, Aragó, València i Balears per a reivindicar l’esperit de la gloriosa Confederació Catalano-Aragonesa baix lo nom d’aquell Pacte federal que tants de prosèlits va tindre en tota Espanya.“\nEl grup de catalanistes tortosins, defensaran sempre la història i l’extensa regió de Tortosa catalana i es feliciten de la reivindicació de Catalunya i de la gloriosa restauració del Govern de la Generalitat, amb la capital de Catalunya, Barcelona, tasca que es porta a terme durant la Segona República. Retrauen i recorden el seny i la fermesa del gran patrici tortosí Fra Francesc d’Oliver i de Boteller, president de la Generalitat durant lo trienni de 1596-1599 i abat de Poblet en aquell dia que per ordre seua se van tancar les portes del monestir a Felip II perquè s’anunciava com rei d’Espanya oblidant que dins de Catalunya sols era comte de Barcelona.\nReivindicant el tortosinisme des de la història de Tortosa dins de Catalunya. “El llibre dels col·loquis de la insigne ciutat de Tortosa”, “El Llibre de les Costums escrites de la Ciutat de Tortosa”, la guerra dels Segadors i la reivindicació de l’escut tortosí sense els privilegis atorgats per Felip IV amb el reconeixement dels màrtirs de 1640, el retorn per a la ciutat de la Llotja medieval símbol del poder econòmic que antigament tenia Tortosa, etc… són exemples d’esta reivindicació.\n“Hem de tindre-ho ben clar. Tortosa és catalana. La catalanitat de Tortosa sura com l’oli damunt l’aigua a través d’una història refulgent. La darrera meitat del segle XIX mos recorda manifestacions transcendentals i tres dates no moridores en la història de la unitat de Catalunya: la col·laboració decidida dels tortosins en lo Concert econòmic, acordat en lo Palau de la Generalitat lo 6 de juny de 1868, lo Pacte Federal celebrat a Tortosa lo 18 de maig de 1869 i la memorable Assemblea que va tindre lloc a la nostra ciutat lo 12 de maig de 1889 en defensa del Dret català.”\nReivindiquem als veritables catalanistes tortosins en esta celebració dels 90 anys de la proclamació de la República Catalana a Tortosa. Tan sols així, fent honor a la veritat, als nostres avantpassats, podrem mirar al futur i aconseguir la desitjada independència de la nostra estimada Catalunya, amb Tortosa com a capital de la futura Vegueria de Les Terres de l’Ebre.\nNÚRIA MENASANCH I MARTÍ és escriptora i psicòloga, a més de biògrafa de Francesc Mestre i Noè.\nTags: Baix EbreDiumengeMRFFrancesc Mestre i NoèHistòriaJoan Cid i MuletMemòriaNúria MenasanchOpinióSegona RepúblicaTortosa\nVull la segona dosi de la vacuna xunga\n'Cultura és habitar la Ciutat i el Medi', per Enric Roig


"Jocs Tòxics" i "Urgències ocupacionals" s'alcen com les grans triomfadores en la 12a edició de l’Imagina't 2019 - Portal de Xàtiva\nInicio Sociedad Eventos “Jocs Tòxics” i “Urgències ocupacionals” s’alcen com les grans triomfadores en la...\n“Jocs Tòxics” i “Urgències ocupacionals” s’alcen com les grans triomfadores en la 12a edició de l’Imagina’t 2019\nEl concurs de curtmetratges de la Font de la Figuera celebrava aquest any la seua 12a edició.\nL’Imagina’t està emmarcat en la Setmana de la Joventut, amb multitud d’activitats adreçades a tots els públics i que finalitza hui amb el festival de disparada de colors ‘Festi Colors Run’.\nImagina’t, el concurs de curts, celebrava la seua 12a edició el passat dissabte al teatre Joan de Joanes de la Font de la Figuera.\n“Jocs Tòxics”, que tractava la violència de gènere en una relació d’adolescents, i “Urgències Ocupacionals”, un curt del Centre Ocupacional de Moixent que, per primera vegada es presentava al Imagina’t i que arrasava amb un treball inclusiu realitzat per persones amb discapacitat, s’alçava també amb els premis a millor caracterització i foment de la inclusió social.\nEls premis del jurat i del públic van recaure en “Jocs Tòxics” (1r premi), “Urgències ocupacionals” (2n premi) i “Canvi de rols”, com a tercer, un curt que criticava els rols estandarditzats de la nostra societat en les relacions personals i que els presentava des d’una perspectiva oposada.\nEl premi a la Joventut Crítica va ser per a “Canvi de rols”. El premi als Millors Efectes Especials va ser per a “Jocs Tòxics” i la proposta d’’Amazones’, “La Font Violeta” va aconseguir el de Promoció Local, per fer visibles les dones més destacades de la població.\nEls tres premis a la Millor Interpretació van recaure en Clara Navalón, de “Jocs Tòxics”, mentre que el segon i el tercer van ser per a Antonio Morán, el metge d’”Urgències Ocupacionals” i Àngels Ansensi, que encarnava a la filla de “Canvi de rols”.\n“El Imagina’t d’aquest any ens ha sorprès per les seues propostes socials, sent a més pràcticament l’únic festival de curts en valencià del nostre territori, el qual contribueix al foment de la creativitat audiovisual, l’esperit crític que tant necessita la nostra societat, com han demostrat de sobres les propostes presentades”, afirma l’alcalde i responsable de Joventut, Vicent Muñoz i Jordà.\nL’Imaginat també destaca per la qualitat dels seus jurats. En els seus dotze anys d’història han passat professionals del sector audiovisual: dobladors, actors, directius, etc. Aquest any el jurat del Imagina’t 2019 va estar format per l’actriu Lola Moltó, coneguda pel seu paper de Dora a “l’Alqueria Blanca”, Jonatan Cantos, actor i ballarí i Laura Garcia, directora i guionsta de programes com “Una habitació pròpia “d’À Punt, i de la productora Suica Films.


Neix iQUIOSC.cat, el primer quiosc digital de premsa en català\nInici Temes Actualitat Neix iQUIOSC.cat, el primer quiosc digital de premsa en català\nSÀPIENS és una de les més de 150 publicacions disponibles a la plataforma\nEl SÀPIENS a iQUIOSC.cat, el primer quiosc digital en català\nLes publicacions periòdiques en català ja tenen la seva plataforma digital, iQUIOSC.cat, un quiosc digital que inclou revistes, diaris comarcals i diaris gratuïts en format digital. iQUIOSC.cat, que acaba de posar-se en marxa, és el primer quiosc digital de premsa en català i ofereix la possibilitat de llegir les revistes en format PDF a Internet —des de l'ordinador—, a l'iPad i a l'iPhone.\nLa plataforma és un projecte conjunt de l'Associació de Publicacions Periòdiques en Català (APPEC), l'Associació Catalana de Premsa Comarcal (ACPC) i l'Associació de Premsa Gratuïta i Mitjans Digitals (ACPG). La iniciativa respon a la necessitat actual del món periodístic d'adaptar-se a una realitat cada cop més digitalitzada. El seu objectiu és proporcionar als lectors una única biblioteca que aplegui un ampli ventall de publicacions perquè puguin accedir-hi quan i on vulguin, a través de subscripcions o comprant-ne continguts.\nAixí, els continguts de SÀPIENS ja es poden consultar en format PDF a través d'un navegador o bé mitjançant l'aplicació gratuïta per a dispositius iPad i iPhone. Els lectors podran comprar un sol número o subscriure's a la revista, afegint-la a la secció ‘Biblioteca' al costat d'altres publicacions descarregades. Les altres revistes de Sàpiens Publicacions, CUINA, DESCOBRIR i ‘Súpers!', també estan disponibles a la nova plataforma digital.\niQUIOSC.cat també és present a les xarxes: el trobareu a Facebook i a Twitter.


Un noi de 26 anys resulta ferit en una topada entre una furgoneta i un camió a Vila-rodona\nL'afectat ha estat traslladat al Pius Hospital de Valls\nActualitzada 01/06/2017 a les 08:53\nUn home de 26 anys ha resultat ferit lleu, el matí d'aquest dijous, en un xoc entre una furgoneta i un camió a Vila-rodona. L'accident ha tingut lloc a les 7h al quilòmetre 217 de l'AP-2, on els dos vehicles han patit una col·lisió per encalç.\nFins al lloc dels fets s'hi ha desplaçat una ambulància del SEM, que ha evacuat l'afectat a l'Hospital Pius de Valls. Pel que fa a l'afectació viària, hi ha un carril tallat en sentit Barcelona des de les 7.29h. A causa de l'accident s'han format retencions de mig quilòmetre.