Tres de cada deu gironins que intenten suïcidar-se ho tornen a provar - Empordà\nEls experts destaquen la importància de la detecció precoç i remarquen que el volen tots és «deixar de patir»\nGirona | 04·12·21 | 10:11 | Actualitzat a les 10:13\nUna persona amb les mans a la cara aquest dissabte ACN\nTres de cada deu gironins que han intentat suïcidar-se ho han provat una segona vegada. Tot i que els motius són diferents, la psiquiatra de l'Institut d'Assistència Sanitària (IAS) del centre de Salut Mental de la Selva Interior, Àngels Deu, remarca que totes aquestes persones comparteixen un mateix objectiu, "deixar de patir". En aquest sentit, Deu assenyala la importància que té la detecció precoç de les persones que "tenen pensaments".\n"És important que l'entorn, les àrees bàsiques de salut puguin donar l'alarma en cas que una persona comenci a mostrar la voluntat de suïcidar-se", assenyala la psiquiatra. Deu explica que tracten totes les temptatives "de la mateixa manera" i diu que "és bo parlar-ne" perquè "tots ens hi podem trobar".\nA les comarques gironines 107 persones van intentar treure's la vida el 2020. Una xifra menor a la d'anys anteriors, malgrat l'esclat de la pandèmia. En aquest sentit, la psiquiatra de l'Institut d'Assistència Sanitària (IAS) del centre de Salut Mental de la Selva Interior, Àngels Deu, assenyala que caldrà "veure com evoluciona" aquest 2021.\nUn dels fets que preocupa als experts és que tres de cada deu persones que fan un primer intent de suïcidi, ho tornen a provar una segona vegada, malgrat haver activat el Codi Risc de Suïcidi (CRS).\nPer això, Deu explica que és "especialment important" que es detecti ràpid si una persona "mostra la voluntat" de treure's la vida. En aquest sentit, l'entorn i les àrees bàsiques de salut juguen un paper "molt important". "Sobretot quan exposen pensaments de voler desaparèixer, de voler morir, s'ha de donar la veu d'alarma per poder treballar-hi", remarca Deu.\nLa psiquiatra de l'IAS assenyala que els motius són diversos i que no hi ha un "patró", però sí que totes les persones que fan un intent de suïcidi comparteixen el fet de "voler deixar de patir". "Evidentment cap d'ells vol morir, per això és tan important entendre per què han arribat fins aquest punt i poder-los ajudar", explica.Un cop es registre un intent d'autòlisi, s'activa el Codi Risc de Suïcidi on es fa seguiment de la persona tant telefònic com presencial.\nDeu explica que la gran majoria dels afectats accepten l'ajuda per tal de poder "treballar les dificultats que tenen". El que es fa és una primera valoració del pacient i el perquè ha arribat a aquella situació. Després se li fa aquest seguiment des d'un punt de vista emocional i de gestió dels problemes. La psiquiatra de l'IAS Àngels Deu també remarca que es valora per "igual" a tots els intents de suïcidi i reconeix que tenir una bona xarxa social al voltant de la persona facilita tant la detecció com el tractament.\nPer a Deu el fet d'informar sobre aquesta problemàtica és "important i rellevant" i demana que no s'estigmatitzi les persones que han intentat treure's la vida. De fet, la psiquiatra assenyala que es tracta d'un problema que "ens pot afectar a tots" i és important "que es conegui de què estem parlant".\n"Cal que la gent sàpiga que en un moment donat tothom pot tenir unes dificultats i no saber com afrontar els problemes o les circumstàncies que té i que pugui demanar ajuda. Això ha passat amb les malalties mentals", conclou Deu.


▷ ⭐Definició de Sòfora⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de Sòfora\nDefinició de Sòfora\nara pots trobar La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula Sòfora, en aquesta web de correccions ortogràfiques pots veure com es pot utilitzar en un context real aquest mot i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més fàcil entendre què significa Sòfora.\n¿Cóm es diu Sòfora en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice sòfora en catalán?\nSi tens ganes de saber com es diu en espanyol Sòfora has de entendre que la seva traducció és sòfora pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar Sòfora\nA La galeria d'[…] una hisenda, una senyora compte i teixeix hisotiras.\nTambé, l’actual ministra de Desenvolupament Internacional, senyora Anne Kristin Sydnes, recentment va dir a la ràdio que ella «mai la va recolzar».\nNo obstant això, la senyora SchmidtBrown […] va comunicar posteriorment a la Comissió haver-se arribat a un acord en aquest procediment, […] per la qual cosa l’assumpte presentat a l’Alt Tribunal ha estat arxivat.\nSi us plau, senyora Comissària, no tingui por d’una nova implementació en el sentit de LEADER.\nLa senyora Pérez diu que no vol esperar fins a tenir una crisi de salut per deixar […] de fumar.\nJo li vaig contestar: ‘Senyora, no tenim altre […] aire que l’aire nocturn, dins o fora d’aquest cotxe.\nSenyora Presidenta, en els pròxims dies la Conferència debatrà els temes del desarmament nuclear i la prevenció de […] la guerra nuclear.\nSenyora presidenta, el fet […] que les cartes hagin estat enviades als Estats Membres fa més de sis mesos no vol dir […] necessàriament que s’hagi considerat adequadament aquest assumpte.\nSenyora, seria un plaer per a […] tots si Vè. Es dirigís a nosaltres.\nLes seves projeccions internacionals estan en alça, com es dedueix del posicionament de punta a Europa de la Banca […] Intesa i Unicredito, supervivent de la feliç fusió amb el banc […] alemany Hypovereins i avui senyora de les finances poloneses .\nVaig creuar de nou el carrer i em […] vaig presentar davant la senyora per preguntar […] si podia ajudar-la.\nEl primer centre sanitari públic de l’illa és el Complex Hospitalari de La nostra Senyora de la Candelaria, que va ser construït el 1966.\nUna senyora de mitjana edat, […] amb aspecte de bona família, puja al tren al costat d’uns quants passatgers negres.\nEl convidat la senyora Maria Teresa […] Mafumbo d’Uganda comparteixen les seves experiències amb joves rurals a la conferència.\nLa senyora Hornsby ha comès errors i afrontat reptes en el seu […] empresa.\nEls meus pares em van cuidar amb amor i vaig sobreviure, «[…] explica l’ara senyora de 74 anys.\n(DE) Senyora Presidenta, el nostre […] Grup acull amb gran satisfacció aquest informe de pròpia iniciativa, que té una gran importància.\nPocs llocs de la Itàlia meridional posseeixen precioses obres d’art del renaixement com la Catedral de Nostra Senyora de l’Assumpció de Irsina.\nHem examinat recentment el projecte de marc organitzatiu que la senyora presidenta ha elaborat en col·laboració amb els altres sis presidents […] de la Conferència.\nL’evangelització va ser perpetrada per Déu a […] través de La nostra Senyora de Guadalupe.\nVaig convidar a la senyora a que visqués a la meva oficina i es va presentar amb un plànol del lloc on es trobava l’arxiu secret policial.\nSón colors nous i […] ideals per a la senyora actual que busca […] una visió moderna dels estils clàssics i el bon gust.\nLa senyora em mira com excusant-se […] pel que dirà.\nLa senyora Hornsby assessora […] als propietaris de petits negocis sobre com promoure en el mercat mitjançant el producte més correcte.\nLa senyora Beirute Lucke segueix amb la […] dedicació social del seu pare de la mateixa manera.


Ajuts per a la revisió lingüística d'articles d'investigació en anglès\n>Ajuts per a la revisió lingüística d'articles d'investigació en anglès\nCONVOCATÒRIA D’AJUTS PER A LA REVISIÓ LINGÜÍSTICA D’ARTICLES D’INVESTIGACIÓ EN ANGLÈS (2022)\nBases de la convocatòria d'ajuts per a la revisió lingüística d'articles d'investigació en anglès (2022)\nEls ajuts es destinaran a subvencionar les despeses originades per la revisió i correcció dels textos presentats. L'import de l'ajut per article de recerca serà com a màxim de 250 €. La correcció dels textos inclou també les revisions que s’hagin de fer a proposta de la revista, sempre que el cost de tot no superi l’ajut màxim per article. En el cas que hi hagi coautors de fora de la UdL, es podrà pagar fins al 75 % de l’import màxim previst per a un ajut.\nText de l'article científic que es vol publicar (en el cas de presentació en registre físic, cal enviar l’article per correu electrònic a l’Institut de Llengües).\nCarta d'acceptació de l'article per part de l'editor de la revista científica o, si s’escau, escrit afirmant la voluntat de l’autor i coautor de sotmetre l’article a una revista indexada en l’ISI, SCOPUS, CARHUS, DICE...\nJustificació de la qualitat de la revista (“Science Citation Index”, “Social Science Citation Index”, SCOPUS, classificació CIRIT, IN-RECS o similars).\nLa competència per resoldre correspon, per delegació del rector aprovada mitjançant la Resolució de 28 d’octubre de 2020, per la qual s’aprova la delegació de competències del rector de la Universitat de Lleida en diversos òrgans unipersonals de la universitat (DOGC Núm. 8263 - 04.11.2020), al vicerector de Cultura i Extensió Universitària, d'acord amb la proposta de resolució de la convocatòria que emeti l'Institut de Llengües.\n9. Suspensió de l’ajut\nDarrera modificació: dimarts, 31 de maig de 2022


Societat de Festers del Santíssim Crist de l'Agonia | Inauguració seu comparsa Moros Espanyols Febrer de 2018 – Societat de Festers del Santíssim Crist de l'Agonia\nInauguració seu comparsa Moros Espanyols\nEl passat dissabte 17 de febrer, va tindre lloc la inauguració de la remodelació de la seu social de la comparsa Moros Espanyols, comparsa que aquest any ostenta la capitania de l’exercit de la mitja lluna. Les instal·lacions es troben situades al carrer Jose Iranzo, 21 i compten amb una marcada decoració pròpia de la comparsa, i una informació gràfica de la història de la mateixa. A l’acte, que va…\nEntrega Trofeus Mig Any Fester\nEl dissabte 10 de febrer a les 19h. va tindre lloc a la Sala d’Actes de la Societat de Festers del Santíssim Crist de l’Agonia l’entrega de Trofeus de les diferents competicions esportives celebrades el 3-4 i 10 de febrer, així com l’entrega de premis als guanyadors i guanyadores del XXXI Concurs Literari Escolar i XXXI Concurs de Dibuix i Pintura Escolar. Tot seguit, a les instal·lacions del Museu Fester…\nARQUERS D’ONTINYENT, 50 ANYS D ‘HISTÒRIA I FESTA\nEl dissabte 10 de febrer a la Sala d’Exposicions del Museu Fester, va tindre lloc la inauguració de l’exposició: ARQUERS D’ONTINYENT, 50 ANYS D ‘HISTÒRIA I FESTA, per tal de commemorar el 50 aniversari de la seua fundació. Nombrós públic assistent, va poder gaudir de la mateixa i compartir records plasmats en gran quantitat d’imatges. Des del Museu Fester, volem felicitar la Comparsa Arquers pel seu 50 aniversari i pel…\nAniversari Comparsa Chanos\nEl dissabte 3 de febrer, a les 20.30h i a la Sala d’Actes de la Societat de Festers va tindre lloc la presentació del logotip del centenari de la comparsa Chanos obra de Cesc Biosca. A continuació es va realitzat la xarrada col·loqui Chanos. Recerca, fantasia i realitat, una activitat que enceta aquest any d’aniversari per als Chanos. Des de la Societat de Festers del Santíssim Crist de l¡Agonia es vol…


Ajut públic destinat a promoure actuacions d'inversió per a la modernització de l'eficiència energètica de l'estructura productiva de l'activitat industrial (2019)\nDarrera actualització: 02 setembre 2019\nEmpreses de caràcter industrial amb els epígrafs de l'impost sobre activitats econòmiques (IAE) inclosos en les divisions 2, 3 i 4 de la secció primera corresponent a activitats empresarials, i que estiguin inscrites en la divisió A corresponent a establiments i activitats industrials del Registre Integrat Industrial, o en el Registre Miner de les Illes Balears de la Conselleria de Treball, Comerç i Indústria.\nSón subvencionables les inversions instal·lades, en funcionament, facturades i pagades en el període comprès entre l'1 de gener de 2019 i l’1 d’octubre de 2019, ambdós inclosos.\nÉs d'un mes i començarà dia 16 de juny de 2019 fins dia 16 de juliol de 2019, ambdós inclosos.\nRecordau: La sol·licitud ha de ser un original firmat pel titular o pel responsable legal. En cas de tramitació telemàtica la sol·licitud s’ha d’adjuntar firmada digitalment dins el tràmit.\nDe conformitat amb l’article 14.2 de la Llei 39/2015, les persones jurídiques i les entitats sense personalitat jurídica (entre d’altres) estan obligats a tramitar la sol·licitud telemàticament.\nEl termini per justificar la realització de les activitats subvencionades finalitza el 1 d’octubre de 2019 o en la data que estableixi la resolució de concessió, si és posterior.\na) Adquisició i instal·lació de lluminàries més eficients energèticament per substituir les existents en fàbriques de producció, magatzems i similars. Dins aquesta inversió es contemplarà la substitució dels circuits d’alimentació als receptors nous a instal·lar, així com els quadres o subquadres exclusius per aquests circuits.\nEn cap cas es consideraran subvencionables instal·lacions elèctriques d’enllaç o les destinades a altres receptors que no siguin d’il·luminació.\nb) Adquisició i instal·lació d’implantació de sistemes de gestió energètica, mesura i control dels consums i variables energètiques de l’empresa. Com poden ser detectors de presència, temporitzadors, sistemes de regulació automàtica de control i similars.\nd) Adquisició i instal·lació de sistemes de fred i calor industrial més eficients energèticament per substituir les existents en fàbriques de producció, magatzems i similars. En cap cas es subvencionarà la instal·lació de sistemes destinats a atendre la demanda de benestar i higiene de les persones.\nDins aquesta inversió sí que es contemplarà la substitució dels sistemes de alimentació energètica als sistemes indicats anteriorment. En cap cas es consideraran subvencionables instal·lacions elèctriques d’enllaç i d’altres sistemes de alimentació energètica destinades a altres receptors que no siguin els del sistemes de fred i calor.\nAquesta ajut s'ha d'instrumentar en forma de subvenció del 50 % de l'import de la factura (IVA exclòs) de les despeses d'adquisició dels actius, documentació tècnica i inversions incloses en l’apartat segon de la convocatòria, en el qual la suma de totes les despeses subvencionables sigui igual o superior a 1.000 euros, IVA exclòs.\nLa firma manuscrita escanejada NO és un sistema de firma vàlid.\n• El programa Adobe Reader DC: https://get.adobe.com/es/reader/ (podeu consultar el següent manual "Firmar un document pdf amb Adobe Reader")\nSESSIONS INFORMATIVES_JUNY 2019\nResolució del conseller de Treball, Comerç i Indústria de 28 de maig de 2019 d'ajudes a l'eficiència energètica de l'estructura productiva 2019 pdf - 886Kb\nFASE I: Sol·licitud de l'ajut (Ha de ser original firmat. En cas de tramitació telemàtica s'ha d'adjuntar firmada digitalment) pdf - 341Kb\nFASE I: Model orientatiu de memòria tècnica doc - 75Kb\nFASE II: Sol·licitud pagament de l'ajut pdf - 290Kb\nFASE II: Model orientatiu de memòria justificativa d'actuació i econòmica doc - 66Kb\nFASE I: Tràmit telemàtic de sol·licitud d'ajut


H1 Osona – Catalunya (Espanya)\nH2 SITUACIÓ GEOGRÀFICA I DESCRIPCIÓ\nOsona és una comarca situada entre el Prepirineu i les Serralades Costaneres (1), i la ciutat de Vic n’és la capital. Amb una extensió de 1.260 km2 i una població de 155.069 habitants, està formada per cinquanta-un municipis (2).\nEl clima d’Osona és mediterrani continental humit, i a les zones del nord i de l’est les precipitacions són abundants i regulars durant tot l’any. Els estius són calorosos i els hiverns freds, amb altes possibilitats de glaçades (3). L’alzinar muntanyenc, juntament amb les rouredes i les fagedes, és la vegetació principal, que neix gràcies a la humitat de les muntanyes orientals.\nSituada estratègicament entre els Pirineus i la Costa Brava, a una hora de cotxe de Barcelona i Girona (i els seus respectius aeroports), i comunicada també per tren i autobús, regala una oferta turística en un entorn privilegiat i amb infinites propostes per a tots els visitants. (4)\n(1) Consell Comarcal d’Osona\n(2) Dades demogràfiques i econòmiques de la comarca d’Osona (IDESCAT, Institut d’Estadística de Catalunya)\n(4) Portal turístic d’Osona: “Descobreix l’essència” (història, espais naturals i paisatge, gastronomia, cultura popular, fires i mercats, pobles amb encant, activitats turístiques, patrimoni cultural, etc.)\nH2 HISTÒRIA I PATRIMONI\nL’actual demarcació d’Osona (una part del que fou l’antic comtat d’Osona) data de la divisió territorial de 1936, i no correspon a cap divisió històrica concreta.\nPerò la petjada de la història en aquest territori es palpa en els seus museus i monuments: des dels poblats ibers i romans fins a l’art romànic dels monestirs, una arquitectura industrial d’alt valor i un patrimoni literari de primer ordre.\nH2 QUÈ ES POT VISITAR\nEl patrimoni natural, arquitectònic, literari, artístic i industrial es respira en tots els racons de la comarca.\nH3 ESPAIS NATURALS I PAISATGE\nLa natura és l’espai per excel·lència d’Osona, i les muntanyes, que abracen tot el territori, formen part del característic paisatge osonenc. Indrets com Les Guilleries, el Collsacabra, Savassona, Gesbisaura... o els immensos parcs naturals ofereixen activitats per gaudir-ne tot l’any.\nH4 Parc Natural del Montseny\nUbicat a la part sud de la comarca, el Montseny és el massís més enlairat de la serralada Prelitoral catalana. Té un destacat interès natural i cultural, no només per la seva gran biodiversitat sinó també per l’empremta que ha deixat en l’obra d’artistes i intel·lectuals de tots els temps.\nH4 Parc del Castell de Montesquiu\nEl Bisaura, format pels municipis de Montesquiu, Sant Quirze de Besora, Santa Maria de Besora, Sora i Vidrà, és un indret d’una bellesa paisatgística inigualable. Boscos de pins, faigs i roures envolten el castell, un casal fortificat del segle X que mereix una visita.\nH4 Espai Natural de les Guilleries-Savassona\nA l’entorn del pantà de Sau i la vall de Vilanova, aquest espai disposa de 8.370 hectàrees poblades de zones boscoses, prats i cingleres d’una gran riquesa cromàtica.\nH3 RUTES DEL ROMÀNIC\nL’expansió del romànic pels diversos territoris de la comarca és un dels seus secrets més ben guardats. Més de noranta monuments amb influència (total o parcial) de l’art d’aquesta època –especialment del segle XI al XIII– es poden descobrir a través de deu rutes temàtiques que tenen el romànic com a eix central.\nH3 TURISME INDUSTRIAL\nUn dels conjunts patrimonials industrials més importants de Catalunya es troba a Osona, lligat sempre al riu Ter, el principal nucli d’aprofitament hidràulic de la zona des del segle XIX. El Museu del Ter de Manlleu (juntament amb el Museu de la Torneria de la Vall de Ges) mostren i difonen el valor històric de canals, fàbriques i colònies tèxtils, fàcilment identificables a través d’una agradable passejada per la riba del Ter.\nH3 RUTES LITERÀRIES\nLa terra osonenca és terra d’artistes. I destaquen dues figures cabdals de la literatura catalana moderna i contemporània: Jacint Verdaguer (1845-1902) i Miquel Martí i Pol (1929-2003), a l’entorn dels quals s’han creat rutes temàtiques que vinculen, indissociablement, poesia i territori.\nEl nucli històric de la capital d’Osona proposa endinsar-se en diferents etapes històriques: edificis medievals, un temple romà del segle II, la catedral d’estil romànic, gòtic, barroc i neoclàssic, les muralles i un seguit d’edificis modernistes dignes d’admirar.\nAquest poblet amb encant, ideal per perdre’s entre els seus carrerons estrets i empedrats, es troba pràcticament dins el Parc Natural del Montseny, al cim d’un pujol de 840 metres d’alçada.\nEls carrers del casc antic de Rupit amaren el visitant del pas del temps i la història que respiren, especialment del seu passat medieval, i també a través de les seves captivadores cases de pedra dels segles XVI i XVII.\nNatura i cultura són inseparables en l’essència d’Osona, i això influeix, de forma directa, en el profit que es pot treure de la visita arreu de la comarca.\nSENDERISME I RUTES BTT\nFer senderisme es converteix en un petit luxe en els paratges osonencs: coves, salts d’aigua, rius i rieres, boscos de faigs i roures, camins amb ombra, senders...\nSense oblidar la bicicleta, que és un mitjà inigualable per descobrir el territori: a través de circuits senyalitzats es pot participar en proves com la Cabrerès-BTT o la Lluçanès-Feréstec, o bé gaudir de les dues rodes sense pressa i plàcidament.\nTURISME ACTIU A LA NATURA\nLa riquesa geogràfica de la comarca es pot apreciar des de tots els prismes: en vol amb globus aerostàtic, a través de circuits d’orientació o la via ferrada, en cavall, a peu, en 4x4 i fins i tot en Segway. Però també amb activitats per deixar-se endur, com ara el karting, l’escalada, la tirolina o el salt de pont, entre d’altres pràctiques més tranquil·les: el golf, el termalisme o la pesca.\nH3 CULTURA POPULAR, FIRES I MERCATS\nEls mercats setmanals on es poden trobar tota mena de productes tenen lloc a totes les poblacions de la comarca. I un extens programa de fires temàtiques que tenen la cultura i la gastronomia com a protagonistes també omplen gran part dels caps de setmana de l’any: el Mercat de la Música Viva, el Mercat Medieval o el Mercat del Ram (a Vic), la Fira de l’Avet (a Espinelves) o el Festival de Cinema de Muntanya (a Torelló) només en són una petita mostra.\nEls embotits i els derivats del porc són els reis de la gastronomia osonenca. La llonganissa i la botifarra de Vic, el bisbe, la somalla, el fuet, la baiona... acompanyen productes artesans de la terra com els formatges, la pastisseria o la cervesa. Sense oblidar, però, aquells més preuats que proporciona la natura: els bolets i la tòfona.\nH2 POBLACIONS D’OSONA\nTelèfons d’urgències de Vic\nPolicia local: 93 889 44 44\nPropietats en venda i en lloguer a OSONA\nPropietats en venda a OSONA\nPropietats en lloguer a OSONA\nNegocis-inversió a OSONA


Els drets dels infants: parlem d’humanitat! (Cristina Rodríguez)\nAquest 20 de novembre fa 30 anys que es va aprovar el tractat pels drets dels infants\n4 min. 19/11/2019 17:50\nCRISTINA RODRÍGUEZ Directora general de Fundesplai\nFa uns dies a Fundesplai vam comptar amb la presència de la Nadia Ghulam. Segurament moltes lectores i lectors la deuen conèixer. Es tracta d’una educadora social i narradora nascuda a l’Afganistan i refugiada a Catalunya que va fugir de la guerra del seu país. Va venir a Fundesplai en el marc de la presentació de la proposta educativa NuSOS, amb la que estem treballant la ciutadania global, les migracions i el refugi amb més de 104.000 infants d’esplais i centres escolars on som presents.\nLa Nadia ens va parlar de la seva experiència com a nena, com a dona, com a refugiada i com a educadora. D’entre les moltes idees que ens va transmetre –i que ens van corprendre– en vull destacar una: el que més necessiten els infants que arriben a les nostres terres fugint de la guerra, la misèria, la sequera extrema, la por, les tortures i atrocitats viscudes als seus països d’origen és amor. Amor i una mirada sincera i empàtica. Reconeixement. Acompanyament. Una abraçada.\n¿Com pot ser que el darrer any més de 900 infants migrants fossin separats de les seves famílies a la frontera dels EUA?\nAl cap i a la fi estem parlant de drets humans fonamentals, oi? Drets que ens dignifiquen com a persones. I si del que es tracta és de respectar els drets humans, ¿com és que s'estan deixar morir nadons xuclats per les ones del Mediterrani? ¿Com és que, segons l’organització de drets civils ACLU, el darrer any més de 900 infants migrants van ser separats de les seves famílies a la frontera dels EUA? ¿Com és que a Europa, el continent bressol dels drets humans, hi ha incomptables assentaments humans, camps on la infància creix en condicions indignes i on la seva veu no té cap valor? ¿Com és que sovint es tracta com delinqüents a priori els adolescents que han travessat mig món per poder-se guanyar un tros de pa?\nSegons l’ACNUR, l’any 2018 hi havia 70,8 milions de persones desplaçades forçosament al món, i d’aquestes, al voltant del 30% es consideren persones refugiades –la meitat, nens i nenes.\nEls murs fronterers són cada vegada més abundants al planeta. Actualment hi ha més de 70 murs, en comparació amb els 15 que hi havia fa 30 anys, quan es va enderrocar el Mur de Berlín. Són murs que dificulten la lliure circulació de persones, especialment de les més vulnerables i més necessitades. Murs que forcen les persones migrants a emprendre rutes molt perilloses, sovint mortals, i a viure estancats en camps de refugiats en una mena de terra de ningú on les condicions de vida són inhumanes.\nLa situació de desemparament i de vulnerabilitat en què queden atrapades milions de persones, que es desplacen per sobreviure o cercar una vida millor però que topen amb tots aquests murs, exigeix adoptar un enfocament polític o assolir una aliança mundial que vagin més enllà dels límits de les sobiranies territorials i que siguin coherents i respectuosos amb la universalitat dels drets humans inherents a la dignitat de tot ésser humà.\nEstem parlant d’humanitat! Humanitat quan ens referim als drets dels infants, recollits en un tractat internacional ratificat per gairebé tots els països del món que aquest 20 de novembre fa 30 anys que es va aprovar. Un tractat que parla dels drets universals per a tots els infants, sense condicions, com a garants de protecció de la vida i la dignitat de les persones. Els drets dels infants han de ser respectats per tots els països que van signar el tractat, assegurant-se que els infants tinguin dret a la vida digna, al refugi, a la sanitat, a la igualtat, a la no-discriminació, a la protecció contra qualsevol forma d’abús, maltractament o violència, a l’educació, al lleure, al joc, al descans, a la participació, a la família, a l’amor... a la llibertat.\nHumanitat quan ens mirem als ulls i reconeixem la por, la incertesa i el dolor en els ulls dels altres. Però també les il·lusions i l’amor. Perquè quan ens mirem als ulls descobrim a la mirada de l’altra persona la profunditat, les emocions i sentiments, ens identifiquem, ens reconeixem, ens entenem, construïm ponts i lligams. Més humanitat és el que necessitem per aconseguir una societat més justa, solidària i empàtica, més oberta i amorosa. Una societat on es respectin els drets dels infants sense condicions.\nA Fundesplai creiem fermament en el poder de l’educació per aconseguir aquesta transformació social que garanteixi l’acollida i el respecte per a totes les persones que han de deixar la seva terra cercant refugi. Eduquem els infants i joves perquè siguin capaços de practicar aquesta mirada. Perquè només així aconseguirem una societat i unes institucions que garanteixin els drets a tots els infants, vinguin d’on vinguin, neixin on neixin, siguin com siguin.


Iker Casillas desmenteix l’exclusiva d’una coneguda revista\nL'exporter reconeix que l'està afectant moltíssim la pressió mediàtica que l'envolta des que es divorciés de Sara Carbonero\nLa revista Diez Minutos treu avui en portada unes declaracions d’Iker Casillas en les que reconeix que està “esgotat físicament i mentalment”, una situació complicada que el faria necessitar “ajuda professional”. La notícia ha generat molta expectació, sobretot perquè serien les primeres paraules de l’exporter a un mitjà de comunicació. El problema? Que sembla que aquestes “declaracions exclusives” de les que presumeixen no se les ha dit ell.\n“Porto moltes càrregues a sobre a nivell familiar. Estic necessitant ajuda professional. Mentre que els meus peques i jo estiguem bé de salut, la resta me la bufa. Qui m’ha fet mal, pagarà”, diuen que els hauria confessat. Ell, en canvi, publica un tuit en el que nega rotundament haver ofert aquestes declaracions.\n“Rotundament fals que hagi donat unes declaracions a aquesta revista. La falta d’ètica per part d’aquest mitjà és acollonant. Exigeixo una ràpida rectificació per part del director”.\nLes revistes del cor analitzen cada moviment i cada publicació a la xarxa que fa, el que el té esgotat. Vol que el deixin en pau, atemorit perquè ha de fugir de les situacions d’estrès des de l’infart que va patir fa un parell d’anys.\nLa polèmica esquitxa directament a la revista del cor, que encara no ha reaccionat al desmentit d’Iker.


Sir András Schiff culmina victoriós les darreres grans sonates | Elsa Álvarez Forges\nSir András Schiff culmina victoriós les darreres grans sonates\nSir András Schiff ha tancat el cicle de les darreres grans sonates que ha interpretat al llarg de tres concerts en temporades successives al Palau de la Música. Han estat tres vetllades meravelloses en què el pianista britànic ens ha fet arribar les tres últimes composicions per a piano de quatre gegants de la música: Mozart, Haydn, Beethoven i Schubert. Des del primer concert Schiff va captivar el públic amb un estil elegant, sobri i delicat, i un so expansiu per transmetre l’angoixa inherent a les obres que representen el testament musical de cadascun dels quatre compositors.\nAndras Schiff, el pianista hongarès que va actuar al Palau. Foto: Lawrence K. Ho\nEn aquest darrer concert, interpretat sense pausa entremig, Schiff va tocar la Sonata núm. 18, KV 576 de Mozart, la Sonata núm. 21, D. 960 de Schubert, la Sonata núm. 62, Hob. XVI:52 de Haydn i la Sonata núm. 32, op. 111 de Beethoven. Va ser tot un tour de force per part d’un Schiff en estat de gràcia que va aconseguir extasiar de manera creixent un públic cada vegada més entregat a un programa compacte i ple d’unitat que culminava en la imponent sonata de Beethoven.\nCol·loquialment podríem dir que Schiff va clavar les quatre sonates, però potser va sortir un pèl fred i tot i que va tocar un Mozart mesurat, contingut i elegant, en alguns passatges ràpids es va notar una execució un xic mecànica. Però això no va enterbolir gaire gens una interpretació caracteritzada per una articulació perfecta i nítida de les notes que era del tot adequada en Mozart.\nEl seu Schubert, en canvi, va ser tan colpidor com el de fa mig any. Schiff és un pianista d’estil molt clàssic i que fa un ús molt moderat del pedal. Especialment en el Molto moderato inicial de la Sonata D. 960, va fer una execució més picada que no lligada d’algunes frases, però globalment va donar volada a l’obra a través d’unes dinàmiques d’intensitat molt interessants i plenes de matisos. Si bé al principi semblava que Schiff no sabria transmetre la transcendència espiritual d’aquesta sonata, de seguida va quedar dissipat el dubte. El seu Schubert va ser un viatge d’hivern al més enllà, que va culminar en un Allegro ma non troppo en què l’ús del pedal va ser molt més generós que en els tres moviments anteriors i l’angoixa de l’obra va arribar fins a la pell de l’espectador.\nSi Mozart havia resultat una mica mecànic en alguns trossos, Haydn va ser tot el contrari. Malgrat ser d’un estil més rígid que Mozart, Schiff va tocar un Haydn que volava i va interpretar l’Adagio de la sonata deixant les notes en suspensió, cosa que donava un gran lirisme a la peça. El darrer moviment, el Finale-Presto, de caràcter juganer, Schiff el va abordar a gran velocitat i el resultat va ser un contrast notori entre els tres moviments. L’execució va ser immaculada.\nSense faltar a Schubert, podríem dir que el pes pesant del concert va ser la immensa Sonata núm. 32 op. 111 de Beethoven, estructurada en dos únics moviments, en què Schiff va desplegar tot el seu art per a una interpretació absolutament majestuosa, amb un so ample i molt expansiu. Veient-lo, semblava com si Schiff s’hagués transmutat en un altre ésser, posseït per l’esperit d’aquella obra grandiosa. Va vèncer tots els esculls purament tècnics de la sonata, d’una dificultat extrema, i a més a més va transmetre el crit desesperat de Beethoven en aquesta peça carregada de malenconia, de profunditat i d’angoixa vital. Especialment en l’Arietta, el segon moviment, Schiff va fer un gran contrast entre el lirisme i la rauxa, que va accentuar una interpretació portentosa que va deixar el públic gairebé en estat de xoc. El cicle de les últimes sonates acabava gairebé de manera religiosa, amb un Schiff exhaust després de més de dues hores de tocar peces carregades de dificultats. Però davant l’ovació del públic, el pianista encara va oferir dos bisos: l’Ària de les Variacions Goldberg i l’Allegro de la Sonata fàcil de Mozart, dues peces plenes de llum que trencaven la tenebra beethoveniana.\nPalau de la Música Sir András Schiff


La afluència massiva a les farmàcies per recollir la mascareta en el primer dia de repartiment fa caure el sistema informàtic - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nTot i les indicacions en que es demanava a la ciutadania responsabilitat a l’hora d’anar a recollir aquesta mascareta, l’afluència aquest dilluns a les farmàcies ha estat màxima provocant la caiguda del seu sistema informàtic.\nA partir d’aquest dilluns dia 20 d’abril, i en el marc de la campanya sanitària “Mascareta /Salut”, la xarxa de 3.227 farmàcies catalanes ha començat a distribuir a la població 1 milió i mig de mascaretes (450 per farmàcia) de la partida de 14 milions anunciada pel Govern de la Generalitat. Es tracta de mascaretes sanitàries, la primera de les quals serà gratuïta presentant la targeta sanitària individual.\nLa campanya, recolzada pel Departament de Salut, s’emmarca en un projecte liderat en el seu origen des del Consell de Col.legis Farmacèutics de Catalunya (CCFC), conjuntament amb altres agents de la cadena de proveïment del medicament –la indústria, amb Hartmann, i la distribució, amb Fedefarma, Alliance Healthcare, Cofares i Hefame– i un grup de treball de la Cambra de Comerç de Barcelona.\nL’objectiu que plantejava aquest projecte era donar resposta, des de la professió farmacèutica, i en coordinació amb el Departament de Salut, a una necessitat derivada del procés gradual\nd’aixecament del confinament -la utilització generalitzada de mascaretes-, en un moment en què hi ha baixa disponibilitat d’aquest producte.\nL’actuació responsable de la població, anant a la farmàcia esglaonadament, i només si necessita la mascareta, és imprescindible per evitar aglomeracions innecessàries.\nInicialment, el nombre màxim de mascaretes que es podran dispensar serà d’1 mascareta per persona i, en funció de la disponibilitat futura d’estoc, es podria ampliar el nombre màxim de mascaretes i modificar el període de dispensació, fins a haver distribuït el total de 14 milions de mascaretes amb què compta la campanya, variació que es comunicaria en el seu moment. En qualsevol cas, serà necessari que\nl’usuari presenti la targeta sanitària individual.\nQuin rotllo anar a comprar amb tapaboques que entelen les ulleres i guants. I, si no n'hi havia prou, també amb paraigua.


Sílvia Gutiérrez | dissabte, 5 de novembre del 2016, a les 19.54\nAquest edifici buit i en desús serà el primer de la ciutat que rehabilitarà una cooperativa. És de l'Ajuntament, que l'ha cedit a Sostre Cívic en règim de cessió d'ús. Els futurs veïns són socis de la cooperativa i participen activament en el disseny del projecte i les zones comunitàries. En aquest cas concret, tenen previst crear-hi una sala de lectura i un espai obert a les entitats del barri. YABEL PÉREZ, arquitecte de Sostre Cívic "Ara estem fent el treball amb les usuàries, coincideix que són cinc dones, i veure com volen que sigui el seu futur habitatge." Una d'aquestes veïnes és l'Eira. Ha assistit a diferents tallers per explicar com imagina la seva llar i els espais comuns que compartirà amb els altres usuaris. EIRA El cohabitage implica que els veïns no són ni propietaris ni inquilins, la propietat és sempre municipal i la gestió de l'ús, col·lectiva. Uns altres pilars són la sostenibilitat, el finançament a través de la banca ètica i la promoció d'un estil de vida col·laboratiu. Aquest model és nou a la ciutat, però té una llarga tradició en altres països del nord d'Europa. A banda de Sostre Cívic, a la ciutat hi ha un altra iniciativa pionera que aposta pel cohabitatge. En aquest segon cas són pisos de nova construcció, que es faran al recinte de Can Batlló i que impulsa la cooperativa La Borda. L'Ajuntament vol estendre aquest model a tota la ciutat cedint a cooperatives solars com aquest, situat al passeig de Joan de Borbó. JOSEP MARIA MONTANER, regidor d'Habitatge "La demanda existeix, de gent jove, sènior, i estem treballant per articular-la. També hi ha equips tècnics que saben fer cooperatives, tot un finançament que ve en gran part banca ètica i fa falta l'ajuda de l'Administració, que podem aportar coordinació i la peça central que és disposar de sòl." Per començar, el consistori ha tret a concurs públic set terrenys repartits pels diferents districtes: un a Ciutat Vella, un altre a Sants-Montjuïc, també un a Sarrià - Sant Gervasi i a Horta-Guinardó, dos a Nou Barris i per acabar un més a Sant Martí. En total en aquests solars s'hi construiran 133 pisos. FI POSPO En aquest primer paquet tots els habitatges coooperatius seran de nova construcció, però la voluntat del govern municipal és impulsar també la rehabilitació d'edificis, com el del carrer de la Princesa.\nEl cohabitage implica que els veïns no són ni propietaris ni inquilins, la propietat és sempre municipal i la gestió de l’ús, col·lectiva. Uns altres pilars són la sostenibilitat, el finançament a través de la banca ètica i la promoció d’un estil de vida col·laboratiu.\nAl número 49 del carrer de la Princesa, la cooperativa Sostre Cívic rehabilitarà un edifici de cinc pisos. La propietat és de l’Ajuntament, que ha cedit la gestió de l’ús durant 75 anys a la cooperativa, que també s’ha d’encarregar de les obres. La previsió és que els treballs de reforma comencin al gener.\nL’Ajuntament vol estendre aquest model a tota la ciutat cedint a cooperatives sòl municipal qualificat per a habitatge públic. De moment ha tret a concurs set solars repartits per diferents districtes on es construiran un màxim de 133 pisos.\nEls terrenys estan situats al passeig Joan de Borbó, 11, a Ciutat Vella; el carrer Ulldecona, 26, a Sants-Montjuïc; la carretera de Sant Cugat, 66-70, a Horta Guinardó; el carrer Pla dels Cireres, 2-4 i el carrer d’Aiguablava, 76, a Nou Barris; el carrer del General Vives, 4-6, a Sarrià-Sant Gervasi; i finalment al carrer d ‘Espronceda, 131-135, a Sant Martí.\nSegons el regidor d’Habitatge, Josep Maria Montaner, aquesta aposta pel cohabitatge implica un canvi de paradigma en les polítiques d’habitatge protegit per una fórmula alternativa que evita l’especulació, garanteix l’estabilitat en el temps dels usuaris i fomenta la gestió comunitària.\n— arquitectura — Can Batlló — cooperatives — rehabilitació\nBCN Rocks, l’app que descobreix amb quines roques estan fets els edificis\nQuins béns culturals d’interès nacional tenen un entorn protegit?\nLa parada Morilla Fruites de la Boqueria guanya el premi a la millor fruiteria de mercat\nEl grup promotor de la ILP de la renda garantida demana una partida específica als pressupostos


Nova Clàusula del Consorci de Compensació d'Assegurances - Línea Directa Aseguradora\nNova clàusula del Consorci de Compensació d'Assegurances\nClàusula d'indemnització per part del Consorci de Compensació d'Assegurances de les pèrdues derivades d'esdeveniments extraordinaris en assegurances amb cobertures combinades de danys a persones i en béns, i de responsabilitat civil en vehicles terrestres automòbils.\nDe conformitat amb el que estableix el text refós de l’estatut legal del Consorci de Compensació d’Assegurances, aprovat pel Reial decret legislatiu 7/2004, de 29 d’octubre, el prenedor d’un contracte d’assegurança dels que han d’incorporar obligatòriament un recàrrec a favor de l’esmentada entitat pública empresarial pot acordar la cobertura dels riscos extraordinaris amb qualsevol entitat asseguradora que reuneixi les condicions exigides per la legislació vigent.\nQuan el prenedor hagi abonat els recàrrecs corresponents i en les circumstàncies que s’esmenten tot seguit, el Consorci de Compensació d’Assegurances es fa càrrec de les indemnitzacions per esdeveniments extraordinaris que tinguin lloc a Espanya i que afectin riscos situats en territori espanyol; en el cas de danys a les persones, també els danys que es produeixin a l’estranger quan l’assegurat tingui la residència habitual a Espanya:\nQue el risc extraordinari cobert pel Consorci de Compensació d’Assegurances no estigui emparat per la pòlissa d’assegurança contractada amb l’entitat asseguradora.\nQue, tot i estar emparat per aquesta pòlissa d’assegurança, les obligacions de l’entitat asseguradora no es puguin complir perquè ha estat declarada judicialment en concurs o perquè està subjecta a un procediment de liquidació intervinguda o assumida pel Consorci de Compensació d’Assegurances. El Consorci de Compensació d’Assegurances ha d’ajustar la seva actuació a allò que es disposa en l’estatut legal esmentat, a la Llei 50/1980, de 8 d’octubre, de contracte d’assegurança, en el Reglament de l’assegurança de riscos extraordinaris, aprovat pel Reial decret 300/2004, de 20 de febrer, i disposicions complementàries.\nRESUM DE LES NORMES LEGALS\n1. Esdeveniments extraordinaris coberts.\nEls fenòmens de la naturalesa següents: terratrèmols i sismes submarins, inundacions extraordinàries (incloent-hi les produïdes per embats de mar), erupcions volcàniques, tempesta ciclònica atípica (incloent-hi els vents extraordinaris de ratxes superiors a 120 km/h i els tornados) i caigudes de cossos siderals i aeròlits.\nEls ocasionats violentament com a conseqüència de terrorisme, rebel·lió, sedició, motí i avalot popular.\nEls fenòmens atmosfèrics i sísmics, d'erupcions volcàniques i la caiguda de cossos siderals s’han de certificar, a instàncies del Consorci de Compensació d'Assegurances, mitjançant informes expedits per l’Agència Estatal de Meteorologia (AEMET), l'Institut Geogràfic Nacional i els altres organismes públics competents en la matèria. En els casos d'esdeveniments de caràcter polític o social, o en posat cas de danys produïts per fets o actuacions de les Forces Armades o de les Forces i Cossos de Seguretat en temps de pau, el Consorci de Compensació d'Assegurances pot demanar informació sobre els fets esdevinguts als òrgans jurisdiccionals i administratius competents.\nEls que no donin lloc a indemnització segons la Llei de contracte d’assegurança.\nEls ocasionats en béns assegurats per un contracte d'assegurança diferent a aquells en què és obligatori el recàrrec a favor del Consorci de Compensació d'Assegurances.\nEls causats per vici o defecte propi de la cosa assegurada, o per la seva manifesta manca de manteniment.\nEls produïts per conflictes armats, encara que no els hagi precedit la declaració oficial de guerra.\nEls derivats de l’energia nuclear, sense perjudici del que s’estableix en la Llei 12/2011, de 27 de maig, sobre responsabilitat civil per danys nuclears o produïts per materials radioactius. No obstant això, sí que s’entenen inclosos tots els danys directes ocasionats en una instal·lació nuclear assegurada, quan siguin conseqüència d’un esdeveniment extraordinari que afecti la mateixa instal-lació.\nEls causats per la mera acció del temps, i en el cas de béns totalment o parcialment submergits de manera permanent, els imputables a la mera acció de l’onatge o dels corrents ordinaris.\nEls produïts per fenòmens de la naturalesa diferents dels assenyalats en l'apartat 1.a) anterior i, en particular, els produïts per elevació del nivell freàtic, moviment de vessants, lliscament o assentament de terrenys, despreniment de roques i fenòmens similars, tret que aquests siguin ocasionats manifestament per l'acció de l'aigua de pluja que, al seu torn, hagi provocat a la zona una situació d'inundació extraordinària i que es produeixin amb caràcter simultani a la inundació.\nEls causats per actuacions tumultuàries esdevingudes en el curs de reunions i manifestacions dutes a terme conforme al que disposa la Llei orgànica 9/1983, de 15 de juliol, reguladora del dret de reunió, o durant el transcurs de vagues legals, tret que les actuacions esmentades es puguin qualificar com a esdeveniments extraordinaris dels assenyalats en l'apartat 1.b) anterior.\nEls derivats de sinistres per fenòmens naturals que causin danys als béns o pèrdues pecuniàries quan la data d'emissió de la pòlissa (o d'efecte, si fos posterior) no sigui anterior en set dies naturals a la data en què ha esdevingut el sinistre, llevat que quedi demostrada la impossibilitat de contractació anterior de l'assegurança per inexistència d'interès assegurable. El període de carència no s'aplica en cas de reemplaçament o substitució de la pòlissa, en la mateixa entitat o en una altra, sense solució de continuïtat, excepte pel que fa a la part que sigui objecte d'augment o nova cobertura. Tampoc s'aplica pel que fa a la part dels capitals assegurats que resulti de la revaloració automàtica prevista en la pòlissa.\nEls corresponents a sinistres produïts abans del pagament de la primera prima o quan, de conformitat amb el que estableix la Llei de contracte d’assegurança, la cobertura del Consorci de Compensació d’Assegurances es trobi suspesa o l'assegurança quedi extingida per manca de pagament de les primes.\nEn el cas de danys als béns, els que siguin indirectes o les pèrdues derivades de danys directes o indirectes, diferents de les pèrdues pecuniàries definides com a indemnitzables en el Reglament de l'assegurança de riscos extraordinaris. En particular no queden compresos en aquesta cobertura els danys o pèrdues soferts com a conseqüència de tall o alteració en el subministrament exterior d’energia elèctrica, gasos combustibles, fuel, gasoil o altres fluids, ni qualssevol altres danys o pèrdues indirectes diferents de les esmentades al paràgraf anterior, encara que aquestes alteracions es derivin d’una causa inclosa a la cobertura de riscos extraordinaris.\nEls sinistres que, per la seva magnitud i gravetat, siguin qualificats pel Govern de la nació de «catàstrofe o calamitat nacional».\nEn el cas de la responsabilitat civil en vehicles terrestres automòbils, els danys personals derivats d'aquesta cobertura.\nLa franquícia a càrrec de l'assegurat és:\nEn el cas de danys directes, en les assegurances contra danys en les coses, la franquícia a càrrec de l'assegurat és d'un set per cent de la quantia dels danys indemnitzables produïts pel sinistre. No obstant això, no hi ha cap deducció per franquícia en els danys que afectin habitatges, comunitats de propietaris d'habitatges, ni vehicles que estiguin assegurats per pòlissa d'assegurança d'automòbils.\nEn el cas de pèrdues pecuniàries diverses, la franquícia a càrrec de l'assegurat és la mateixa que preveu la pòlissa, en temps o en quantia, per a danys que siguin conseqüència de sinistres ordinaris de pèrdua de beneficis. Si hi ha diverses franquícies per a la cobertura de sinistres ordinaris de pèrdua de beneficis, s'apliquen les previstes per a la cobertura principal.\nQuan en una pòlissa s'estableixi una franquícia combinada per a danys i pèrdua de beneficis, el Consorci de Compensació d'Assegurances liquidarà els danys materials amb la deducció de la franquícia que correspongui per aplicació del que preveu l'apartat a) anterior, i la pèrdua de beneficis produïda amb deducció de la franquícia establerta en la pòlissa per a la cobertura principal, minorada en la franquícia aplicada en la liquidació dels danys materials.\nEn les assegurances de persones no s’efectuarà cap deducció per franquícia.\n4. Extensió de la cobertura.\nLa cobertura dels riscos extraordinaris inclou els mateixos béns o persones i les mateixes sumes assegurades que s’hagin establert en les pòlisses d'assegurança a l’efecte de la cobertura dels riscos ordinaris.\nEn les pòlisses que cobreixin danys propis en els vehicles de motor, el Consorci de Compensació d'Assegurances garanteix la totalitat de l’interès assegurable mitjançant la cobertura de riscos extraordinaris, encara que la pòlissa només ho faci parcialment.\nQuan els vehicles tan sols comptin amb una pòlissa de responsabilitat civil en vehicles terrestres automòbils, la cobertura de riscos extraordinaris oferta pel Consorci de Compensació d'Assegurances garanteix el valor del vehicle en l'estat en què es trobi en el moment immediatament anterior al fet del sinistre, segons preus de compra de general acceptació en el mercat.\nEn les pòlisses d’assegurança de vida que, d’acord amb el que preveu el contracte, i de conformitat amb la normativa reguladora de les assegurances privades, generin provisió matemàtica, la cobertura del Consorci de compensació d’assegurances es referirà al capital en risc per a cada assegurat, és a dir, a la diferència entre la suma assegurada i la provisió matemàtica que l’entitat asseguradora que l’hagués emès hagi de tenir constituïda. L’import corresponent a la provisió matemàtica ha de ser satisfet per l’esmentada entitat asseguradora.\nCOMUNICACIÓ DE DANYS AL CONSORCI DE COMPENSACIÓ D'ASSEGURANCES\nLa sol-licitud d'indemnització de danys que hagi de cobrir el Consorci de Compensació d'Assegurances s'ha de tramitar mitjançant comunicació al Consorci per part de: el prenedor de l'assegurança, l'assegurat o el beneficiari de la pòlissa; qui actuï per compte dels anteriors o en el seu nom; o bé l'entitat asseguradora o el mediador d'assegurances que gestioni l'assegurança amb la seva intervenció.\nLa comunicació dels danys i l'obtenció de qualsevol informació relativa al procediment i a l'estat de tramitació dels sinistres es podrà fer de les maneres següents:\nTrucant al Centre d'atenció telefònica del Consorci de Compensació d'Assegurances (900 222 665 o 952 367 042).\nDes de la pàgina web del Consorci de Compensació d'Assegurances (www.consorseguros.es).\nValoració dels danys: La valoració dels danys que esdevinguin indemnitzables d'acord amb la legislació d'assegurances i amb el contingut de la pòlissa d'assegurança la durà a terme el Consorci de Compensació d’Assegurances, sense que aquest organisme quedi vinculat per les valoracions que pugui haver fet l’entitat asseguradora que cobreixi els riscos ordinaris.\nAbonament de la indemnització: El Consorci de Compensació d'Assegurances pagarà la indemnització al beneficiari de l'assegurança mitjançant transferència bancària.


Premis internacionals per a 'Estiu 1993', 'La Chana' i 'Ningú ens mira'\nRedacció\t| Actualitzat el 03 Maig 2017 a les 17:34\nLes produccions amb participació catalana continuen acumulant distincions als festivals internacionals.\nEstiu 1993, el primer llargmetratge de Carla Simón (anteriorment guardonat a la Berlinale i Màlaga), ha tornat de la 19a edició del Buenos Aires Festival Internacional de Cinema Independent amb el premi a la millor direcció, el del públic, i el premi SIGNIS (de l'Associació Catòlica Mundial per a la Comunicació). A mitjan d'abril, el film ja va rebre el premi especial del jurat en el 36è Festival de Cinema d'Istanbul.\nPer altra banda, el documental La Chana, dirigit per Lucija Stojevic, ha guanyat el premi del públic en la desena edició del festival Le Voci dell'Inchiesta, a Pordenone, el mateix guardó que es va endur al gener del Festival de Documentals d'Amsterdam.\nFinalment, Ningú ens mira, dirigida per Julia Solomonoff, ha guanyat el premi al millor actor (per a Guillermo Pfening) en la 16a edició del Tribeca Film Festival.


Esteve queda fora a la primera mànega del gegant d’Are - El Periòdic d'Andorra\nPublicat el Dissabte, 16 de febrer de 2019 | 02:30 h\nÀxel Esteve, ahir. | FAE\nÀxel Esteve no va poder acabar ahir el gegant dels Mundials després de quedar fora de la primera mànega. L’andorrà estava fent una bona cursa, amb velocitat, però va entrar massa directe a l’entrada del mur i no va poder agafar la següent porta, amb la qual cosa va quedar fora de la cursa. «Estic una mica decebut perquè no he pogut acabar la carrera», comentava i afegia que «la veritat és que tenia esperances perquè estava esquiant bé», «però no ha pogut ser». «He fet una primera part bona i estic motivat per tornar a agafar el ritme a l’eslàlom», prova de la qual es disputa avui el classificatori.\nPer altra banda, Matías Vargas va ser 60è a la Copa d’Europa de Sarntal, amb un temps d’1.22,28, a 4,24 del guanyador, l’italià Davide Cazzaniga, que va fer un temps d’1.18,04. Per un altre costat, Marc Oliveras no va poder acabar la cursa.\nPel que fa a les altres competicions de la jornada, Xavi Salvadores i Bartumeu Gabriel van quedar fora del gegant FIS de Monte Porsa mentre que en el gegant sub-16 de Hasliberg, Suïssa, Iria Medina va ser 26a, Clàudia Garcia, 34a i Jordina Caminal, 36a. En nois, Lluís Torres va ser 24è. Per un altre costat, Ian Rodríguez va ser 18è en el clàssic i 33è en esprint als Mundials júnior de Telemark que s’estan disputant a l’estació eslovena de Krvavec.\nEn una nova jornada del Festival Olímpic de la Joventut, Andorra va caure contra Noruega en el paral·lel mentre que Ona Ferrando, en esquí de fons, va quedar 55a en l’esprint. L’andorrana es va quedar a 16 segons de classificar-se, fet que s’aconseguia amb un top 30.


En l'estació megalítica d'Azpegi hi trobem el cromlec Organbide, a 100m a ponent del dolmen d'Organbide.\nEn l’estació megalítica d’Azpegi hi trobem el cromlec Organbide, a 100m a ponent del dolmen d’Organbide.\nEls cromlecs o cercle de pedres, es troben arreu del món, i s’estima que n’existeixen uns 5.000 d’ells, principalment a Gran Bretanya, la Bretanya francesa, la Península Ibèrica, Dinamarca i Suècia.\nLa seva funció i origen segueixen sent motiu de debat en la comunitat científica donat que les hipòtesi mantingudes només es poden sostenir en dades arqueològiques i no sobre fonts escrites.\nLa paraula cromlec prové de l’anglès, que l’adquirí de l’antic gal·lès. Està formada per crwm, “corbat” (crom en femení) i lech, “pedra plana”, i significa “pedra plana (col·locada) en corba“. Els cromlec són molt més escassos que altres monuments megalítics com els dòlmens, menhirs, etc.\nEl cromlec Organbide té 4,5m de diàmetre i consta de 14 peces (calcàries) ben visibles. I d’altres com els cromlecs d’Azpegi i el dolmen de Soraluze.\nLes vistes des d’aquí són espectaculars, en línia recta, per l’est, la costa cantàbrica queda a 56 quilòmetres i, els dies clars, es divisa amb nitidesa el far de Biarritz. Pel nord-est, més enllà de la mola d’Errotzate s’hi veu el cim de l’Ori. I pel sud i sud-est es veu l’Ortzantzurieta, la fàbrica d’armes i la serra de Berrendi-Abodi.\nEl dolmen d’Organbide es troba en la línia fronterera franco-basca, limitant els terrenys d’Orbaizeta i Esterenzubi, la muga 212 esvelta i ben visible es troba enclavada en ple galgal. La càmera sepulcral està clarament definida i manca de tapa. El galgal es troba cobert de gesta fina i té una 8m de diàmetre.\nImatges del cromlec Organbide\nOn s’ubica el cromlec d’Organbide?


Colau és l'Espartero del segle XXI. - Sara-Lidiaester\nInici Articles Polítics Colau és l'Espartero del segle XXI.\nColau és l’Espartero del segle XXI.\nÉs així i fa temps que aviso, Ada Colau a part de ser la paparra comuna que ha xuclat tot el que ha pogut de l’unionisme, també ho ha fet del processisme mal entès.\nL’alcaldessa està fent la mateixa feina que ja va fer Baldomero Espartero l’any 1842, però sense llençar ni una bomba, ni disparar un tret.\nAquesta activista que no veu bé que tinguem l’Emitatge\na la capital catalana “no va tenir més remei que acceptar” el club d’striptease més gran d’Europa i no té cap inconvenient en treure tots els arbres de la ciutat perquè diuen que són tòxics i col·locar uns carrils esperpèntics i psicodèlics que fan embogir els cervells dels ciutadans.\nJanet Sanz, tinent d’alcalde d’Ecologia de Barcelona, exigia “no reactivar” les fàbriques i que els cotxes produïts “no tornessin al mercat”\nPerò no és tan fàcil fer-la fora. Manuel Valls li va regalar el bastó d’alcaldessa, però és @Esquerra_ERC qui la sosté i li dóna estabilitat.\nTot i que ella hi va renegar\nAvui en Collboni ha reconegut que hi va haver un pacte espanyolista amb el racista d'en Valls per fer na Frau Colau alcaldessa de BCN. I avui també és un bon dia per recordar i no oblidar que la nostra Frau Colau és una mentidera patològica, una trepa i una farsant! #NOESPOT pic.twitter.com/qF18TUDhIv\n— En Comú NO Podem (@NoEsPotCat) May 27, 2021\nAda Colau va mentir quan va dir\nTambé va dir que no ho faria, però repetirà com a candidata, perquè la feina que había de fer i per la que se la va contractar, que és arrasar Barcelona, no està acabada.\nRecordem que fa 6 anys denunciaba que,\nperò Barcelona, està entre els grans municipis que eludeixen els concursos públics.\nI en les últimes eleccions quan es veia a venir que podia perdre les eleccions, feia la llagrimeta populista que tants bons vots donen últimament a Catalunya això sí, amb l’ajuda inestimable del Marquès Godó de Can Basté.\n#FrauColau fa dos anys deia que s’havia acabat el bipartidisme i ara treballa per mantenir-lo.\nRecordem també quan Ada Colau va pactar amb ERC ‘menjar-se’ abans que acabés l’any 2015 el superàvit que havia deixat l’alcalde Trias, a l’ajuntament de Barcelona.\nPerò l’alcaldessa Colau es una pèssima gestora i l’any 2020 va demanar\nI l’any 2021 l’alcaldessa incompetent i amb més assesors que Messi, es segueix endeutant\nEl llistat és interminable i els seus socis, ERC i PSC només agreugen la desfeta de la capital.\nI l’última cosa que em preocupa i molt és que curiosament buscant enllaços de temes contundents i greus de l’ajuntament de Barcelona em trobo amb uns detalls que fins ara no havia pres gaire atenció i diria que són preocupants. I és que per exemple si escrius Janet Sanz a Google per veure notícies sobre ella: imputació de fiscalia, tema Buenos Aires, tema Nissan, només apareixen un llistat de diaris unionistes i només si busques especialment en alguns diaris digitals de caràcter independentista de molta tirada, pots trobar alguna notícia.\nAixò és cosa d’algun algorisme informàtic, o és més tema de subvencions en publicitat?\nEspartero mai haguera pensat que en el 2021 seria tan fàcil arrasar Barcelona des de dins. Potser fa 179 anys, no ens vam deixar enganyar tan fàcilment com ara, tot i tenir menys cultura i nul·la informació.\nArticle anteriorDesmuntant l’espanyolisme (I). A la força no es guanyen voluntats! per Francesc Pomés i Martorell.\nArticle següentSentència #Judici17A, per David Torrents


L’obra del premi Ciutat d’Igualada d’Art Digital ja es pot veure a la Sala Municipal\nFins al 13 de febrer, la Sala Municipal d’Exposicions d’Igualada acollirà l’obra dels dissenyador gràfic, il·lustrador i artista digital, Eduardo Argañarás, guanyador del Premi Ciutat d’Igualada d’Art Digital Jaume Graells 2021.\nL’obra d’Argañarás, nascut i format a la ciutat de Buenos Aires, mostra diversos paisatges urbans on es contraposen l’àmbit privat amb el públic. Uns jugadors d’escacs, uns lectors que conversen o joves que festegen conviuen amb amb manifestants que transiten pels carrers de la ciutat, amb llums que passen ràpid i aquells que busquen com sobreviure.\nAquestes formes i espais, originats per la llum i les ombres, deuen la seva existència al coneixement propi i autònom que l’artista fa de la realitat més enllà de les aparences. Aquest ambient tancat, immortalitzat en el present que s’obre al passat i al futur. Les imatges i fotografies, penjades a les parets, ens conviden a pensar en històries passades viscudes al bar. Es tracten de solituds compartides construïdes en llocs de trobada.\nL’exposició es podrà veure fins el diumenge 13 de febrer a la Sala Municipal d’Exposicions d’Igualada al carrer Garcia Fossas número 2.\nArticle anteriorEl CF Igualada masculí segueix sense poder guanyar fora de casa\nPròxim articlePrimera reunió per fer front a les males olors de l’abocador de Can Mata


Reformes de banys a Roses | Construccions Montero\nReformes de banys a Roses\nAdeqüem el teu bany a les teves necessitats perquè no siguis tu el qui s’hagi d’adaptar a les seves incomoditats\nUna empenta a la comoditat del dia a dia\nProbablement sigui la primera porta que creuem cada matí en sortir de l'habitació. Tant de bo poguéssim arrencar el dia amb una sensació de total comoditat.\nSense la banyera que no hem utilitzat en un bon grapat d'anys, sense l'aixeta que hem de vigilar un parell de vegades per assegurar-nos que no perd aigua i sense maleïr la cortina que tots sabem que tornarà a caure.\nSi no necessites unes Reformes integrals a Roses, t'oferim la possibilitat de reformar únicament el teu bany. A Construccions Montero som nº 1 en la reforma de banys a Roses perquè treballem amb materials de primera qualitat i t’oferim un servei 100% professional que evitarà les molèsties que de vegades comporta una reforma.\nEl teu racó d'intimitat, a la teva mida\nDesfem-nos de les rajoles que mai no t’havien agradat i instal·lem el plat de dutxa que t'estalviarà ensurts i tedioses neteges.\nPodem aprofitar aquella reparació que ja no pot esperar per fer-li un rentat de cara a l'espai on tu fas això mateix cada dia.\nComencem el matí a un espai que sabem que és com nosaltres volem. Perquè el dia també vagi exactament així.\nTradició familiar. Proximitat. Satisfacció\nDes del 1969, quan el pare va fundar Construccions Montero, hem remodelat banys per tot Roses i l'Alt i el Baix Empordà i ens han encarregat diverses reformes integral i noves construccions.\nEls clients sempre tenen la raó. Per això deixem que siguin les seves dades les qui expliquin la nostra feina:\nLa proximitat ens permet posar especial cura als temps d'entrega i l'atenció personal. Treballem a tota la zona de Roses i les localitats del voltant. També a la resta de localitats de l'Alt Empordà, el Baix Empordà i Girona.\nLa comoditat del teu bany, a quatre passes\n1. Emplenes el formulari de contacte o ens fas una trucada\n2. El nostre tècnic visita el teu bany: veiem què cal reparar o què vols canviar, prenem mesures i comencem a imaginar el teu bany perfecte.\n3. T'enviem una plànol en 3D del teu nou bany i un pressupost sense compromís. Farem els canvis necessaris i ens adaptarem als límits indicats per fer el teu bany realitat.\n4. Muntem el teu bany en el menor temps possible. Posem màxima cura en la higiene i causar les mínimes molèsties a casa teva. Ara et toca a tu gaudir del teu nou espai.\nS'ha acabat repetir "tant de bo tingés un plat de dutxa"\nAra et toca dir a tu també "tant de bo hagués fet la reforma molt abans".\nDemana'ns pressupost sense cap compromís per a la teva reforma de bany a Roses.\nReformes de banys a:\nReformes integrals a Roses\nReformes de pisos a Roses\nReformes de cases a Roses\nReformes de cuines a Roses


Vanessa Fuentes: "L'entorn online de la UOC aporta una inclusió de la discapacitat"\nUOCPsico_Educ 3 de Desembre de 2019 19 de Maig de 2020 31 comentaris a Vanessa Fuentes: “L’entorn online de la UOC aporta una inclusió de la discapacitat”\nL’escriptora Anaïs Nin afirma que “no veiem les coses tal com són, les veiem tal com som nosaltres”. Parlant sobre la seva vida amb la Vanessa Fuentes, graduada en Psicologia, i\nmàster universitari en Educació i TIC (e-learning), tutora del màster de Dificultats de l’aprenentatge i trastorns del llenguatge, aquesta màxima és totalment encertada. La Vanessa té paràlisi cerebral. Això no significa que estigui malalta ni que hagi permès que li serveixi d’excusa per no ser o no fer: simplement, ella funciona diferent. De fet, creu fermament que tots som iguals i diferents alhora. Fins als 18 anys, va ser alumna en una escola d’educació especial, però ella volia estudiar de forma ordinària: va treure’s el graduat escolar en una escola d’adults, cosa que fou una primera experiència inclusiva molt positiva i, més tard, va fer el grau d’integració social, on els companys la van tractar com una més. No obstant això, ella volia ser psicòloga, de manera que va començar a estudiar a una universitat presencial. Recorda que els dos primers anys van anar molt bé, però després els esvorancs es van començar a acumular: si no hagués estat per la UOC, hauria d’haver deixat la universitat. Es va graduar en Psicologia i va estudiar el màster universitari en Educació i TIC (e-learning). La Vanessa ho té clar: a les persones que viuen amb discapacitat o disfuncionalitats “senzillament cal tractar-nos amb normalitat” i no fer-nos “demostrar constantment, en tots els àmbits, les capacitats que hi ha darrere de les limitacions físiques”.\nMai a la vida ho hauria imaginat. És un somni impossible fet realitat, tenint en compte que, als 18 anys, el meu futur era anar a un centre ocupacional! Però mai em vaig conformar. Vaig perseguir somni rere somni. Finalment, l’oportunitat em va arribar gràcies a un excap que havia tingut fent de formadora en un curs en línia del Departament d’Ensenyament, i a la gran perseverança del director i companys tutors del màster que, sense conèixer-me, van lluitar perquè em permetessin exercir deixant de banda la meva discapacitat física i fent visibles les meves altres capacitats o habilitats. Pocs ho fan, això, sempre els estaré immensament agraïda.\nCreus que les persones amb disfuncionalitats físiques o mentals estan ben integrades a la societat?\nLes noves tecnologies poden ser una porta per a aquesta integració?\nSí, la tecnologia ajuda a la inclusió. S’està convertint en eina fonamental del nostre dia a dia, millorant la qualitat de vida de les persones que tenim alguna discapacitat i facilitant la nostra autonomia.\nEducació, General, Psicologia discapacitat, inclusió, integració, universitat, UOC, vanessa fuentes\n» Asperger en femení: un autisme amb característiques pròpies\n31 thoughts on “Vanessa Fuentes: “L’entorn online de la UOC aporta una inclusió de la discapacitat””


Interior no retirarà la distinció de comissari honorari a Marhuenda - El triangle\nLa dissolució de les Corts juga a favor del ministeri i impedeix que s'executi la decisió del Congrés dels Diputats\nLa votació de la comissió d’Interior del Congrés dels Diputats de retirar la distinció de comissari honorari de la Policia Nacional a Francisco Marhuenda, director del diari La Razón, no ha servit de res. La dissolució de les Corts i la convocatòria d’eleccions han aturat la retirada d’aquest polèmic nomenament.\nEl ministeri de l’Interior ha decidit que no revocarà la distinció a Marhuenda en considerar que aquesta decisió del Congrés ha quedat en suspens fins que es tornin a constituir les Corts. Un diputat del PSOE explica que “ara només es podria reclamar l’execució d’aquesta votació a la Diputació Permanent, però aquest és un òrgan que només es fa servir durant l’etapa preelectoral i en casos urgents, i aquest no ho és”.\nLa distinció de comissari honorari li va ser atorgada al periodista el passat 12 d’abril, a proposta del ministre d’Interior, el seu amic Jorge Fernández Díaz. Aquest reconeixement va suscitar una forta oposició, tant dels sindicats policials com dels partits d’esquerres, que han reclamat reiteradament la seva anul·lació per considerar-lo un cas descarat d’amiguisme.\nPrevNova cortina de fum negre cobreix Tarragona


El meu Arenys de Munt: octubre 2007\nAquesta setmana s'ha iniciat el tràmit parlamentari de la Llei de la Memòria Històrica. El text que posarà fi a la gran injustícia, la dels que han estat víctimes de l'oblit durant la democràcia.\nEl text d'aquesta nova llei és molt ambiciós i s'espera que tingui un ampli consens, es farà per fi justícia amb les víctimes, amb totes les víctimes, sense parlar de colors ni bàndols, es farà per fi justícia amb totes les persones que vàren ser perseguides, víctimes de la violència per raons polítiques, ideològiques o de creences religioses durant la Guerra Civil i la Dictadura.\nPer fi s'aconseguirà que es declari la il·legitimitat dels tribunals, resolucions i sentències que es van fallar en aquells moments i, per tant, s'obrirà la porta a l'anul·lació de judicis.\nFeia falta aquesta Llei de la Memòria Històrica, és una manera d'ordenar jurídicament el que tots sentim als nostres cors i portem a la memòria.\nÉs la manera de que les famílies, les víctimes i el dolor que hem sentit quedi recolzat per tots, és la manera de que les noves generacions tinguin clar el que va passar en aquell temps, potser el descobriment de foses comuns, els cens de desapareguts en aquests període i aquesta nova llei entre d'altres coses els fagi veure que la Guerra Civil i la Dictadura és alguna cosa que està molt a prop i que els compet, que aquesta desmemòria que pateix gran part de la població, quedi guarida i recordi aquest capítol de la història tant cruel i tant sagnant.\nEl Palau de la Generalitat ha estat escenari de la signatura de l'acord Nacional per l'Habitatge, un acord que donarà solucions al problema de l'habitatge a Catalunya.\nUn Pla que compta amb un ampli concens entre la societat catalana i que farà posible mes de 800.000 actuacions en els propers 10 anys. Això donara resposta als problemes de la ciutadania.\nAquest acord es fruit d'una "actitud de responsabilitat i determinació per abordar qüestions bàsiques que requereixen el major consens posible" segons diu el nostre President José Montilla.\nPublicado por Rosa en 9:58 No hay comentarios:\nPlaça Sant Felip Neri , un dels racons més bonics de Barcelona, amb la meva amiga Pilar. per cert.......felicitats nena!!!!!\nPublicado por Rosa en 9:30 No hay comentarios:\nEl pressupost per al 2008 del Ministeri de Treball i assumptes Socials per l'àrea de Polítiques d'igualtat es de 43.242.€ un 2,4% més que l'any 2007. Aquest programa es desenvolupa mitjançant la Secretaria General de Polítiques d'igualtat inclou les actuacions de la Delegacion Especial del Gobierno sobre la Violència envers les dones, a la que es destinarà 15.032.000 €, un 2.76% més que durant l'any 2007 , si a aquesta quantitat li sumem el que dedica el Ministerio de Trabajo y Asuntos Sociales resta una quantitat total de 70.345.951€ això vol dir un 3,99% més que el 2007.\nENTRE DONES I MÉS\nDissabte dia 6 vaig assistir a un curs de formació per regidores, el va organitzar la Secretaria de Polítiques de Dones del PSC.\nEns vam trobar dones socialistes de Catalunya per estudiar i debatre el feminisme, les Polítiques de gènere , la comunicació i el lideratge.\nAquestes jornades són genials perquè et trobes amb dones que fan el mateix que tú i que tenen els mateixos problemes i dificultats en el món de la política municipal, un espai on compartixes i aprens.\nLa vida, la feina, la casa, els fills, la tasca municipal fa que entrem en una roda d’activitats, reunions, trobades, inauguracions, etc que moltes vegades ens priven de tenir un moment per pensar. Crec que en l’actualitat el socialisme en general pateix una crisi ideològica, ens trobem moltes vegades per temes puntuals, per organitzar o fer actuacions concretes però no ens parem mai a pensar en la nostra ideología. Els temps canvien, també les necessitats de les persones i el socialisme també ho ha de fer, seria interessant buscar moments per poder posar en comú els nostres pensaments, definir o replantejar , modernitzar això pel que estem lluitant tots.\nEs per això que a l’agrupació d’Arenys de Munt estem preparant una jornada de reflexió sobre el socialisme, en aquesta jornada ens trobarem amb les companys dels pobles veïns per poder reflexionar d’una manera distesa sobre el que estem fent i com ha de ser el nostre futur.\nDes d’aquesta pàgina us convido a berenar amb nosaltres el dia 27 d’octubre, ja un donaré l’adreça i l’hora de la trobada.\nPublicado por Rosa en 10:02 No hay comentarios:\nPlaça Sant Felip Neri , un dels racons més bonics ...


Tercera prova de la temporada del CiCaEstiu 2018 al Golf La Roca amb una participació de 62 jugadors. Camp en molt bones condicions. Els jugadors han gaudit de l'avituallament més refrescant, amb fruita fresca, pastes, begudes i gelats per a tothom. Com a novetat, han pogut tastar el nou Vichy Catalan Fruit. ARRIBEN LES BOMBOLLES AMB SUC!\nEl guanyador handicap del torneig va ser Edgar Rene Faure, que és el tercer jugador classificat per el viatge que farem al Meliá Villaitana Golf Club del 6 al 9 de desembre de 2018. El premi inclou sopar de gala el 6 de desembre, 3 nits d’hotel en habitació doble compartida, dormir i esmorzar i 2 GF per al guanyador (Villaitana Levante i Bonalba).\nEl guanyador del premi d'aproximació al forat 18 és en Christian Pagès que ha deixat la bola a 1m 4cm. El premi és la invitació a la següent prova del CiCaEstiu al Golf Montanyà. Aquest premi es mantindrà a cada camp en totes les proves del CiCaEstiu. Pel Golf Montanyà hem triat el forat 17


Cinema en català i altres hipocresies - Diari de Girona\nCinema en català i altres hipocresies\ncallahan ruiz 12.12.2020 | 01:22\nCinema en català i altres hipocresies Diari de Girona\nAl Consell de l´Audiovisual de Catalunya no li ha agradat l´avantprojecte de llei sobre el cinema que prepara el Govern espanyol i ha demanat que el 50% de les obres audiovisuals estatals que produeixin les plataformes digitals, es destinin a produccions en català, basc o gallec, per combatre l´escàs ús d´aquestes llengües en el sector de l´audiovisual. Per demanar que no quedi, clar que sí, que molts també exigim des de fa anys que el polític amb càrrec públic tingui més de dues neurones al cervell i aquí estem, al bell mig d´una pandèmia. Perquè una cosa és enunciar peticions amb ferum política i una altra diferent és la realitat. Arribats a aquest punt, només cal fer una volta pel seu web i veure la cabdal i imprescindible rellevància de les seves funcions -#uisí- i preguntar-nos si interessa realment l´existència d´un cinema en català o és un pretext més del nostre innat victimisme.\nSi la gran majoria d´estaments culturals catalans no s´esforça a potenciar i estimular la creació i la producció fílmica pròpiament en català, no entenc que hagin de ser les plataformes digitals i l´estat qui resolguin la quadratura d´aquest cercle. El mínim -dic jo- seria mostrar certa actitud, un fet que jo almenys no veig enlloc. Deu ser cosa de la vista cansada que ja tinc. I que consti que els dos llargmetratges que he pogut cocrear fins avui, són en català. I amb molt d´orgull! Però precisament per això, perquè els bastons a les rodes han estat més que els suports, estic fart de les queixes dels de sempre, dels que tenen la capacitat per canviar les coses i no només no fan res, sinó que esperen que els altres ho facin per ells.\nUn d´aquests dos films, El sabater d´Ordis, adaptació lliure d´una obra original de Carles Fages de Climent, s´ha pogut fer, en bona part, gràcies a irrisòries aportacions privades i a un parell de subvencions municipals, tot i que les elevades exigències justificatives d´una i la nefasta per surrealista gestió pública de l´altra, han acabat convertint els ajuts, tot i essencials, en insofribles companys de viatge, fins al punt de provocar-ne la suspensió. El projecte, malgrat tot, s´ha pogut culminar, però ara, el panorama de distribució i exhibició d´un film que és un bocí de la cultura, la llengua i el llegendari catalans, i produït -a sobre- a províncies, per accentuar l´especial estimació amb la qual es tracten sempre aquestes produccions des de la capital, tant des de l´administració com des del sector, és desolador. Ni festivals, ni administració, ni sales, ni premis, ni televisions estan per romanços catalans. Fins i tot la càtedra del patrimoni literari Maria Àngels Anglada-Carles Fages de Climent de la UdG, ha emmudit davant la proposta de col·laborar amb un projecte que només pot aspirar a visibilitzar-se.\nDesprés els consellers surten a TV3 a denunciar que es parla poc català a la ficció del país. D´això al meu poble se´n diu hipocresia.\nDades, eines de futur.\nJordi Nadal Oller i Girona.


Los placeres de Pepa: LA SOLANA, UN MENÚ DE CUINA SALUDABLE\n08970Sant Joan Despí\nCarrer d'Antoni Gaudí, 10, Baixos, Local 1\ntel. 934 77 13 07\nMenú diari: 11,90 €\nMenú cap de setmana: 16,90 €\n3,5 - Cuina casolana, genial atenció.\nCuina mediterrània, productes de proximitat i temporada. Terrassa molt gran, molt bona atenció. Menú de cada dia i de caps de setmana. Preus correctes per la zona. Són un 3,5 estrelles Pepa Pink.\nA les estovalles\nA Sant Joan Despí, la part de dalt, on el parc de la Fontsanta i les pistes de tenis hi ha un grapat de restaurants. La Solana és un d'ells, un restaurant que forma part del grup 101.\nLa ubicació propera a TV3 i la zona d'oficines de Sant Joan Despí, fan una clientela variada on es barregen gent de roba més informal amb corbates.\nEl local interior no és gaire gran, la terrassa sí, amb zona a l'aire lliure i zona coberta, totalment accessible amb una rampa.\nLes estovalles individuals de paper porten el menú imprès, que també pots consultar on line.\nLa carta de La Solana\nTenen un llistat de platets com seitons, croquetes, hummus, pernil, formatge, carxofes del Prat, ous estrellats, arròs, truita de riu, canelons...\nEncara que l'oferta més demanada és el menú diari, dos plats, postres, una beguda i pa per 11,90 €. Alguns plats tenen suplement.\nPlats on la matèria primera és de productores de la zona, que es presenten com saludables i que tenen un sabor molt casolà, inclosos els postres.\nL'aigua és d'osmosi i el pa és de bona qualitat.\nEl menú es publica cada dia a la seva web i està imprès a les estovalles sobre la taula.\nMenú diari de La Solana\nVam començar amb cigrons amb verdures i salsa de tomàquet, molt bons i uns tallarines integrals amb bolonyesa i formatge Emmental que no eren integrals, sinó d'espinacs, però que estaven boníssims.\nUn plat de pit de pollastre amb salsa de verdures i puré de castanyes, fet a la planxa, amb les verdures com en samfaina i un remenat d'ous de corral, espàrrecs del marge, bròquil i bolets. Molt saludable i bo.\nMel i matò, que estava fora de carta i vam encertar l'elecció.😋\nAmb el menú inclou una beguda: cervesa, copa de vi (D.O. Penedès), refresc o aigua, que és d'osmosi.\nUn altre menú\nPlats d'un altre menú a La Solana.\nDe primer sopa tradicional de verdures de tardor amb fideus i trinxat de col amb cruixent de cansalada de la Noguera. De segon remenat d'ous i fora de carta, conill a l'allet. Postres, mató i fruita.\nEl preu del menú, 11,90 €. Molt bé per la qualitat dels plats i la bona atenció.\nResum del Restaurant La Solana\nLocal petit, s'amplia amb la zona coberta de la terrassa proveïda d'estufes. Música ambiental a volum correcte.\nPersonal de sala molt atent i ràpid.\nCuina casolana, saludable, amb productes de la zona.\nPreu correcte per ubicació i plats.\nMesures Covid: Gel hidroalcohòlic, carta en QR i d'un sol ús.\nUn bon local per dinar entre setmana on pots veure alguna cara coneguda, o sentir com els critiquen altres treballadors de TV3 que estan darrera la càmera. 😎\nEtiquetes de comentaris: Baix Llobregat, Barcelona, cuina casolana, cuina mediterrània, menú diari, Sant Joan Despí, terrassa\nUbicació: Carrer d'Antoni Gaudí, 10, baixos, local 1, 08970 Sant Joan Despí, Barcelona\nRicard Sampere 27 de març de 2022, a les 11:48\nUn d'aquells llocs que agrada tenir prop de casa o de la feina.\nPepa Lázaro 27 de març de 2022, a les 11:56\nQuan estic per SJD és una molt bona opció quan no hem cuinat a casa.


Omplim les aules de (bona) literatura | Catorze.cat\nJaume Ferrer i Puig | 21/06/2016 a les 12:51h\nArxivat a: Biblioteca, educació, llibres, literatura, infància, llegim\nLes aules del país són plenes d’alumnes cada vegada més diversos i la institució educativa cada curs té una agenda més plena de tasques i responsabilitats socials —i gairebé assistencials—, que ha de cobrir i donar-hi resposta dins de l’estressada societat del segle XXI, una societat en què tot va molt de pressa i els sabers clàssics com la literatura van sent arraconats progressivament per les lleis de mercat i per l’utilitarisme acadèmic. En aquest context, la literatura ha anat perdent presència i significació dins del currículum educatiu de l’ESO i el batxillerat, i si encara avui es manté a les aules és gràcies a un professorat de literatura irreductible i entusiasta que vetlla perquè no desaparegui ni romangui en la marginalitat més absoluta. A la secundària ja fa temps que s’ha convertit en un apèndix merament testimonial dels llibres de text. Al batxillerat, la reducció de les hores de literatura catalana aboquen la matèria a una precarietat que fa que el professor tingui poc temps per poder desenvolupar el temari com escauria. En totes dues etapes el missatge subliminal és que la literatura és un complement prescindible del currículum de llengua.\nAquest panorama desolador fa que cada curs escolar, en un moment o altre, rebroti el vell debat sobre la presència i l’ensenyament de la literatura en el nostre sistema educatiu. Fa unes setmanes hi va tornar amb la publicació del manifest SOS. Literatura a l’ensenyament per part del col·lectiu Pere Quart. Si això passa és perquè la literatura catalana no acaba d’ocupar el lloc que li pertoca ni consolida l’estatus que hauria de tenir com a literatura nacional, una situació que la fa estar en fals; talment com la llengua, ja que ambdues viuen una situació amb paral·lelismes més que evidents.\nL’escenari genera un profund malestar que ens ha portat a reclamar, de manera reiterada, que la literatura catalana tingui un paper central en les aules del país i disposi d’unes condicions òptimes per assegurar-ne la transmissió a les futures generacions d’estudiants perquè puguin ser coneixedores d’aquest patrimoni literari. Avui la literatura continua essent una disciplina humanística imprescindible per formar ciutadans lliures, cultes i crítics, unes bases que cap societat avançada i que vol el millor per la seva ciutadania pot obviar ni bandejar, com molt bé expliquen des d’Erasme de Rotterdam a Eduqueu els infants ben aviat en les lletres (Adesiara, 2015) fins a la professora Martha C. Nussbaum a Sense ànim de lucre. Per què la democràcia necessita les humanitats (Arcàdia, 2011).\nEn un altre ordre de qüestions, ara que l’ensenyament per competències s’imposa en el sistema educatiu i que l’utilitarisme cada cop pesa més i arrossega gran part de l’activitat acadèmica de l’aula, no hauríem de perdre de vista que la literatura és una disciplina altament competencial i fonamental per aconseguir dues destreses bàsiques per moure’ns en el món actual: saber llegir i escriure, que no vol dir passejar la vista per les lletres ni omplir papers sense solta ni volta, sinó entendre i comunicar, competències que ens remeten directament a l’art de la retòrica i l’oratòria aristotèliques.\nEl Departament d’Ensenyament n’és coneixedor i cinc anys enrere va impulsar el Pla Nacional de Lectura (2011-2015) per millorar els índexs de lectura tant a la primària com a la secundària, i enguany ha començat un programa complementari anomenat Ara Escric (2015-2016) per optimar la competència escrita, que tanta falta fa també. Totes dues són bones iniciatives que busquen la transversalitat a les diferents àrees del currículum —com ha de ser—, però de ben poc podran servir si això no es fa creient en la (bona) literatura, començant per la pròpia, que avui es troba relegada. Es pot ensenyar i aprendre a llegir i a escriure —i fer-ho amb èxit— prescindint del nostre corpus literari?\nLa (bona) literatura, però, a banda de la dimensió més competencial, proporciona molts beneficis com a individus i societat. El primer de tots és que és una excel·lent matèria primera del coneixement humanístic per formar una ciutadania culta, amb capacitat crítica, i que estableix ramificacions amb totes les àrees del coneixement, com en deixen constància, per exemple, les novel·les de Jules Verne.\nEl segon, la literatura és llenguatge i, com deia Mercè Rodoreda, «una novel·la són paraules». Com més paraules agabellem, com més vocabulari i lèxic dominem, com més dúctils siguem amb la llengua més capacitat i facilitat tindrem per entendre el món i l’ésser humà, i aquí la poesia també té una funció essencial com a gran receptacle de mots i sentits. En els dies que corren no podem renunciar-hi i cal que tinguem ben present que una imatge no val ni valdrà mai més que mil paraules; la imatge és barata i avui en la sobreabundància d’impactes visuals va a preu de saldo.\nEl tercer benefici és la vida i l’autenticitat que conté la literatura, i com des de la ficció literària es pot arribar a comprendre tan bé la realitat i els replecs de l’ànima humana. Actualment, termes com «intel·ligència emocional», «emprenedoria» o «creativitat», posats de moda pels gurus de la contemporaneïtat i amants de les solucions de flascó i de les píndoles d’autoajuda, queden en no-res al costat de la literatura. L’art de la ficció és l’única disciplina humanística que interpel·la directament les emocions des de la raó, fomenta la imaginació i estimula la creativitat artística. Quina millor base per generar emprenedors que triangular la literatura amb la filosofia, la història, la història de l’art o la música? La literatura, a més, a diferència de l’autoajuda, ens fa pensar i créixer interiorment com l’Aloma de la Rodoreda en el seu enamorament traumàtic; com la Valentina de Soldevila que presencia el desmembrament familiar amb la mort del pare i la posterior reestructuració familiar o com la Mila de Víctor Català, que fa un viatge interior cap al seu alliberament personal i com a dona, oposant-se a qualsevol tipus de determinisme.\nAquests dies que les imatges de l’èxode dels refugiats sirians, i el seu confinament i posterior expulsió del camp d’Idomeni, ens colpeixen profundament i haurien de fer avergonyir aquesta Europa que sembla que no només ha renunciat a les humanitats sinó també a la humanitat —i a la idea d’Europa de George Steiner. Nosaltres també vam ser exiliats al final de la Guerra Civil, i les instantànies de la diàspora siriana són d’una familiaritat palmària que poden dialogar a la perfecció amb el testimoni literari dels refugiats catalans que el gener de 1939 van emprendre el camí cap a la frontera amb França, per passar molts d’aquests als camps d’Argelers, Sant Cebrià o Bram, i marxar posteriorment, els que van poder, cap a Amèrica. Ambdós èxodes presenten el mateix drama humanitari però amb uns altres protagonistes. Les experiències vitals de l’exili republicà van quedar immortalitzades en nombroses mostres de la nostra millor literatura del segle xx, gràcies a Rovira i Virgili, Calders, Tísner, Bartra, Amat-Piniella, Trabal, Jordana, Benguerel, Oliver i un llarg etcètera que ens narren amb tot tipus de detall el sentit de la pèrdua i l’enyorança.\nPodem prescindir, doncs, d’aquest testimoni literari que pot ajudar els nostres alumnes a entendre tants aspectes de les guerres, dels exilis i de la condició humana? I d’aquí podríem saltar a l’exemple de la prosa de Josep Pla, l’encarregat de fixar la memòria paisatgística, social, cultural, política i gastronòmica de la Catalunya del segle xx. Tot aquest esplet literari dóna joc per gaudir de les belles lletres, de la comprensió del món i de l’aprenentatge de l’ofici de viure. Aquesta literatura que és patrimoni de tots, que configura la identitat del país, que alhora ens aporta tants beneficis intel·lectuals, però que avui es troba en hores baixes en la seva transmissió a les aules, cal que recuperi el lloc que li pertoca i que mai hauria d’haver perdut, talment com fan tots els països amb les seves respectives literatures, malgrat la crisi global de les humanitats. La nostra literatura ha de ser a l’agenda educativa, cultural i política, per poder ser resituada i gaudir de centralitat en el currículum, des de la primària fins al batxillerat i al marge d’urgències i contingències diverses, si volem contribuir a fer un país millor, més culte i sensible; i lluitar així contra la banalitat i la mediocritat de la societat de consum present que ens vol dòcils i acrítics.\nBarroers i barroeres\nDon Toni de Bearn, 21/06/2016 a les 17:20\nMés raons per demostrar que fins els i les llops, llobes, llobets i llobetes (que són llops per als homes i les dones de la humanitat i les humanitats) són cínics i cíviques delinqüents ( i delinqüent es, és clar), al servei de la destrucció de la cultura del país que volen tapar amb gomets de colorins i plans quinquennals per fabricar un país d'esclaus ignorants.\nHo proven fa anys, però sembla que no acaben de reeixir, perquè sempre apareixerà un Pere Quart ( amb pseudònim de poeta, per a escàndol dels sabatots i sabatot es encimbellats).\nManeu, enganyeu i manipuleu, però no convenceu!\nLa bona literatura no desapareixerà, ni quan desaparegués vosaltres!!!\nJordi Llavina, 21/06/2016 a les 23:34\nMolt bé, Jaume. Però em fa l'efecte que tot això és picar ferro fred. I també cal dir que hi ha infinitat de professors de literatura que han fet i fan avorrir la literatura. Combrego, però, del tot, amb els teus arguments.\nMaribel Molina, 22/06/2016 a les 06:55\nJaume, t'admiro. Sempre ho he fet, com a grandíssim professional i com a estimat company.\nMagnífiques paraules que puc imaginar-les amb aquesta veu teva, forta i contundent, segura del que diu, com ho diu i per què ho diu.\nTotalment d'acord amb tu. La literatura és capaç de transportar les persones a un món creatiu, d'imaginació que, altrament no seria possible. La literatura, fou la meva gran passió. I jo sóc molt passional en tot el que faig.\nFelicitats, Jaume. Per la teva trajectòria, per la teva força, pel teu gran sentit de l'humor (també). T'estimo molt, company. Molts èxits! Salut i amor 😊😜\nRosa Rosell, 26/06/2016 a les 11:08\nJaume, les teves reflexions són escaients fruit de l'experiència i de l'observació, però alhora els alumnes són fruit d'una realitat líquida que s'esfuma. També hi té pes l'edat de l'alumnat ja que només veuen volar coloms. L'esperança no s'ha de perdre, però en la societat que ve, no en faran falta gaires d'erudits com tu, això sí, cal eixamplar la base, encara que sigui de "mico en mico" per culturitzar el país.\nPensa Jaume, que de bona canalla n'hi ha, cal trobar-la!\nJordi Geronès, 27/06/2016 a les 09:55\nUna societat sense les humanitats no és una societat humana, és robòtica... Molt bé, Jaume!


La marca valenciana NBN23 llança una aplicació amb què accedir en directe des del mòbil a les actes dels partits de bàsquet amateurs\nL'empresa, vinculada al Parc Científic de la Universitat de València, ha desenvolupat Swish amb la finalitat de realitzar en directe seguiments personalitzats d'equips i esportistes\n“Si fa anys ens hagueren dit que podríem seguir els partits de les federacions de bàsquet des del mòbil i amb estadístiques dels membres dels equips, no ens el podríem ni imaginar. Ara això serà una realitat i li donarà la visibilitat què mereix el bàsquet amateur”, destaca Miguel Bullón, director executiu de Nothingbutnet, empresa tecnològica responsable de la marca NBN23.\nSi bé fins ara calia accedir al web per a seguir l'acta digital que dissenya aquesta empresa valenciana per a federacions de bàsquet, des de hui ja és possible realitzar el seguiment en directe del desenvolupament de l'acta del partit des de qualsevol dispositiu electrònic on estiga descarregada l'aplicació Swish, disponible tant per al sistema operatiu Android com iOS.\n“Això suposarà que moltes federacions espanyoles, unes altres a nivell mundial i tornejos de la talla com JR NBA, Manheim o FIMBA, es podran seguir a l'instant amb el mòbil”, explica Javier Bosch, CEO de Nothingbutnet. "Seguir en directe més de 200.000 partits en més de 30 països provocarà molta més emoció durant les jornades i una immediatesa mai vista en aquestes lligues”, afegeix.\nL'aplicació compta amb una capacitat d'emmagatzematge que permet consultar també partits d'altres jornades. A més, ofereix estadístiques dels esportistes atenent diferents categories (punts, valoració, rebots, assistències, taps, robatoris, tirs lliures), “la qual cosa facilitarà i molt el treball d'entrenadors, jugadors i àrbitres, que podran fer un scouting d'una forma molt més senzilla i ràpida, és a dir, conéixer les fortaleses i febleses de l'equip oponent, així com individuals i, amb aquesta informació, preparar estratègies.”, subratlla Miguel Bullón.\nEntre les possibilitats de personalització que permet aquesta nova aplicació, destaquen, entre altres, la possibilitat de triar l'equip o els equips que seguir; conéixer mitjançant alertes les estadístiques d'un jugador o jugadora en concret; i analitzar les estadístiques de tots els equips. La major capacitat de segmentació per part dels usuaris serà possible en la versió de pagament.\n“Hi ha moltes aplicacions de bàsquet professional, però aquesta és la primera de basket amateur”, remarca Víctor González, responsable de Comunicació de la marca NBN23, qui revela que el nom de l'aplicació es refereix a l'onomatopeia anglosaxona amb què el món del bàsquet es refereix a un tir net. De moment, l'aplicació es limitarà a les competicions de bàsquet, encara que "el propòsit és fer-la extensible a altres esports si la companyia augmenta el seu rang actual d'actuació".\nNascuda en el Parc Científic\nNothingbutnet és una empresa emergent nascuda en el Parc Científic de la Universitat de València per a millorar el món del bàsquet a través de la tecnologia. Impulsada pel Programa d'Emprenedoria Innovadora VLC/STARTUP, ha desenvolupat dues tecnologies de digitalització per al món del bàsquet (NBN23 Competition i NBN23 Performance), orientades a monitoritzar el moviment dels jugadors i a potenciar l'espectacle amb el subministrament d'informació rellevant en temps real.\nA més d'Espanya, NBN23 actualment treballa amb federacions de bàsquet dels Estats Units, Turquia, Bèlgica, la Xina i Mèxic. La startup valenciana compta amb més de cinc premis nacionals i internacionals, entre els quals es troba el primer premi HYPE a nivell europeu com a Millor Projecte d'Innovació Tecnològica del 2016, la final del qual es va celebrar en els Jocs Olímpics de Rio de Janeiro 2016.


El país que se'n voldria anar - El blog de Joan Rovira\nHome Unlabelled El país que se'n voldria anar\nEl país que se'n voldria anar\nCosta de creure que en un país com el nostre 3 de cada 4 ciutadans estiguin disposats a emigrar per tal de trobar feina. Fa quatre dies ens deien que un dels nostres grans pecats era que ens negàvem a canviar de ciutat per raons de treball. Ves per on, almenys mentalment, ja hem fet la revolució i ens estem acostant al model “mobile home” americà. Aquí, quan ens posem a fer reformes, no ens guanya ningú: aviat inventarem l’acomiadament pre-contracte, una innovació absoluta a escala universal en les relacions laborals... Resulta que la darrera enquesta del CIS és contundent. El 75% dels espanyols se n'aniria a qualsevol país europeu i un 70% ja no té manies i si cal se'n va a la fi del món. D'això en diuen, traduït, pura i simple desesperació.\nNo m'imagino que 3 de cada 4 ciutadans marxin mai de veritat, ni molt menys. Ja ho anirem veient amb el temps, si organitzem una diàspora de veritat o només amb comptagótes. El cert, però, és que només pots recomençar de veritat si te'n vas, si tanques la porta del tot, si no arrossegues res. Es una veritat tan antiga, amarga i dura com el món, que tots més o menys sabem en el fons. De moment el que queda és l'evidència de la manca d'horitzons per a una immensa majoria a la qual ja no li diu res tot aquest festival de reformes, de salvaments bancaris, d'impostos, de recentralitzacions i altres mandangues: la majoria està en una altra dimensió, molt allunyada de l'agenda política. Potser quan arribi la vaga s'hi apuntarà força gent, ja ho veurem. Però d'entusiasme i esperit lluitador, ni rastre: sabem que no funcionarà.\nLa història real de la gent condemnada a resistir va per una altra banda, per la necessitat de buscar-se la vida, de recomençar, de tenir el que necessiten les persones i les societats. Esperança i somnis, que mouen més coses de les que ens pensem. Just el que aquest país no dóna ni donarà en molt, molt de temps. Per això hi ha tanta gent que s'està declarant independent sense gaires escarafalls ni banderes, que està desconnectant, que juga amb la idea d'anar-se'n. El forat que comença a aparèixer no trigarà a fer-se evident i a empassar-se algunes o moltes coses..


El Terrassa diu adéu a la Copa en perdre amb el Llevant per 0-1\nEl Terrassa ha perdut amb el Llevant, líder de Segona Divisió, per 0- 1. Així doncs, el públic de Terrassa segueix sense veure guanyar el seu equip a l'Olímpic aquesta temporada. L'únic gol del partit ha estat de Rivera, que ha transformat un penal comès sobre Congo, en el minut 56. La temporada passada, el Terrassa i el Llevant també es van enfrontar en primera ronda de la Copa del Rei i els egarencs es van imposar per un clar 2-0.\nEl Llevant ha eliminat de la Copa del Rei el Terrassa a domicili, gràcies a un penal infantil comès pel porter egarenc Morales sobre Congo, que s'ha encarregat de transformar Rivera, en el minut 56. Una falta d'entesa entre Morales amb la seva defensa Héctor, quan tots dos podien haver tret la pilota, ha fet que el porter acabés enderrocant Congo a dins de l'àrea sense encertar a colpejar l'esfèric. Aquesta desafortunada jugada resumeix un pèssim partit jugat per tots dos equips, plens de suplents, i engrandeix la crisi d'un Terrassa que només ha estat capaç de guanyar, fins ara, un partit oficial, el que el situa en zona de descens en la Lliga de Segona A, a més d'haver-lo eliminat a les primeres de canvi d'un torneig com el de Copa en el qual la temporada passada va caure eliminat en vuitens de final davant del Reial Madrid. El d'avui ha estat un partit per oblidar, en què l'espectacle ha brillat per la seva absència i tots dos equips han ofert uns primers 30 minuts nefastos i una segona meitat en què el Llevant s'ha limitat a especular amb el marcador i a controlar el partit davant d'un equip egarenc que no ha arribat a xutar a porteria en aquest segon període. Els únics minuts vibrants han estat els últims quinze de la primera meitat, en què Gibanel ha pogut avançar els locals en enviar una pilota al travesser, mentre que Reggi ha pogut fer el mateix per als visitants, encara que Morales ha desviat el seu tret a boca de canó.\nEl Terrassa es concentra per al partit de Copa de dimecres contra el Llevant\nEl Terrassa es deixa tres punts contra el Leganés