Biografies del Tercer Reich - Charles de Gaulle\nPosted by biografiestercerreich on Novembre 22nd 1890 to biografies\nCharles André Joseph Marie De Gaulle va néixer a Lille el 22 de novembre de 1890 en una família benestant. De ben jove va mostrar interès en l’Exèrcit i va començar la carrera militar l’any 1909 i el 1912 es va treure el diploma a l’escola militar de Saint-Cyr, on va aconseguir ser el número 13 de la seva promoció. Segons va afirmar anys més un dels seus professors, no li varen atorgar millors classificacions perquè només hagués pogut satisfer-lo que l’haguessin nombrat generalíssim allí mateix. Després es va incorporar al 33º Regiment d’infanteria que estava sota el comandament del mariscal Philippe Pétain. Durant la Primera Guerra Mundial va entrar en combat i va ser ferit en tres ocasions, un de les ferides va ser greu i se la va fer quan lluitava en la Batalla de Verdú abans de caure presoner pels alemanys el 1916 a Douaumont. Va intentar escapar-se en cinc ocasions disfressat de soldat alemany, fet pel qual va ser internat a la fortalesa d’Ingolstadt. Allí va escriure el seu primer llibre, La Discorde chez l’ennemi, que apareixeria el 1924. En el moment de la firma de l’armistici, De Gaulle ja havia sigut alliberat i lluitava en aquells moments amb el grau de capità. El 1920 va ser destinat a auxiliar l’exèrcit polonès del general Haller que combatia contra Rússia.\nDesprés de la guerra, De Gaulle es va dedicar a l’aprofundiment de la teoria militar, sobretot es va interessar per la nova arma, els tancs, i va criticar la Línia Maginot definint-la com una bogeria i va afirmar de que no serviria de res perquè va assegurar que en la següent guerra els alemanys atacarien per altres fronts i amb blindats més avançats que França no tenia. Durant aquell temps va cursar estudis d’història militar a Saint-Cyr, a l’Escola de Guerra, i, posteriorment, va ser nombrat membre de l’Estat Major de l’Exèrcit del Rin. El 1925 va formar part del gabinet de vicepresident del Consell Superior de la Guerra i, el 1927, va assumir el comandament del 19º Batalló de caçadors de Tréves. En el seu retorn d’una missió a l’Estat Major de Beirut, va publicar una nova i original obra, Historie des troupes de Levant, i poc després va escriure l’obra Au fil de Pépée. El 1934 va agafar les idees del general Honoré Estienne d’Orves i va escriure Cap a l’exèrcit professional, on va teoritzar sobre la guerra de moviments basada en les modernes divisions motoritzades, i Vers l’armée de metier, un llibre que va crear grans commocions. Tot i la seva teoria, en els ambients militars la seva posició era aïllada i poc rellevant. Aquell mateix any, amb el rang de coronel, va rebre el comandament del 507º Regiment de tanc.\nLa sort del coronel De Gaulle va canviar el març de 1940 quan Paul Reynaud va pujar al poder i li va assignar el comandament de la 4º Divisió Blindada Francesa. En aquells moments estava escrivint Drole de guerre. El juny de 1940, abans de que França caigués en les mans del règim nazi, va ser ascendit a general de brigada i pocs dies després a subsecretari de Defensa. De Gaulle va ser l’únic general francès que va posar una certa resistència a les tropes alemanyes, que finalment varen ocupar França. Va contenir en dues ocasions l’ofensiva alemanya; a Montcornet i a Abbeville. Amb la rendició francesa i la formació del Govern de Vichy, De Gaulle no es va voler aliar amb el nou govern aliat dels nazis i va abandonar el país i es va traslladar a Londres, on juntament amb el primer ministre Winston Churchill va planificar la resistència francesa. La seva estada a Londres no va ser satisfactòria pel nou líder de la resistència francesa, ja que només disposava d’unes reduïdes dependències en un edifici oficial de Londres, que el govern britànic li havia cedit. Tot i tenir l’aval del primer ministre, els demés líders britànics el varen menysprear i creien que era una figura poc rellevant, ja que feia poc que havia destacat a l’Exèrcit que finalment havia sigut derrotat amb molta facilitat pels alemanys. El 8 de juny de 1940, des dels micròfons de la BBC, va llançar un missatge de resistència al poble francès i on va repetir la frase:\nFrança no està sola!.\nDe Gaulle volia explicar que el mariscal Philippe Pétain havia traït França, però els britànics no li varen deixar dir aquella frase perquè encara recordaven al vell mariscal com un heroi de la Gran Guerra i molts d’ells tenien amistat amb el líder del Govern de Vichy. A la França de Vichy es va veure el missatge del coronel De Gaulle com una traïdoria, i el tribunal militar de Tolosa, a la zona de Vichy, el va condemnar a mort per rebel·lia.\nEl 1940 va fundar a Londres el Comitè Nacional de la França Lliure, que va disposar de 45.000 homes i va participar en diverses campanyes de la guerra. El nou comitè va assumir el control dels territoris colonials francesos i va participar personalment en diverses expedicions juntament amb els Aliats en en nord de l’Àfrica i a Itàlia. També va organitzar el Consell de Defensa de l’Imperi. Però De Gaulle, tot i disposar de l’aval del primer ministre Churchill, no va caure mai bé al president Franklin Delano Roosevelt, que no el volia veure ni en pintura a les reunions perquè veia en ell tics dictatorials pel fet de ser un militar i no un polític. Roosevelt tenia por de que un cop França fos alliberada De Gaulle es convertís en un dictador. El 3 de juny de 1943, De Gaulle, juntament amb el general Henri Giraud, amb qui va tenir més d’una disputa, va constituir a Argel el Comitè Francès d’Alliberació Nacional, que finalment, el juny de 1944, es va transformar en el Govern provisional de França. El gener de 1944, a Brazzaville, va posar les bases de la Unió Francesa en una perspectiva d’emancipació Colonial. El 26 d’agost de 1944 , De Gaulle i les seves tropes, amb el suport de la Resistència i dels nord-americans, varen fer l’entrada triomfal a París, on varen instal·lar el Govern provisional que ell mateix va presidir. Com a cap provisional del país va utilitzar la seva autoritat per governar el país i va obtenir la confirmació del càrrec de President per l’Assemblea del novembre de 1945. Però De Gaulle, que era favorable a un règim presidencialista, va dimitir el 20 de gener de 1946 com a protesta contra els partits polítics tot i la seva elevada popularitat.\nTot i la seva dimissió va continuar vinculat a la política i va ser un fort opositor a la IV República. El 1947 va fundar el moviment conservador, Rassemblement du Peuple Français, però el 1953 es va tornar a retirar de la política. Durant la crisi francesa d’Argèlia del 1958, i com a conseqüència del putsh d’Argel del 13 de maig de 1958, va tornar a ser cridat per tornar a governar el país. De nou, com a líder de França va aconseguir aprovar una nova constitució que donava amplis poders al cap d’Estat i va aconseguir que el nombressin President de la República el 21 de desembre de 1958, sent elegit per sufragi universal des del 1962 i sent reelegit el desembre de 1965. Durant més d’una dècada va dominar la política francesa, on es va caracteritzar per portar-la cap a un model conservador. Tot i ser un cap d’Estat d’una Europa més forta i més unida, encara s’estaven posant les bases per la creació del que finalment seria la Unió Europea, i De Gaulle es va oposar a l’entrada de la Gran Bretanya perquè sempre va recordar el menyspreu que va tenir la Gran Bretanya cap a ell durant la Segona Guerra Mundial. Durant un temps va treure el país de l’estructura militar de l’OTAN i va establir relacions amb la Xina comunista. Tenint encara ben gravats tots aquells records, va odiar també als Estats Units pel tracte d’aquests cap a ell quan era el cap de la França, sobretot recordava com havien sigut de desconsiderats amb ell després de la seva ocupació de les illes de Saint-Pierre-et-Miquelon el desembre de 1941. A l’agost de 1962, quan circulava per París va ser metrallat per un oficial d’Exèrcit contrari a la independència d’Algèria. Dos policies varen morir en l’atemptat, però el President en va sortir indemne.\nA l’estiu de 1967, De Gaulle va ser convidat a visitar Canadà i es va dirigir directament al Canadà francès sense passar abans per la capital federal, Ottawa. Després d’haver exaltat a Quebec i a Mont-real, on en aquells temps els canadencs francesos lluitaven per aconseguir que siguessin respectats els seus drets culturals i polítics, De Gaulle va acabar un dels seus discursos amb aquestes paraules:\nVisca Quebec lliure!.\nPerò la seva reivindicació de ben poc li va fer un efecte bumerang perquè aquelles paraules les varen utilitzar els moviments independentistes d’Alsàcia, de Flandes, de Bretanya i d’Occitània, que reivindicaven les seves aspiracions nacionals que De Gaulle els hi negava. Durant la revolució estudiantil del maig de 1968, on 10 milions de treballadors es varen declarar en vaga per exigir millores en els seus llocs de treball i una democràcia real, De Gaulle va patir una crisi governamental tot i la seva bona popularitat. L’esclat de la revolta va començar quan el President va donar l’ordre a les forces de l’ordre públic perquè comencessin el desallotjament de la Sorbona, la principal universitat de França i que havia sigut ocupada per milers d’estudiants dues setmanes abans per reclamar que el govern els escoltés en la seva demanada vinculada sobretot en l’oferta laboral inexistent per qui havien de ser els futurs investigadors i professionals. Davant la revolta, el líder francès es va veure obligat a millorar les condicions laborals dels francesos i va avançar les eleccions per l’any següent. El 1969, De Gaulle es va retirar definitivament de la política i el 9 de novembre de 1970 va morir a Colomby-les-Deux-Églisees.\nCharles De Gaulle era seguidor del club de futbol croat Hajduk de Splot, un club amb nom de bandoler balcànic i que llueix un estel roig al pit de la seva samarreta. El 27 de maig de 1945 li va concedir en aquest equip durant una recepció organitzada per les autoritats militars franceses presents al Líban, el títol d’equip esportiu honorari de la França Lliure.\nDurant els anys 50, Jacqueliene Kennedy va batejar al seu caniche francès De Gaulle. Jacqueliene, com a francòfona, admirava al president francès fins que el seu marit, John Fitzgerald Kennedy va arribar a la presidència, i va veure que De Gaulle es posava en contra dels Estats Units. A partir de llavors, Jacqueliene el va menysprear i criticar.


La contaminació desafia el govern de Pequín\nEl futur president xinès, Xi Jinping, que serà investit al final d'aquesta assemblea parlamentària, té el repte immediat de trobar un equilibri entre el creixement i la degradació del medi ambient. Les crítiques al govern per la contaminació de l'aire o la mala qualitat dels aliments o de l'aigua ja no és únicament motiu de protestes aïllades, tema de denúncia dels activistes a les xarxes, o fins i tot als mitjans de comunicació de l'estat. Ara també ha entrat de ple a les files del partit.\nQuan el ministre de Medi Ambient va assegurar a un fiscal que li reclamava dades oficials sobre la contaminació del sòl que no podia proporcionar-li "secrets d'estat", va afegir molta dosi d'indignació pública a les protestes que ja hi havia per la situació mediambiental del país. També durant la lleial Assemblea del Poble s'han sentit aquests dies crítiques pel nivell de contaminació de la Xina. El medi ambient s'ha convertit en la preocupació més reiterada d'aquesta sessió fins a obligar el govern xinès a admetre que tenen un problema.


Fi del bicentenari de Pep Ventura - Diari de Girona\nFi del bicentenari de Pep Ventura\n02.02.2018 | 00:29\nEl músic i compositor figuerenc que va consolidar la sardana llarga continua essent avui element d'inspiració de multitud d'activitats i espectacles de caire popular i culte, com demostra el programa de la clausura de de la commemoració del seu bicentenari, molt dens durant les properes setmanes a les comarques gironines\nEl Foment de la Sardana de Figueres ha programat una sèrie d'actes com a final del bicentenari de Pep Ventura:\nVíctor Català, la senyoreta de\nl'Escala. Avui, divendres dia 2 a la Cate espectacle multidisciplinari de la companyia Terratrèmol Produccions per a tots els públics basat en la història real i l'obra literària de l'escalenca Caterina Albert i Paradís. La música, i en particular la sardana, hi té un paper fonamental.\nDissabte 3 i diumenge 4 / febrer. Centre ciutat Visites guiades:\nEn Pep de la tenora. Recorregut de descoberta de la història de la sardana a la ciutat i dels músics que la van escriure, especialment Pep Ventura. Dissabte 3 de febrer: 11.30 h i 16.30 h - Diumenge 4: 11.30 h Lloc de trobada: Oficina de Turisme. Pl de l'Escorxador, 2. Visita gratuïta - Places limitades. Cal reservar.\nDissabte, 3 / febrer 19.00\nAuditori Caputxins Cloenda\nBicentenari Pep Ventura. 19.25 Exposició virtual: Sardanes. Presentació pública de l'exposició virtual titulada Sardanes dedicada, també en bona part, a Pep Ventura. Treball realitzat per Joaquim Rabaseda i Anna Costal, en coordinació amb la Confederació Sardanista de Catalunya i l'empresa Bisdixit.19.45 Presentació: Això no és una biografia de Pep Ventura.\nPresentació de la monografia publicada per l'Editorial Gavarres que, amb motiu del bicentenari de Pep Ventura, la Confederació Sardanista de Catalunya va encarregar a Anna Costal Fornells.\n21.00 Concert presentació del CD Pep Ventura. Música romàntica a Figueres.\nConcert amb la Cobla de Cambra de Catalunya per presentar el CD editat pel Departament de Cultura de Generalitat de Catalunya dins la col·lecció Fonoteca de Música Tradicional Catalana. Ha estat enregistrat per la mateixa Cobla, sota la direcció de Jesús Ventura i l'assessorament d'Anna Costal.\nDiumenge, 4 / febrer 12.00\nRambla. Ballada de cloenda del bicentenari. La cloenda del bicentenari de Pep Ventura vol tenir una vessant popular i festiva amb una ballada de sardanes a la Rambla amb la Cobla Flama de Farners.\nDiumenge, 4 / febrer 18.00\nAuditori Caputxins. Concert: Figueres en gala. La cobla Reus Jove presenta un espectacle que a la primera part recrearà un programa radiofònic, amb la participació del locutor Jordi Saura, en record de la figura de Pep Ventura en el seu bicentenari i dels inicis del Foment de la Sardana de Figueres l'any 1927.\nA la segona part podrem gaudir de música per a cobla i sardanes de la mà d'il·lustres figuerencs. El programa inclourà alguna estrena.\nConferència-Concert: Record a Muriel Casals.\nDos actes en un: Conferència Partitures amb missatge subliminar, a càrrec de Jaume Cristau i Brunet, amb la col·laboració de la Cobla Rossinyolets.\nConcert de sardanes a càrrec de la Cobla Rossinyolets amb l'estrena de la sardana Tot recordant Muriel Casals, de Jaume Cristau. Organitza: Òmnium Cultural Alt Empordà.\nDimarts, 20 / febrer 19.00 Consell Comarcal Alt Empordà. Inauguració exposició temes sardanístics. Fins al 6 de març. Manel Martínez, pintor de Llançà, fou alumne de Josep Martínez Lozano.\nDiumenge, 25 / febrer 10.00 Carpa de Vilatenim. Cloenda del Campionat de Catalunya de la Unió de Colles Colles vingudes de tot el país participaran en l'acte de cloenda de la temporada sardanista a Figueres. A les deu del matí, a la carpa de Vilatenim, començarà la cerimònia de lliurament de trofeus i recordatoris de la temporada 2017. També hi haurà espectacles lúdics oberts a tothom. La jornada s'acabarà amb un dinar de germanor.\nDivendres, 2 / març 19.00 Consell Comarcal de l'Alt Empordà. Una màquina d'espavilar ocells de nit, espectacle d'Arnau Tordera acompanyat de la ceretana Aurora Vizentini (tenora i flabiol).\nL'Auditori Teatre Espai Ter de Torroella de Montgrí ha presentat la programació estable del primer semestre del 2018, en què figuren diverses actuacions de diferents cobles. Aquest fet respon al desig d'homenatjar la cobla i les grans orquestres de Catalunya, així com la figura de Ricard Viladesau en el seu centenari.\nAixí, la cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona hi participarà amb la presentació del doble disc titulat Sardanes i sardanes obligades en homenatge al mestre Viladesau. La cita serà el dissabte, 10 de març, a les 19.00 h. L'altra activitat amb presència de la cobla serà el dissabte, 19 de maig, a les 18.30 h. Hi actuarà la Bisbal Jove amb la seva nova proposta familiar: Ssshhht!. Es tracta d'una espectacle en què repeteixen amb l'actor David Planas, en què la cobla, l'humor i la música són l'eix central d'un xou per a totes les edats.\nParal·lelament, s'ha plantejat el Cicle Grans Orquestres, amb l'actuació de la Maravella i la Selvatana. La 1a actuació serà la de la Maravella, el diumenge, 4 de març, a les 19.00 h. La de la Selvatana està prevista per al diumenge, 25 de març, també a les 19:00 h. Són les 2 orquestres convidades enguany de l'Empordà i la Selva en un moment en què hi ha fins a 4 grans orquestres.\nLa temporada d'actuacions que ha presentat l'Espai Ter duplica gairebé el nombre de propostes de teatre, música i arts escèniques en relació amb l'any passat. En total hi haurà fins a 35 espectacles que volen consolidar una programació que porti al Baix Ter el millor de la cultura al nostre país. Es pot conèixer amb més detall la programació a https://www.espaiter.cat/programacio-mensual/calen.\nLa junta de la Confederació Sardanista de Catalunya, amb motiu de l'any Viladesau, ha escollit la sardana Festeig, de Ricard Viladesau i Caner com a sardana unitària del Dia Universal de la Sardana 2018, que tindrà lloc, com bé sabeu, el diumenge anterior a Sant Joan, és a dir, el proper 17 de juny de 2018. Si algú volgués les particel·les les pot demanar a la Confederació Sardanista de Catalunya.\nPremis del Dia de la\nRecordem que el proper 17 de febrer acaba el termini per presentar les propostes als Premis Capital de la Sardana.\nTotes les entitats adscrites a les diverses federacions atorgants poden presentar les propostes degudament documentades per correu electrònic a info@capitaldelasardana.cat o bé per correu postal.\nTornen les JEIC: la 2a edició serà al març del 2018.\nJornades d'estudi dels\nEl projecte de les Jornades d'Estudi dels Instruments de Cobla (JEIC) es repetirà aquest proper 2018. Serà durant els dies divendres, 16 de març; dissabte, 17 de març i dissabte, 24 de març, també a la seu de l'Escola Superior de Música de Catalunya (Esmuc). Com en l'ocasió anterior, servirà per aportar eines pedagògiques, sobretot, als joves instrumentistes de cobla.


COMPRA PIS ARA un valor a l’alça\ndivendres, 29 de desembre de 2017 13:36\txavi\nUna dècada després que la bombolla immobiliària esclatés, tenir pisos en propietat torna a ser una opció a tenir en compte a Lleida, en el qual el lloguer turístic no està unflant els preus. Aquests són els principals motius segons els API’S, per adquirir un immoble com un bé d’estalvi i d’inversió. “Són diversos els factors que han propiciat aquest escenari: el preu es manté a un nivell baix i no s’infla, el preu dels lloguers ha pujat, permetent una revalorització dels actius, i, al contrari, si es mantenen els diners al banc, els interessos que generen estan ara sota zero”. Els inversors de fora han propiciat un augment de les inversions immobiliàries a la província i s’espera que augmentin amb el pas de les setmanes i els mesos. La gent s’està animant, hi ha bons preus i no s’inflen com en altres províncies com Barcelona, fet que propicia que arribin inversors de fora i comprin actius a Lleida. Un inversor que ha adquirit diversos pisos a Lleida, abans de llogar-los, els rehabilita per tenir-los en condicions òptimes perquè així continuïn mantenint el seu valor amb el pas del temps. Malgrat que altres inversors que compren habitatges de segona mà no ho fan, també destaquen que cal triar de forma minuciosa la propietat immobiliària per garantir que finalment será rentable


Núria Marquès es penja vuit medalles a Portugal – La Bústia\nNúria Marquès es penja vuit medalles a Portugal\nPer Redacció / La Bústia 23 de maig de 2021 a les 17:00 0 303 Visites\nLa castellvinenca ha aconseguit dos ors, tres plates i tres bronzes\nNúria Marquès ha estat l’esportista de la delegació espanyola paralímpica amb més medalles aconseguides en l’Europeu celebrat a Funchal (Portugal) aquesta setmana. La castellvinenca se n’ha penjat un total de vuit: ors en 100 esquena i 4×100 estils, plates en 100 braça, 200 estils i 400 lliures, i bronzes en 50 i en 100 lliure.\nMarquès ha destacat per aconseguir tres medalles en només un interval de dues hores. A més, la plata en els 100 braça amb un temps d’1:26:53 ha significat un nou rècord d’Espanya.\nA tres mesos per la disputa dels Jocs Paralímpics de Tokio, la nedadora es continua preparant per arribar en les millors condicions a una cita tan important. A les seves xarxes socials, després d’aconseguir l’or en 100 esquena, ha destacat: “No he complert el meu objectiu de mínima A per poc, però estic feliç… la meva millor marca de l’any i la millor marca mundial de 2021 fins el moment”.\nLa selecció ha tancat aquest campionat en quarta posició, amb 48 medalles, per darrere d’Itàlia, Ucraïna i Rússia.\nFotografia: Núria Marquès amb les medalles aconseguides [@o_nuriamarques]\nEl Sala 5 Martorell lluitarà per l’ascens a Segona Divisió


Instruccions operatives de treball - Generalitat Valenciana\nLes instruccions operatives permeten desenvolupar algun aspecte concret d'un procediment, o descriuen amb detall les formes de realitzar una activitat, a fi d'informar als interessats sobre els riscos existents i les mesures preventives aplicables.\nS'elaboren instruccions operatives de treball per a aquelles tasques que en determinades condicions siguen susceptibles de generar riscos, especialment si aquests són d'una certa importància i van associats a les actuacions de les persones.\nEn les instruccions estaran arreplegats aquells aspectes de seguretat a tenir en compte per les persones responsables de les tasques a realitzar, perquè coneguen com actuar correctament en les diferents fases o operacions i siguen conscients de les atencions especials que han de tenir en moments o operacions claus per a la seguretat personal, la dels seus companys i la de les instal·lacions.\nAmb les instruccions operatives el Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Personal Propi es pretén, a més, facilitar-hi la formació dels treballadors.\nSPRL_IOPRL_01. Comunicació inici d'actuació preventiva del SPRL al CSS\nSPRL_IOPRL_02. Instrucció operativa en matèria de seguretat i salut per a empreses concurrents en els centres de treball de la Generalitat\nSPRL_IOPRL_04. Instruccions per a sol·licitar la valoració del risc durant l'embaràs i la lactància\nSPRL_IOPRL_06. Instrucció per a treballs administratius\nSPRL_IOPRL_08. IO Desinfecció, desinsectació i desratització\nSPRL_IOPRL_09 Resolució de problemes preventius i correctius en els centres de treball\nSPRL_IOPRL_11 Actuació davant exposicions accidentals a agents biològics de transmissió sanguínia i mesures per al control de l'exposició per altres vies\nSPRL_IOPRL_15 Instrucció operativa per a la gestió dels equips de treball


Els Mossos no van utilitzar projectils de foam - Notícies Societat - Notícies Societat - e-notícies\nSocietat · 28 de Febrer de 2021. 16:38h.\nEls Mossos no van utilitzar projectils de foam\nLa CUP va exigir una "moratòria" divendres per negociar amb ERC\nEls Mossos d'Esquadra no van utilitzar projectils de foam aquest dissabte al vespre a Barcelona malgrat la intensitat dels aldarulls en el marc de la manifestació en contra de l'empresonament del raper Pablo Hasel. Els agents de la Policia de la Generalitat no van fer ús d'aquesta eina malgrat els actes de pillatge, saquejos, destrosses a mobiliari urbà, llançament d'objectes a la línia policial i, fins i tot, la crema d'un furgó dels antiavalots de la Guàrdia Urbana de Barcelona.\nLa no utilització d'aquests projectils coincideix amb les negociacions entre ERC i la CUP sobre l'ús de les bales de foam de cara a la investidura del futur govern de la Generalitat. La CUP va exigir una "moratòria" d'aquesta eina policial en les negociacions. El conseller, però, ha desvinculat la no utilització de foam aquest dissabte de les negociacions i ha manifestat en una entrevista a Rac1 que "no es van utilitzar bales de foam perquè les línies policials no ho van demanar". "No hi ha hagut cap intervenció política perquè no s'utilitzés el foam" ha recalcat en l'entrevista d'aquest diumenge.\nERC i la CUP van debatre aquest divendres sobre la possibilitat que el nou Govern aprovi una moratòria en l'ús de les bales de foam per part dels Mossos d'Esquadra en la que va ser la tercera reunió entre ambdós partits. Els partits també van abordar el paper de la brigada antiavalots, la Brimo, en els desnonaments d'habitatges en el marc de les negociacions per a la investidura.\nCUP, Govern, Mossos, Esquerra, ERC, Miquel Sàmper\nNomés falta el primer mort\n#3 botifler1914, Waterpus, 01/03/2021 - 16:55\nA los mossos les tendrían que dar lanzallamas.\nUna noche y no más.\n#2 Breogantuy, Tabarnia, 01/03/2021 - 10:55\nLos mossos se defenderan con ramos de margaritas, con ramos de rosas no porque tienen pinchos y pueden ser muy peligrosas\n#1 Luigi., Barcino, 28/02/2021 - 17:19\nAlgunos prefieren las porras.


Xarxes socials i periodisme - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nXarxes socials i periodisme\njordi sardans 05.05.2020 | 23:47\nXarxes socials i periodisme Regió7\nDe tant en tant apareixen a les xarxes socials periodistes i polítics que es lamenten que hi predominin fake news, mentre que consideren que ells com a professionals tenen tota la credibilitat. És una opinió que no em sembla encertada perquè les xarxes com a tals són neutres i depèn de l'ús que se'n faci, com del periodisme, que com en tots els oficis hi ha qui ho fa millor i qui ho fa pitjor. Penso que no es pot generalitzar i caldria tenir clar que el dret a la informació no és del periodista, sinó del ciutadà. Som en una època de transformacions que afecta la vida quotidiana de les persones pels profunds canvis tecnològics, com mai abans havia passat en la història de la humanitat. Dins la rapidesa amb què tot es mou i la complexitat global és pràcticament impossible establir rutines. En aquest nou marc, la comunicació s'estén de tal manera que els professionals ja no tenen el monopoli de la informació, ni el podran recuperar, ans el contrari, amb l'automatització i la digitalització es produeix una veritable revolució tècnica i social que es concreta en la brutal expansió de les xarxes telemàtiques, de manera que la velocitat en què es processa la informació creix sense aturador. Agradi o no, les xarxes socials han democratitzat la informació de tal manera que nous col·lectius poden donar públicament la seva opinió. La transformació digital, que ha anat més enllà de les xarxes socials, ha arribat a totes les esferes, des de les empreses al Vaticà. Cada dia hi ha novetats tecnològiques, més disposicions i interaccions a internet, que no para de créixer exponencialment. Temes com la intel·ligència artificial o la realitat virtual són familiars gràcies a les xarxes socials, que no únicament possibiliten un augment de la informació i de les dades, sinó que aquestes es poden analitzar i compartir molt més de pressa.\nA diferència de periodistes, potser excessivament polititzats, em sembla que les xarxes socials faciliten el sorgiment de nous lliurepensadors, així que és com a mínim curiós que els qui es manifesten més en contra siguin partidaris dels partits polítics adoctrinadors. La desinformació no és culpa de les xarxes socials pel fet que hi pugui accedir tothom, de la mateixa manera que el col·lectiu periodístic no és un bloc monolític. N'hi ha de tot tipus, llevat dels d'investigació, que pràcticament estan extingits, perquè cada vegada interessa menys tenir-los en nòmina de les empreses periodístiques. És ben cert que la majoria dels periodistes professionals busquen contrastar les informacions en fonts fiables i bona part de les confusions que es produeixen es deuen a la línia editorial d'alguns mitjans de comunicació, que imposen els criteris dels seus consells d'administració. O bé per compensar els tractes de favor en forma de subvencions polítiques, que reben descaradament alguns canals privats del periodisme visual o televisiu (Telecinco, de la italiana Mediaset, fundada per Berlusconi, i Atresmedia, d'Antena3 i La Sexta), com també passa en alguns mitjans de la premsa escrita que han anat a menys com El País i La Vanguardia.\nAra bé, el periodista de pedra picada de la premsa escrita pot cometre a vegades errades degudes a la manca de temps per contrastar adequadament algunes informacions, però no hi ha d'haver cap problema a rectificar i corregir els errors. Tot i així, hi ha exemples d'errades periodístiques greus, però particularment no m'agraden les de deixadesa. Posaré dos exemples de diaris barcelonins: un encara actiu, La Vanguardia, i l'altre desaparegut a final del 1985, El Correo Catalán. En els dos casos els titulars fan referència a la mort per la Guàrdia Civil de Ramon Vila, Caracremada, el 7 d'agost del 1963, al costat de la masia de la Creu del Perelló, a Castellnou de Bages. Així titulava La Vanguardia Española: «El peligroso malhechor Caraquemada, muerto en un tiroteo con la Guardia Civil. La Benemérita de Berga le sorprendió cuando realizaba actos de sabotage». El Correo Catalán: «Caraquemada, muerto por la Guardia Civil. Contestó con ráfagas de ametralladora cuando la fuerza pública le dio el alto cerca de Ripoll». Els responsables d'aquestes falsedats s'inventen Berga i Ripoll i cap d'ells va ser capaç de rectificar posteriorment. Per tant, penso que els encerts i els errors no són un problema de les xarxes socials ni del periodisme, sinó de les persones que tenen la responsabilitat sobre els seus actes.


Xarjah - Viquipèdia\nSultan III ibn Muhammad al-Qasimi\n— EAU rangle\n2on (Emirat), 1er (Ciutat)\nXarjah o, segons la pronúncia clàssica àrab, aix-Xàriqa (en àrab الشارقة, ax-Xāriqa, pronunciat en el dialecte local ax-Xārja) és un dels set emirats que conformen els Emirats Àrabs Units. Està format per la part principal amb façana al golf Pèrsic i tres enclavaments principals a la costa del golf d'Oman: Dibba, Khor Fakkan i Kalba. Els xeics d'aquestos territoris van reconèixer la sobirania del xeic de Xarjah, que pertany a la dinastia Qasimi o Qauasimi (pels anglesos Kawasin o Qawasin) que també governen a Ras al-Khaimah.\nPel contrari el xeic de Madha, al oest de Khor Fakkan, va reconèixer tradicionalment la sobirania del soldà d'Oman i finalment es va delimitar el seu territori com un enclavament dins Xarjah el 1969. En canvi el llogaret de Nawha, al costat de Madha, va optar per pertànyer a Xarjah.\nEl territori de Dibba o Diba (centrat a la ciutat de Diba) esta dividit entre Oman, Xarjah i Fujairah. La part de Xarjah es diu Diba al-Hisn i inclou també l'oasi de Diba.\nKalba (capital a Khor Kalba) fou des el 1903 un xeicat independent governat per una branca dels Kawasin, reconegut pels britànics el 1936 degut a la construcció d'una pista d'aterratge de socors pels britànics, però el 1952 fou reincorporat a Xarjah. Vers l'interior el territori queda dividit pràcticament per territori de Fujairah.\nXarjah va signar el 1971 un acord de sobirania compartida amb Iran per l'illa d' Abu Musa, acord que des del 1992 de fet no és respectat, havent estat l'illa incorporada totalment a Iran el 1994, si be mantenint alguns drets per la població local i drets econòmics sobre el petroli del pou marítim de Mubarak, al sud-est de l'illa.\nA mitjan segle XVIII els Qauasimi governaven un territori que s'estenia en una línia imaginària entre el sud de Xarjah i Khor Kalba fins a la península de Ras Musandam i a la costa sud de Pèrsia. Branques familiars van governar a Xarjah, Ras al-Khaimah (inicialment Djulfar) i Langah. Les suposades pirateries del Qauasimi foren respostes pels britànics el 1809, i el 1820 van imposar el primer tractat de pau general; el 1835 va seguir un segon tractat i el 1853 el tractat de treva perpetu; el 1892 es van signar els acords exclusius que posaven l'emirat i els demés emirats de la zona (Fujairah no existia i no el va signar fins el 1952) sota protectorat britànic.\nVers el 1902, perduts definitivament els territoris de Pèrsia el 1887, el xeic de Xarjah era el governant únic i excepte el territori a l'entorn de les viles d'Ajman i d'Umm al-Qaiwain i una part de la península de Musandan governava tot el territori dels Qawasimi. Però el 1903 el xeic de Fujairah i el de Kalba es van fer independents; el de Diba va quedar pràcticament independent; i el 1921 es va independitzar Ras al-Khaimah que es va apoderar dels territoris orientals de l'emirat a la serralada del Hàjar i el territori més proper a la seva capital; un intent de separació del xeic d'Hamriyah (entre Ajman i Umm al-Qaiwain) fou frustrat militarment el 1922; el 1932 el xeic de Diba es va independitzar; el xeic de Kalba independent de facto fou reconegut el 1936 pels britànics que necessitaven construir un aeròdrom d'emergència al seu territori, però el 1951 els britànics van restablir el domini de Xarjah sobre part de Diba i el 1952 sobre Kalba, si be es va reconèixer la separació de Fujairah que es va quedar amb quasi tota la costa del golf d'Oman excepte tres enclavaments (Diba, Khor Fakkan i Kalba) on els caps van declarar la seva fidelitat a Xarjah. Als anys seixanta el xeic de Madhah tradicional aliat de l'imam d'Oman, va declarar la seva fidelitat a aquest i al seu successor el sultà de Mascat després sultà d'Oman.\nEl 1985 va esclatar un seriós conflicte de límits amb Dubai que fou finalment resolt; el 17 de juny de 1987 l'emir fou enderrocat pel seu parent Abd al-Aziz ben Muhammad que va romandre al poder cinc dies fins que Sulta III fou restablert. El 1988 la producció de petroli va arribar a quaranta mil barrils diaris, però després a tingut tendència a la baixa. En els darrers anys s'ha desenvolupat extraordinàriament la indústria lleugera i ha arribat més i més ma d'obra d'Àsia del sud est, Pakistan, India i altres llocs. L'aportació de la pesca i l'agricultura a PIB son relativament petits i en regressió.\nL'emirat té més llibertat de premsa que altres i es capdavanter en educació (la primera escola dels emirats es va crear a Xarjah el 1953). L'alcohol hi fou prohibit el 1985 i posteriorment es va establir un codi de bona moral, regulat estrictament els vestits i relacions d'homes i dones.\nc.1727 - 1777 Xeikh Rashid ibn Matar ibn Rahman al-Qasimi\n1777 - 1803 Xeikh Saqr I ibn Rashid al-Qasimi\n1803 - 1840 Xeikh Sultan I ibn Saqr al-Qasimi (m. 1866) (1r cop)\n1840 Xeikh Saqr ibn Sultan al-Qasimi\n1840 - 1866 Xeikh Sultan I ibn Saqr al-Qasimi (2n cop)\n1866 - 14 Abril 1868 Sheikh Khalid I ibn Sultan al-Qasimi (m. 1868)\n14 d'abril de 1868 - March 1883 Sheikh Salim ibn Sultan al-Qasimi (m. 1919) - des del 1869 conjuntament amb els següents:\n1869 - 1871 Sheikh Ibrahim ibn Sultan al-Qasimi\nMarç de 1883 - 1914 Xeikh Saqr II ibn Khalid al-Qasimi (18.. -1914)\n13 d'abril de 1914 - 21de novembre de1924 Sheikh Khalid II ibn Ahmad al-Qasimi\n21de novembre de1924 - 1951 Xeikh Sultan II ibn Saqr al-Qasimi (m. 1951)\n1951 - de maig de 1951 Xeikh Muhammad ibn Saqr al-Qasimi\nMaig de 1951 - 24de juny de 1965 Xeikh Saqr III ibn Sultan al-Qasimi (1925 - 1993)\n24 de juny de 1965 - 24 gen 1972 Xeikh Khalid III ibn Muhammad al-Qasimi (1931 -1972)\n25 gen 1972 - 1972 Xeikh Saqr ibn Muhammad al-Qasimi\n1972 - 17de juny de 1987 Xeikh Sultan III ibn Muhammad al-Qasimi (1r cop) (1939)\n17 de juny de 1987 - 23de juny de 1987 Xeikh `Abd al-`Aziz ibn Muhammad al-Qasimi (1937)\n23 de juny de 1987 - 20.. Xeikh Sultan III ibn Muhammad al-Qasimi (2n cop)\nEscut i bandera [modifica]\nEscut de Xarjah fins el 1975\nEl Tractat general de treva de 1820 fou signat principalment amb els Qawasimi que dominaven els actuals Xarjah, Ras al-Khaimah i Fujairah. quest tractat va establir un únic pavelló vermell al centre i de vores blanques en proporció 1:1:1, però segons el costum a la zona les banderes es feien de mesures prou llargues (1:3 o més llargues) i aviat les banderes que existien eren rectangulars amb gran varietat quant a la mida de la part vermella i blanca.\nL'escut esta format per dos banderes creuades i una palmera verda.\nEl 1975 el xeic va decretar la utilització únicament de la bandera federal com a pròpia de l'emirat i l'escut fou canviat i en lloc de dos banderes creuades del model anterior ara hi ha dos banderes federals.\nAbu Dhabi | Ajman | Dubai | Fujairah | Ras al-Khaimah | Xarjah| Umm al-Qaiwain\nCoord.: 25° 26′ 00″ N, 55° 23′ 00″ E / 25.43333,55.38333\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Xarjah&oldid=11507795»\tCategoria: Emirat de Sharjah\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 19 març 2013 a les 17:35.


LAS CADETES CIERRAN SU PARTICIPACIÓN EN LA FASE AUTONÓMICA CON MUY BUENAS SENSACIONES | CDSC Godella\nC.B. ILICITANO RAQUIS 60 – 46 C.D.S.C. GODELLA\nTot i el resultat final el partit va estar molt competit, estava en joc l’últim bitllet al campionat autonòmic i els dos equips no ho posaren fàcil. Les nostres jugadores plantejaren un partit molt seriós des de l’inici, però el nivell defensiu de les rivals a poc a poc anà reduint les nostres opcions.\nLa defensa rival ens feia cometre nombroses errades i això ens desconcertà, cometérem errades defensives que les xiques d’Elx castigaren i ens tragueren pas a pas del partit.\nTinguérem una reacció final que no va ser suficient davant un rival dur i amb poques fissures en el seu joc. Tot i això, la lluita no es negocià i les nostres posaren energia durant 40 minuts. Hem de continuar treballant per poder estar en el futur entre els millors equips de la comunitat.


Línia de finançament COVID-19 ICO amb garantia de l’Estat\nEt donem suport a tu i el teu negoci amb el finançament que necessites per seguir endavant i cobrir les teves necessitats de liquiditat.\nLínia ICO Avals COVID-19. Termini de vigència fins al 01 de juny de 2022. Operació subjecta a la disponibilitat de límit en la línia i a l’aprovació prèvia del banc.\nPréstecs per a garantir la liquiditat d’autònoms i empreses\nVolem ajudar-te a tornar a a el normalitat perquè continuïs sent el motor de la nostra economia. Per això, posem a la teva disposició el finançament que necessites amb les línies de garantia de l’ICO, perquè puguis cobrir les teves necessitats de liquiditat.\nCom que sabem que cada empresa té les seves pròpies necessitats, a continuació et presentem les solucions adaptades per a tu dins de la línia anunciada per l’ICO per un import global de 100.000 milions d’euros:\nPer a autònoms i microempreses fins a 10 treballadors, amb domicili social a Espanya, que s'hagin vist afectats pels efectes econòmics del COVID 19.\nQualsevol sector d’activitat, excepte empreses que pertanyen als sectors financers i d’assegurances (no afecta els corredors i els mediadors).\nPagament de venciments ordinari de finançament i obligacions tributàries.\nFins a 1,5 milions d’euros.\nFins a 5 anys amb possibilitat de manca de 12 mesos de capital (inclòs).\nBaixa aquí la fitxa amb les característiques d’aquest finançament per a autònoms i microempreses.\nPer a empreses de fins a 250 treballadors i vendes inferiors a 50 milions d’euros o amb un total d’actiu inferior a 43 milions, amb domicili social a Espanya, que s'hagin vist afectats pels efectes econòmics del COVID 19.\nFins al 25% d’ingressos anuals o 24 mesos de despeses de personal.\nBaixa aquí la fitxa amb les característiques d’aquest finançament per a pimes.\nPer a empreses que no tinguin la consideració de PIME segons definició d'UE, amb domicili social a Espanya, que s'hagin vist afectats pels efectes econòmics del COVID 19.\nGarantia del 70% per a noves operacions i del 60% en renovacions.\nBaixa aquí la fitxa amb les característiques d’aquest finançament per a grans empreses.\nEt volem ajudar perquè puguem continuar estant al teu costat.


Imatges de Maria: Sant Joan d'Isil (Catalunya)\nSant Joan d'Isil (Catalunya)\nSant Joan d'Isil és l'església parroquial romànica del poble d'Isil, en el terme municipal d'Alt Àneu, a la comarca del Pallars Sobirà.\nS'esmenta per primer cop l'any1095. Amb planta basilical de tres naus, la central més ampla i alta, amb volta de canó, coronades per un absis i dues absidioles decorats, a l'exterior, amb un fris de dobles arcuacions cegues amb lesenes. L'absis central presenta tres finestres de doble esqueixada, mentre que les absidioles només en tenen un al centre. Sobre el mur de llevant, on descansen els absis, es va obrir un ull de bou, centrat damunt de l'absis principal.\nTots els murs exteriors són senzills, menys el de migdia, on hi ha la portalada, que s'ha datat de finals del segle XII, de notable factura. Corona la paret un fris d'arcuacions cegues, entre les quals, interrompent-les, hi ha encastats dos relleus molt primitius, potser amb funció funerària, amb mènsules a cada costat. Les quatre cantonades sota la teulada estan rematades amb uns torrellons sostinguts per mènsules. La portalada consta de tres arquivoltes de mig punt en gradació que descansen sobre columnes llises amb capitells esculpits amb rostres humans i animals.\nEntre el portal i l'absis s'obren dues finestres, d'estil gòtic, geminades i d'arc apuntat, i amb manell i traceria de trifolis, del segle XIV. A la façana de ponent hi ha un petit campanar de cadireta.\nEn el cementiri annex veiem aquesta imatge de Maria.\nPublicat per Pep Salvà a 4:31\nUbicació: Noguera Pallaresa-Bonaigua, Lleida, España\nCentre d'Espiritualitat Cova de Sant Ignasi\nSanta Cova de Manresa, Catalunya\nPassejant pel la Seu\nSanta Maria del Mar o de Palamós (Catalunya)\nEsglésia de la Missió (La Seu d'Urgell)\nCatedral de Santa Maria d'Urgell (Catalunya)\nErmita de la Mare de Déu del Soler (Pallars)\nSant Feliu de Sort (Pallars Sobirà)\nCarretera Sort - Llesuí (Catalunya)\nEsterri d'Aneu (Catalunya)\nMare de Déu d'Arboló (Pallars Sobirà)


•\tA més de mobilitzar als seus clients i empleats en la campanya de recollida de llet Cap nen sense bigoti, l’Obra Social “la Caixa” ha sol·licitat la participació d’empreses del sector de la restauració i l’alimentació perquè s’uneixin a la iniciativa aportant llet, que també serà repartida pel Banc dels Aliments.\n•\tLlet El Castillo dóna 12.000 litres de llet a la campanya de l’Obra Social “la Caixa” que el Banc dels Aliments de Lleida distribueix directament a les famílies en situació de vulnerabilitat que atenen a la província.\n•\tFins finals de juny es poden fer aportacions econòmiques a aquesta iniciativa solidària a través de canals electrònics. Fins ara, la web de microdonatius de "la Caixa”, la línia Oberta i els SMS amb la paraula «LLET» o «LECHE» a 28024 han servit per recaptar l’equivalent a 178.000 litres de llet, que se sumen als 175.000 que els catalans van portar físicament a les oficines de “la Caixa” a finals d’abril.\n•\t252.000 persones ateses pel Banc dels Aliments a Catalunya, 50.000 d'ells nens, tenen una dieta deficitària en llet, cosa que podria afectar el seu adequat desenvolupament. Per cobrir les necessitats anuals de llet en els bancs d'aliments catalans, es requereixen més de 13 milions de llet.\nLleida, 22 de maig de 2015. Llet El Castillo també s’ha posat el bigoti per una bona causa. L’empresa làctia no ha dubtat a sumar-se a la campanya Cap nen sense bigoti, de recollida de llet per a famílies en risc d'exclusió social, i ha donat 5.000 litres de llet per aquesta causa solidària impulsada per l’Obra Social “la Caixa” en favor del Banc dels Aliments.\nEs tracta de la resposta d’aquesta companyia lletera a la crida que ha fet l’Obra Social “la Caixa” a empreses del sector de la restauració i l’alimentació perquè s’uneixin a la mobilització aportant llet, que també serà repartida pel Banc dels Aliments. D’aquesta manera, l’empresa amb fàbrica a Mollerussa col·labora amb la campanya que pretén posar solució al dèficit de llet que pateixen 252.000 persones ateses pels bancs d'aliments catalans, 50.000 dels quals són nens d'entre 1 i 12 anys, que podrien veure afectat el seu creixement a causa d'aquesta mancança. Els 12.000 litres donats per Llet El Castillo s’entregaran al Banc dels Aliments de Lleida perquè els distribueixin a les famílies que més ho necessiten a la província.\nDesprés d’una setmana intensiva de recollida física en 1.422 oficines de “la Caixa” a Catalunya que van servir per recaptar 175.000 litres de llet, ara les aportacions poden continuar a través de la pàgina de microdonatius de "la Caixa" o enviant un SMS amb la paraula «LLET» o «LECHE» al 28024. L'Obra Social "la Caixa" posa a disposició de la campanya tots els seus caixers automàtics i canals electrònics per a les donacions econòmiques: portal de "la Caixa", Línia Oberta, CaixaMòbil i canvi de Punts Estrella. Igualment, és possible fer una llista de la compra solidària en www.granrecollidadellet.cat i www.granrecogidadeleche.es. Fins avui, els canals electrònics han sumat l’equivalent a 178.000 litres de llet. En total, fins el moment s’han recaptat 353.000 litres d’aquest producte sumant la recollida física i l’electrònica.\nPer poder assolir el consum mínim recomanat d'un litre per persona a la setmana, l'Obra Social "la Caixa" i els bancs dels aliments continuen la seva crida a la donació d'aquest producte de cost assequible que té una data de caducitat estimada en uns tres mesos. L'Obra Social "la Caixa" va posar en marxa la recollida aquest abril amb una primera donació de 100.000 litres de llet.\nFundada el 1932 per la família Castelló, Llet El Castillo recull l'experiència de més de tres generacions dedicades a oferir la millor llet amb tot el sabor dins d'una filosofia de suport a la producció sostenible i de proximitat. Amb més de 90 anys de tradició lletera catalana, Llet El Castillo recull diàriament en granges de Lleida més de la meitat de la llet que s'envasa a la província amb la màxima garantia de qualitat i frescor; a la planta de Mollerussa, la central lletera més gran de Catalunya. Tot això per oferir a una nova generació de catalans i catalanes la qualitat i sabor que només pot tenir la llet d'aquí, de sempre.


Les sessions del X Simposi Llengua, educació i immigració: balanç i perspectives ja estan en línia. Llengua catalana\nLes sessions del X Simposi ...\nLes sessions del X Simposi Llengua, educació i immigració: balanç i perspectives ja estan en línia\nLa directora general de Política Lingüísticava participar a la taula rodona “Presentació de polítiques i accions d'intervenció institucional”\nEls materials del X Simposi Llengua, educació i immigració: Balanç i perspectives, ja es poden veure i consultar des de la pàgina web de l’esdeveniment. El Simposi, que té caràcter biennal, està organitzat per l’ICE Josep Pallach de la Universitat de Girona i l’ICE de la Universitat Autònoma de Barcelona amb el suport de la Direcció General de Política Lingüística (DGPL).\nLa llengua catalana va ser un dels temes tractats en diferents taules i comunicacions de la jornada. La directora general de Política Lingüística, Ester Franquesa, va participar a la taula rodona “Presentació de polítiques i accions d'intervenció institucional” juntament amb el president del Consell Escolar de Catalunya, Lluís Font, i el Secretari d'Igualtat, Migracions i Ciutadania de la Generalitat de Catalunya, Oriol Amorós.\nLa directora de l’Àmbit de Formació i Foment del Consorci per a la Normalització Lingüística, Alba Conesa, va presentar la comunicació “Anàlisi de la procedència dels alumnes joves del Consorci per a la Normalització Lingüística”.\nEnregistraments de les sessions plenàries


26/09/2018 Laia Estrada\nDarrerament són constants els intents d'assimilar les CUPs i els CDRs, o de dir que els segons són un instrument dels primers. No sols ho fan la Policia Nacional i la Guardia Civil en els informes que lliuren a la fiscalia perquè ens imputin a membres d'uns i d'altres, sinó que també ho fan intencionadament diferents mitjans de comunicacions i persones conegudes a les xarxes socials vinculades a determinats partits polítics, o fins i tot, polítics que ocupen alts càrrecs al Parc de la Ciutadella. L'intent d'uns i altres és clar. Pels uns, l'assimilació serveix per a desprestigiar els CDRs, perquè no els interessa l'existència d'una organització popular de base que no poden controlar segons els interessos del moment en el marc del "procés". Pels altres, l'estratègia és més vella... és allò del "todo es ETA", en un intent de criminalitzar les propostes polítiques que amenacen o qüestionen el seu règim.\nArran d'una campanya dels CDRs coincidint amb la Festa Major de Tarragona, aquesta estratègia que es cou en l'àmbit autonòmic s'ha materialitzat a nivell local. Es tractava d'una campanya, en la qual a partir d'uns adhesius en què es mostraven les cares de diferents polítics de la ciutat, es convidava a la població a xiular-los per denunciar el seu paper en la gestió de la política local. En el mateix sentit, també es convidava a xiular a polítics pel seu paper en relació amb el que es va viure a la ciutat durant l'1-O i el seu posicionament respecte la reclamació de llibertat per als presos i preses polítiques i exiliades. Fins llavors, ja feia anys que espontàniament molta gent mostrava el seu malestar amb aquests partits durant la processó de Santa Tecla, la Crida, les diades castelleres... però mai no havia tingut tant de ressò.\nNo sabrem si les xiulades d'enguany han estat molt més eixordadores perquè les convocaven els CDRs o pel cúmul de despropòsits que hem patit les tarragonines (alguns dels quals van ser motiu d'escarni a tot el país) i els cops que ens vam emportar l'1-O per defensar les urnes. Alguns han qualificat de "barroera" i "fastigosa" aquesta manera de fer política. Cadascú pot pensar el que vulgui. Per nosaltres, allò "barroer" i "fastigós" en política és robar diners públics, malbaratar-los, utilitzar el càrrec per a beneficiar els "amiguets" o fer caciquisme per intentar esborrar a l'adversari polític. Per nosaltres, allò que és barroer és denunciar les "xiulades" com "assetjament", quan moltes de les xiuladores van ser agredides físicament amb la complicitat i beneplàcit d'aquests que se senten assetjats. Per nosaltres, allò "fastigós" és la repressió brutal i demencial que fa empresonar persones innocents i que persegueix tot un poble pel seu anhel de llibertat.\nCom a regidora, tinc l'oportunitat de poder interpel·lar periòdicament als protagonistes d'aquests cartells al saló de Plens o als mitjans de comunicació. Malauradament, la gran majoria de la gent que aquesta setmana va xiular -o va aplaudir!- a aquests polítics, només tenen aquesta oportunitat per poder mostrar públicament la seva reprovació -o aprovació- a la gestió municipal o supramunicipal. Però, clar, les seves regles ja les coneixem: votar un cop cada quatre anys i la resta dels dies quedar-se a casa i esperar que els "gestors" resolguin les nostres necessitats. Òbviament, cap d'aquestes persones que ha "condemnat" la iniciativa dels CDRs es preocuparà per poder canviar aquesta situació.\nAlguns han dit que el problema era posar les cares dels polítics en cartells, quan resulta que fa anys i panys que els polítics són el protagonistes de tota la cartelleria dels moviments socials d'aquí i d'arreu del món (i fins i tot de partits polítics d'ordre). Altres han dit que el problema era barrejar festa i política... probablement són els mateixos que afirmaven que no s'havia de barrejar esport i política, quan criticàvem els Jocs del Mediterrani.\nPer sort les festes majors continuen sent espais d'expressió i organització popular. Ho veiem a Tarragona en els balls parlats, en els orígens de la baixada de l'Àliga, en la gran majoria de totes les colles que fan possible la festa... i també en les xiulades! La polèmica s'ha volgut centrar en el fet que hi ha gent a qui no li agrada que ens organitzem, que ens expressem o que protestem durant les festes perquè "las fiestas son de todos", és la mateixa gent a qui no li agrada que ens organitzem, ens expressem o protestem durant tota la resta de l'any. En tot cas, el problema és el de sempre, no tolerar la llibertat d'expressió, especialment, quan els que estan dalt són criticats per qui són baix.


VI.6 OFICINA VERDA\nL�Oficina Verda de la Universitat d�Alacant va ser creada l�any 1997, en un principi com a comissió de medi ambient dins el Consell d�Alumnes de la Universitat d�Alacant.\nAmb el coneixement de la necessitat d�un tractament especial i d�una total dedicació cap als temes i problemes mediambientals, es va creure necessària la independència respecte del Consell d�Alumnes. D�aquesta manera l�Oficina Verda va passar a ser un organisme més dins d�aquesta Universitat, amb tot el que això implica. Té, per tant, uns reglaments, uns pressupostos i una comissió rectora propis. Això fou aprovat en junta de govern al mes de juny del 1999.\nA partir de la societat universitària alacantina, l�òrgan col�legiat de la Universitat d�Alacant denominat Oficina Verda de la Universitat d�Alacant vol impulsar activitats en favor del medi ambient, i vol insistir en tot allò que fomente la tendència a valorar el respecte al medi natural com a element fonamental del desenvolupament social.\nEs basa en idees que, posades en pràctica, sensibilitzen la comunitat universitària sobre com és de preada i valuosa la natura, per a després poder aconseguir una actuació conscient i solidària amb el medi ambient.\nEls objectius de l�Oficina Verda de la Universitat d�Alacant ens han de permetre veure-la com:\nEina d�educació ambiental\nL�objectiu principal de l�Oficina Verda de la Universitat d�Alacant és suscitar i incentivar l�interès general, particularment en els universitaris, respecte dels temes mediambientals. Invita a la participació a través de xarrades, debats, conferències, reivindicacions, jornades, congressos i cursets.\nPer a l�elaboració d�aquestes activitats es tractarà de mantenir un intercanvi entre experts de diferents universitats, com també dels seus col�lectius d�estudiants.\nEspill d�inquietuds de la comunitat universitària\nL�Oficina Verda de la Universitat d�Alacant serà l�encarregada de recollirr les inquietuds del col�lectiu universitari en matèria mediambiental i proteccionista. D�aquesta manera, l�Oficina Verda tractarà de veure reflectits els problemes, els dubtes, les idees o curiositats sorgits de la comunitat universitària.\nCanal de transmissió per a i cap a altres institucions\nDes de l�Oficina Verda s�intercedirà per la participació en activitats relacionades amb el medi ambient i aquesta s�oferirà de manera que:\n- Les institucions exteriors puguen col�laborar en les actividades de la Universitat d�Alacant de manera informativa i material.\n- Els alumnes de la Universitat d�Alacant hi puguen col�laborar en activitats de tipus mediambiental organitzades per altres institucions.\n- S�hi cree una xarxa interuniversitària composta per organismes que actuen en matèria de medi ambient en les diferents universitats espanyoles.\nCentre d�assessorament mediambiental\nL�Oficina Verda, amb la prèvia compilació i processament d�informació, serà l�encarregada d�assessorar i donar suport a organismes, individus o col�lectius (pertanyents o no a la comunitat universitària) que sol�liciten ajuda en temes mediambientals.\nL�Oficina Verda de la Universitat d�Alacant té en compte l�opinió i les inquietuds de la comunitat universitària, de manera que té en l�organigrama una comissió de treball formada íntegrament per alumnes de la Universitat d�Alacant, la qual es troba oberta a la col�laboració, els suggeriments i la integració de la resta dels universitaris al llarg de tot el curs.\nDes de la creació de l�Oficina Verda s�ha intentat treballar amb diverses accions i activitats, tant contínues com puntuals, per assolir les finalitats per a les quals va ser creada.\nPuntualment s�han elaborat xarrades i jornades per a apropar el coneixement i respecte del medi ambient als universitaris. Cal destacar en aquestes activitats les I Jornades de Medi Ambient, les quals tractaren sobre la necessària protecció que reclama el nostre litoral. El balanç d�aquestes jornades va ser molt positiu, perquè es va aconseguir el màxim esforç per part dels participants.\nAssistents a les I Jornades de Medi Ambient\nAscens al Penyal d'Ifach\nI Jornades de Medi Ambient.\nUna comisió de treball durant la celebració d'un debat\nHi ha altres activitats que poden ser anomenades contínues, ja que han tingut protagonisme any rere any. Podem destacar la Setmana Mediambiental de la Universitat d�Alacant, que ja ha arribat a la IV edició. El Teu Arbre a la Teua Universitat, que durant dos cursos consecutius ha aconseguit reunir un alt nombre d�alumnes, PAS i PDI, els quals van plantar un arbre en el campus de Sant Vicent, es van comprometre a ocupar-se�n i aconseguir un vincle a tres bandes: alumnes (PAS, PDI) - universitat - medi ambient.\nCampanya «El teu arbre en la teua Universitat»\nRamón Martín Mateo procedeix a la plantació d'un arbre\njunt amb Mario Pardo, Vicerector d'Alumna, José Manuel Fuentes, President del Consell d'Alumnes i Carolina Pena, Coordinadora de l'Oficina Verda\nXarrada sobre la vegetació autòctona d'Alacant als participants a la campanya\nA més l�Oficina Verda col�labora tots els anys en l�organització i el desenvolupament dels camps de voluntariat ambiental de l�Associació ECOS-Alacant. L�última novetat es presenta en forma de cotxe: la campanya "Autocol�lega", que tracta de promoure l�elaboració de grups d�alumnes que vénen amb el cotxe a la universitat. D�aquesta manera col�laboren a aconseguir una menor contaminació i a afavorir les butxaques dels estudiants. Actualment també hi ha la col�laboració amb la Unitat de Botànica del Departament de Ciències Ambientals i Recursos Naturals en la creació del Jardí Didàctic de la Universitat d�Alacant.\nA més,però, l�Oficina Verda ofereix informació i assessorament continus a la comunitat universitària en matèria de medi ambient. Tenim, així, un butlletí informatiu bimensual, facilitat en suport paper en els aularis i en suport informàtic en la pàgina web de l�Oficina Verda. Facilitem informació en matèria mediambiental a aquell que en vulga, i actualment elaborem gestions per a millorar el sistema de reciclatge de residus en el campus, com ara les llaunes d�alumini, les piles, el paper i els cartutxos de tinta de les impressores.


El traçat periurbà de la Sant Silvestre plau - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl traçat periurbà de la Sant Silvestre plau\nGairebé 300 atletes van completar la novena edició de la cursa manresana del Grup Cube que recorre pistes rurals i corriols\nlluís cuberes i martí 29.12.2019 | 23:42\nL'ambient assolellat i no excessivament fred va presidir la concorreguda sortida de la Sant Silvestre Manresana oscar bayona\nL'ambient assolellat i no excessivament fred va presidir la concorreguda sortida de la Sant Silvestre Manresana\nEl bon humor i l'ambientació nadalenca van ser presents a la cursa\nPau Nacenta va exterioritzar amb vehemència la joia pel triomf assolit\nPlenament consolidada i amb un enorme potencial. La novena edició de la Sant Silvestre Manresana, 3r Memorial Dolors Garcia, la cursa nadalenca promoguda pel Grup Cube, va rebre ahir l'aval de 291 finishers que, en acabar la prova, van lloar de forma gairebé unànime el nou traçat periurbà de la prova, que des de l'edició del 2018 transcorre, en el 90% del traçat, per pistes urbanes, senders i corriols.\nTot i que ahir no es va assolir la xifra de 357 atletes d'ara fa un any, el nou circuit (que s'endinsa per l'horta del barri de Viladordis, transita per l'entorn del bosc de les Marcetes, baixa fins a la riba del riu Llobregat i retorna a la seu del gimnàs Cube altra vegada per camins d'horta) s'ha convertit, en només dues edicions, en el principal atractiu de la Sant Silvestre.\nLluís Serracarbassa, director del Grup Cube, va assenyalar que «vam optar per un circuit d'aquestes característiques com a resposta a la demanda dels participants i per evitar molèsties als establiments comercials del nostre entorn». «Des d'aquesta edició, la prova es correrà l'últim diumenge de desembre», va explicitar.\nEl jove atleta manresà Pau Nacenta es va imposar en categoria masculina. Nacenta va completar el recorregut en 36' i 39''. El van flanquejar al podi Isaac Puig López (37' i 49''), segon classificat, i Roger Comellas (37' i 50''), tercer.\nEn categoria femenina, Anna López va assolir el triomf en un emocionant final (50' i 41''), en avantatjar en cinc segons Cristina Prunés (50' i 46'') i Idoia Oliveras, amb un segon més (50' i 47'').


Aprendre els uns dels altres - Trivium - Supervisió d'equips\nEls contextos laborals dedicats a la formació, l’acompanyament, la intervenció i l’assessorament de nens i famílies a nivell individual poden generar un fort impacte en els experts que s’hi dediquen, tant a nivell professional com personal. Aquest efecte acostuma a ser menys probable quan es treballa en equips que utilitzen els mitjans adequats, acumulen experiència i fan ús de procediments de supervisió o intervisió i coordinació adequats.\nLa intervisió ajuda a compartir riscosi a prendre decisions difícils evitant l’aïllament professional en la pràctica amb nens i/o famílies. També ajuda a millorar la qualitat del servei ofert, i, a la vegada, millora l’espai relacional dels professionals i la seva seguretat d’actuació. En aquest sentit, l’equip ha de ser capaç de treballar en tres dimensions essencials:\nSENTIR. Crear un espai on poder atendre les relacions amb els companys i tenir en compte les emocions i els sentiments que hi estan involucrats. Aquesta dimensió ha d’ajudar a permetre apreciar els companys, reconèixer el seu valor com a persona; comprendre, ser capaços de posar-nos en el lloc de l’altre; escoltar i confiar en un mateix i en l’equip.\nPENSAR. Alhora, és igual d’important tenir en compte el coneixement, les idees i la capacitat de raonament per tal de poder atendre de forma adequada les accions de l’equip. En aquesta dimensió hem d’emmarcar els objectius per decidir cap a on es vol anar i ser capaços de definir-ho; poder identificar i aplicar els valors com a equip, i facilitar la reflexió entre tots per aprendre i millorar.\nACTUAR. Poder atendre amb eficàcia, eficiència i amb els recursos necessaris perquè l’acció i l’energia de les persones i dels equips obtinguin els resultats desitjats. Organitzar l’acció i harmonitzar els esforços; conèixer els companys i delegar responsabilitats; conèixer la pròpia autoritat i utilitzar-la adequadament; avaluar amb criteri i ser justos per aprendre i millorar; mesurar bé les accions, estar atents, reaccionar bé i a temps, així com mantenir-se atent a les fites i als mèrits aconseguits i poder-ho reconèixer.\nPosar el focus en aquestes tres dimensions i en tota la complexitat dels equips de treball ens ha de permetre crear espais per analitzar i reflexionar sobre els casos en què intervé el professional o equip de professionals. Ser capaços de crear un espai on es pugui:\n– Donar suport amb una xarxa de suport per prevenir el desgast professional.\n– Fomentar i promoure les relacions entre els diferents professionals.\n– Detectar i definir noves necessitats tant de forma individual com col·lectiva. Conèixer la realitat de cada professional de forma conjunta.\n– Compartir formes i metodologies útils per mobilitzar el sistema i produir canvis.\nCom avaluar l’espai?\nEls mecanismes d’avaluació de l’espai són molt importants. Pot ser positiu fer dues avaluacions per trobada, una en què les persones que han exposat un cas puguinreflexionar sobre com ha anat la sessió i com s’han sentit exposant, i parlar d’aquesta avaluació amb la resta del grup. La segona, amb un caràcter més individual i anònima, es pot fer amb l’enviament d’un qüestionari online que hauria d’emplenar cada participant a la sessió.\nAmb aquests mecanismes s’intenta mantenir la qualitat de l’espai i facilitar l’evolució del mateix segons les noves necessitats que presenta l’equip.\nEn general, les persones estem en constant evolució i en conseqüència les relacions que establim amb els altres també ho estan, i aquestes relacions construeixen realitats. Un espai on compartir realitats en entorns de treball, sobretot en àmbits com el nostre, esdevé avui dia una eina altament útil i necessària.


maig 2020 - Cirera de Paüls\n25 maig La Festa de la Cirera en format digital\nPublicat a 19:02h a Festa de la Cirera\nLa XVII Festa de la Cirera de Paüls se celebrarà els dies 6 i 7 de juny en format digital. L’Ajuntament de Paüls ha programat un seguit d’activitats com ara vídeos demostratius de confecció de cabassos, gaiates o miniatures, d’elaboració de cocs o tapes en...\n18 maig La cirera de Paüls ja té web!\nPublicat a 14:58h a Festa de la Cirera\nL’Ajuntament de Paüls ha estrenat avui un espai web per tal de promocionar la cirera, el poble i ajudar la pagesia local a vendre la seua producció. El web www.cireradepauls.cat agrupa vuit productors locals, que exposen les característiques de les seues finques i la seua...\n17 maig Porta d’entrada als Ports\nPublicat a 19:23h a Festa de la Cirera\nEl cirerer és un dels fruiters que tolera millor l'hivern i necessita moltes hores de fred per a una correcta floració. Normalment li calen unes 1000 hores de fred, per això acostuma a florir tard, un cop passades les darreres gelades primaverals. El Massís dels...\n17 maig La cirera, fruita saludable\nQui ens havia de dir que una fruita tan nostrada com la cirera, té el seu origen uns quants quilòmetres més cap a l'est. Aquesta fruita arrodonida i dolça pren el nom de la colònia grega Kerasus –actualment Giresun, entre el Mar Negra i el Caspi– conquerida...\n17 maig Un poble pagès… i escalonat\nPublicat a 14:41h a Festa de la Cirera\nJa fa vuit anys que el fotògraf i escriptor Ernest Costa (Bescanó, 1940) va publicar el llibre Paüls dins la col·lecció A espaiet d'Arola Editors. El llibre –com bé diu el nom de la col·lecció– es va coure a foc lent i és fruit d'anys...


Paiporta acull la mostra ‘Memòria democràtica i Patrimoni. 1936-1939. Conéixer, difondre i posar en valor’, finançada per Caixa Popular, i composta per 17 panells que recullen una mostra del...[Llegir més]\nLa inauguració ha tingut lloc hui a la Casa de la Cultura d'Ontinyent, on els interessats de la comarca de la Vall d´Albaida la podran visitar fins al 3 de maig. Aquesta exposició de la Univeristat...[Llegir més]\nLes 12 seus d’Unisocietat d'Alzira, Benetússer, Bétera, Cullera, Gandia, l'Eliana, Massamagrell, Ontinyent, Paterna, Quart de Poblet, Requena i Riba-roja de Túria acolliran durant els mesos d'abril,...[Llegir més]\nLa inauguració ha tingut lloc en el Centre Internacional de Gandia de la Universitat de València, on els interessats la podran visitar fins al 30 d'abril. Un nodrit equip d'investigadors...[Llegir més]\nLa Universitat d'Hivern de Requena sotmetrà a debat hui dilluns el tema ‘La química en la vinificació. Llums i ombres del vi’. Donarà, així, continuïtat a la programació d'Universitats Estacionals...[Llegir més]\nLa Universitat d'Hivern de Cofrentes ha celebrat enguany la seua segona edició, en la qual s'ha abordat el tema ‘Longevitat i benestar en el medi rural. Qualitat de vida i futur’. Cofrentes reprén...[Llegir més]\nLa Universitat de València inicia el seu programa d'Universitats Estacionals 2021 amb 20 edicions que garanteixen la seua presència en totes les comarques del territori. Després d'un any en què les...[Llegir més]\nLes 12 seus d’Unisocietat d'Alzira, Benetússer, Bétera, Cullera, Gandia, l'Eliana, Massamagrell, Ontinyent, Paterna, Quart de Poblet, Requena i Riba-roja de Túria tornaran a oferir de manera...[Llegir més]\nDes del divendres 19 de febrer al 28 de març els interessats podran visitar aquesta mostra expositiva en el Jardí Botànic de la Universitat de València. L'exposició 'La participació valenciana en la...[Llegir més]\nLes conferències d’Unisocietat del mes de febrer continuen en modalitat en línia\nLa Universitat de València, a través del Vicerectorat de Projecció Territorial i Societat i els ajuntaments que formen part del programa Unisocietat (Alzira, Benetússer, Bétera, Cullera, Gandia,...[Llegir més]\nEl cicle de conferències d’Unisocietat acomiada 2020 amb temes sobre Canvi Climàtic, Dret i Màrqueting, entre altres\nEls ajuntaments que acullen aquesta activitat complementària del curs acadèmic d’Unisocietat han fet un gran esforç per a garantir l'aplicació del protocol de seguretat sanitària. Hi ha 100...[Llegir més]\nLes Universitats Estacionals 2020 conclouen amb èxit de participació i complint el repte de celebrar els seus 20 sessions\nEl programa d'Universitats Estacionals acaba de concloure amb èxit de participació i complint el repte inicial de celebrar els seus 20 sessions en aquest any 2020, malgrat les dificultats derivades...[Llegir més]


Experiment Camps! - Ulisses20\nEnmig del safareig, de crisi mundial i profundament valenciana, ‘F’ fa el salt de la mar com un Atlant i viatja fins a Boston (oh, Boston i les bostonianes, deu pensar ‘F’), per tancar un contracte multimilionari a favor dels rics. Dels luxes dels rics. La perversió ací no amaga ni les formes, ja no ens aconformen molles, ni engrunes ni vergonya. Segons que pregava aquest dies Rouco i el papa mateix, cap de la sectum catòlica, caldria contenció, responsabilitat i, sobretot, prudència política i econòmica, que els últims anys havíem fet massa els espaviltats. Així que pense si no és que destinaven el discurs apostòlic a un sol apòstol: ‘F’. Però ves que el nostre Caesar màxim, ha tancat el pressupost i el contracte sense avançar dades, ni molt menys quantitats, amb els americans per llogar-los les barques i les maturrangues. No sabem què hauran de pagar els valencians (ell no pagarà res, pobre), per tenir tots els luxes de barques al port d’Alacant els propers quatre anys. Caram, com és d’important això, les barques i la seua eixida mundial. Tant se val el treball precari, l’acomiadament massiu, el desastre empresarial valencià, l’economia submergida, el fracàs de la política, la ruïna, i encara menys, li val la corrupció a dins del partit, o d’ell mateix. Tant se val, perquè els diners que no tenim, però que haurem de generar amb prèstecs i altres regalets, serviran per pagar el caprici, les dèries, i els estils polítics d’uns fatxendes com no n’hi ha hagut mai, a la història dels valencians, que aquests polítics van perdent estreps, mitjons i genolleres, com aquell cabdill romà… Com que veuen a prop la foguera, volen deixar-nos escurats els plats, els calaixos i el forat del nas.\nLa crisi afecta tothom , però ‘F’, més fatxenda no naix, fuig corrent a Amèrica a tancar contractes estiuents com si a València vivírem el gran Casino de la fortuna, i tot de nimfes, muses o dones d’aigua s’estigueren al servei d’un Sàtir econòmic que governa els valencians.\nCollons, qui els il·lumina, aquests cervellets pelats untats de gomina?\nIl·legalitzeu-los, abans no ens venguen la ciutat, la casa i els mobles, al primer Fumantxú de torn. Traieu-los el destí, el deliri, i declareu-los la incapacitat. Per cert, que no podem de cap manera declarar-lo, incapaç mental?\n12 de maig de 2009 a les 2:53 am\nS’ha sabut de que tots els matins, el Molt Honorable sr. Camps, procedeix a apegar-se amb Loctite, eixa capa de caspa que atresora la seua persona. És per a no formar capa de neu sobre els tratges que duu.\nSi voleu saber més al respecte vos adrece cap a El Mundo (des de Lavapiés), Las Provincias (espatarrades), El Levante (feliz), Su sinRazón, Canal Vuit/Buit, Intereconomía, Libertaz Dichital, i més concessions als friends in The Bush-Ànsar’s Age. a compte i càrrec del pressupost de la Generalitat Sodomitzada.\n12 de maig de 2009 a les 10:15 am\nIncapaç mental ja ho és. El seu integrisme ultra-catòlic fanatista no el deixa veure més enllà de les seves enrònies, dèries i fanatisme orgullós. I això l’incapacita i l’incapacità des del primer moment per a la seva funció. Els valencians estem governants per un fanàtic incapaç, un allatolah catòlic.


Quan vols cremar greix, el primer que et ve al cap és fer exercici.\nEls exercicis de cardio, l'entrenament de força i menjar menys aliments grassos són les primeres opcions de la llista de tasques pendents - però el metge en salut holística Deepak Chopra, suggereix que meditar - aquesta pràctica de concentrar la teva atenció per trobar la calma i la claredat - pot ajudar-te a treure't de sobre aquests quilos de més.\nCom? En una entrevista amb la revista, People, Chopra diu que redueix l'estrès, que és el que fa que la gent mengi.\nMeditar disminueix l'estrès, que s'associa amb un nivell elevat d'hormones, cortisol i adrenalina. Aquestes hormones alteren el metabolisme. El cortisol augmenta la quantitat de greix a la panxa i al mateix temps desordena el metabolisme i is'nicia un cercle viciós. Alhora, l'excés d'adrenalina provoca que el cos s'inflami i a la vegada, interfereix els processos metabòlics.\nA través de la relaxació i de la meditació, es reactiven tots els circuits del cos, que treballen conjuntament per a ajudar a desenvolupar uns hàbits i un comportament alimentari més saludables. També et fan prendre més consciència dels teus pensaments i accions, evitant els excessos a l'hora de menjar i la ingesta impulsiva de menjar per raons emocionals que sovint, poden arribar a convertir-se en un hàbit.\nPensa en els aliments de manera diferent\nEn el seu llibre, ‘What Are You Hungry For?’ ("De què tens gana?"), Chopra també remarca els beneficis d'una pràctica reflexiva i atenta quan mengem. "L'energia és quelcom més que alimentar el cos - una part elevada de l'energia prové de l'alegria de menjar", escriu.\nEll recomana controlar abans d'asseure's a menjar i fer-se preguntes com "estic de bon humor?". I "tindré una experiència positiva amb aquest menjar?". Si contestes sí voldrà dir que rebràs una energia bona i també una part satisfactòria d'aquest aliment. Si la resposta és no, aleshores ell recomana que mengis més tard - és molt probable que la raó per la qual menges es degui a un estat d'ànim baix i mengis per consolar-te.\nTambé és bo controlar-se per comprovar el grau de gana que arribes a tenir. Numera, de l'escala de l'u al 10 - a l'1 et mors de fam i el 10 seria la sensació que es té després d'un sopar de Nadal. Chopra diu que sempre és millor esperar-se fins estar a la vora de l'1 perquè el menjar té més bon gust quan es té gana. No mengis més quan estiguis al nivell 5 de l'escala perque així tindràs una digestió òptima.\nMenja amb més atenció\nEl millor de la meditació conscient és que pots practicar-la a tot arreu- es tracta de prestar-li atenció al teu cos, als teus sentits i al teu voltant. Un motiu per practicar-la és per no fer mil coses alhora. Si estàs acostumat a veure la tele, llegir o parlar durant un dinar, prova de concentrar aquesta atenció al teu cos, observant de prop el que menges, per què menges i lo tip que arribes a estar.\nEn poques paraules, la meditació no és un substitut de l'entrenament ni d'una dieta saludable - el que fa és reforçar aquests canvis positius, fent-te més pacient, determinat i informat per prendre les decisions correctes. Reajustant el teu cos, sabràs què menjar i què evitar per crear un estil de vida més saludable i acabar amb l'hormona de l'estrès que canvia el teu metabolisme i et fa augmentar de pes.


Ones de llibres: Memòria dels oblidats: La madre naturaleza, d'Emilia Pardo Bazán\nLa corrent naturalista provinent de França va tindre un referent en Espanya a finals del segle XIX en la figura d'Emilia Pardo Bazan.\nLa novel·la La madre naturaleza, publicada el 1887, és exponent d'aquest corrent, la qual defensa representar la societat tal com és a través d'una rigorosa observació d'aquesta. És la segona part de l'obra més important de l'escriptora gallega, Los pazos de Ulloa i fa un retrat del món rural gallec de finals del segle XIX així com la decadència de la aristocràcia d'aquell temps.\nLa novel·la es centra en la següent generació de la família del marqués d'Ulloa. El caos impera en el Pazo del marqués i allí arribarà un sacerdot que tractarà amb tota la seua voluntat de posar una mica d'ordre, tasca que no li posaràn gens fàcils els diferents personatges que desfilen per la novel·la, tant de l'aristocràcia com del poble.\nA més del llibre físic, tenim la possibilitat de llegir-la en línia a través del portal de la Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes.\nEtiquetes de comentaris: 13/10/2021, memòria dels oblidats, temporada 2021/22\nMemòria dels oblidats: Santa Teresa de Jesús\nDones: crits des del silenci\nPessiguets de poesia: Nit, d'Albert Ráfol-Casamada\n¿Dónde estás mundo bello?, de Sally Rooney\nUn món plé d'històries de por\nVerde ¿Has pensado que quieres hacer con tus poderes?\nMemòria dels oblidats: La madre naturaleza, d'Emil...\nPessiguets de poesia: Autumne, d'Emili Rodríguez-B...\nLas doncellas, d'Àlex Michaelides\nMemòria dels oblidats: Las uvas de la ira\nPessiguets de poesia: La Sirena afònica, d'Éncar Reig\nEl último soldado de Bérnia, de Pablo León Vidal\nEl judici de l'aigua, de Juan Francisco Ferrándiz\ngènere i literatura\npessiguets de poesia


Reivindicativa - Blocs del Fructuós - Pàgina 5\nEL 10 D'ABRIL, A LA TARDA, EL FRUCTUÓS M'ESPERA!!\nNo teníem temps de tenir-ho tot a punt per al dia 27.\nVolem que tothom hi sigui! Que puguem participar d'una jornada intensa, que ens emocioni, ens il·lusioni, i ens faci sentir equip en la lluita per una escola pública de qualitat per als nostres fills i filles.\nHi haurà activitats per fer en família, contes per als nens i nenes, estones per reflexionar plegats i prendre consciència del delicat moment educatiu que estem vivint, i de quant ens estem jugant, pel que fa al futur dels nostres fills i filles.\nAmb música, imatges, poesia, conversa...\nI un fantàstic sopar de carmanyola!\nNo us ho voleu perdre, oi?\nUs anirem informant, però ja podeu apuntar en groc al calendari de la nevera:\n"EL 10 D'ABRIL, A LA TARDA, EL FRUCTUÓS M'ESPERA!!\nDeclaracions de la Rigau ...\nL'Albert, company de la reivindicativa ens fa arribar aquesta informació:\nAquest dissabte la Rigau ha sortit al programa El Suplement de Catalunya Ràdio i ha dit algunes perles:\nRigau: "És cert q hem hagut de retallar en nòmines. Però en els serveis als nens no hem retallat res"\nRigau: "L'informe de la @FundacioBofill no és ni cert, ni seriós. No poden dir que s'ha retallat més del q era necessari"\nRigau: "Aquest informe de la @FundacioBofill és més un pamflet que un estudi"\nLa urgència que tenia era desmentir l'informe que ahir la Fundació Jaume Bofill va presentar l'informe L'agenda de la política educativa a Catalunya: una anàlisi de les opcions de govern (2011-2013) de Xavier Bonal i Antoni Verger\nAquest informe és una anàlisi detallada de les principals mesures de la política educativa desplegades pels darrers dos governs de la Generalitat (2011-2013) i avalua fins a quin punt les mesures polítiques adoptades responen únicament als condicionants de la crisi econòmica i l'austeritat, externs al sistema educatiu, o bé expressen unes opcions polítiques determinades. L'objectiu final és el de valorar l'adequació de la política educativa que s'ha desenvolupat com a resposta als objectius d'equitat i d'eficàcia del sistema.\nPodeu llegir resum i descarregar estudi des de: http://www.fbofill.cat/?codmenu=01&not=1069\nEstarà bé respondre al https://twitter.com/elsuplement\nLa FaPaC denuncia la manipulació d'Ensenyament a l'hora d'ofertar places públiques en la preinscripció\nLa FaPaC i les escoles amenaçades de tancament entenem que les prioritats del Departament d’Ensenyament pel que fa a la planificació de l’oferta inicial són únicament economicistes. Es prioritza tancar aquells centres que poden evitar haver de gastar diners en construir noves escoles o instituts. Més que el pes demogràfic -argument esgrimit pel Departament-, el que priva és l’estalvi compulsiu digne d’un escanyapobres del segle XIX. Tanquen aquells centres que estan pendents d’una actuació d’obres important: ja sigui la construcció del nou edifici, remodelació de l’escola o bé la construcció d’un institut. Fins i tot es prioritza, i aquesta és una actitud particularment repugnant, alguns centres que ofereixen projectes pedagògics innovadors i diferents dels habituals.\nDemanem que OBRI A LA PREINSCRIPCIÓ i s’OFEREIXI L'OFERTA DE TOTS ELS GRUPS QUE EXISTEIXEN ARA MATEIX per tal que sigui les FAMÍLIES qui DECIDEIXIN on s’han de produir les reduccions justificades per la davallada demogràfica. No volem mantenir escoles obertes sense alumnes, però volem que la demografia no sigui una excusa per tancar escoles públiques, i més si tenim present que l’oferta de les escoles concertades també sufragades amb fons públics segueix un ritme diferent que no és altre que aquest: S’oferta tot el que existeix ara, i si alguna línia no té alumnat es cancel·la el concert d’aquesta línia un cop passat el període de matrícula, sobre el mes de juny.\nTRES TESTIMONIS SOBRE LES RETALLADES EN EDUCACIÓ\nTres anys de retallades i restriccions pressupostàries en educació han deixat el model inclusiu i equitatiu de l'escola pública catalana en entredit. Tres pares exposen com ha afectat la tisorada les infraestructures, els programes i els recursos materials a les escoles dels seus fills.\nREUNIÓ COMISSIÓ REIVINDICATIVA\nEl proper dimarts 4 de febrer a les 16:45 h, uns quants membres de la Comissió Reivindicativa ens reunirem a la Sala AMPA per debatre i organitzar diferents accions reivindicatives per una escola pública de qualitat.\nSi voleu aportar el vostre punt de vista i opinió, sereu benvinguts !!!\nTenim molta feina a fer!


Olot Cultura vol aprofitar la pandèmia per potenciar la compra d’entrades online - Ràdio Olot\nOlot Cultura vol aprofitar la pandèmia per potenciar la compra d’entrades online\nÉs un dels canvis que creuen que ha arribat per quedar-se i que ofereix més comoditats per l’espectador. Actualment la venda anticipada ja no es fa presencial. Des de l’àrea de cultura de l’Ajuntament també expliquen que, a partir d’ara, moltes reunions de coordinació es faran a distància.\nEl portal de venda d’entrades d’Olot Cultura\nD’aquesta manera s’evitaran desplaçaments i els tècnics de cultura podran coordinar programacions amb promotors d’altres ciutats de manera telemàtica. En parla el director de l’Institut de Cultura d’Olot, Ricard Sargatal.\nLes reunions telemàtiques ha estat una eina que va aparèixer durant el confinament i que, finalment, s’ha quedat. Però no ha estat l’única: el retorn dels espectacles culturals també ha anat acompanyat per nous hàbits com la compra d’entrades online. Sargatal diu que volen que això també es quedi.\nDes del retorn dels espectacles culturals a la ciutat d’Olot, la venda d’entrades ha quedat molt restringida a la distribució online. De fet, la venda anticipada ja no es fa presencialment i només és exclusiva per aquelles persones que tinguin alguna dificultat. Únicament s’obren les taquilles una hora abans de cada espectacle.\n244 queries in 0,575 seconds.


La principal inversió serà a Caldes, on es farà un pas inferior\nPel 2014/15 també destaquen obres a Flaçà i Figueres, i actuacions ja fetes a la Molina i Sils\nEl PGA Catalunya Resort de Caldes, premiat\nL'Associació Internacional d'Operadors Turístics de Golf, (Iagto) ha premiat el PGA Catalunya Resort de Caldes com al millor complex turístic de golf d'Europa. Els representants de la PGA van rebre...\nUna àrea nova per a autocaravanes a Caldes\nL'Ajuntament adequa quatre places a la zona dels Pins, on millorarà l'asfalt\nTriomfs del Caldes i l'Olot.\nEl Caldes i l'Olot van guanyar en la sisena jornada de la primera divisió masculina de voleibol (grup B), contra el Get Blume (3-0) i el Monjos (3-0), respectivament. En el grup A de la primera femenina,...\nNou triomf de l'Olot.\nL'Olot és el segon classificat del grup B de la primera divisió masculina de voleibol després de la victòria del cap de setmana passat a la pista de l'Arenys (2-3). En el mateix grup, el Caldes va...\nCaldes, pendent del govern\nGolf. Les negociacions amb la Generalitat de Catalunya per portar la Ryder Cup del 2022 al PGA de Caldes de Malavella continuen obertes\nLes viles termals es troben a Sant Climent\nSant Climent Sescebes ha estat l'escenari, el cap de setmana, d'una reunió de la junta de govern del Consorci de les Viles Termals de Catalunya. Sant Climent pertany al consorci des del 2007. Hi van assistir...\nCiU vol posar en marxa un observatori de l'execució dels pressupostos de l'Estat\nEl diputat Jordi Xuclà assegura que el grau de compliment de les inversions previstes pel govern estatal des de l'any 2008 se situa per sota del 50%


El nostre espai de relax amb coixins reciclats | APINAS\n2006 Vista 25-02-2019 CAP COMENTARI\tCoses que es fan a l'Escola Àuria, El més recent, Escola Àuria apinas\nEls alumnes de l’aula de Secundària B de l’Escola Àuria d’Educació Especial d’Igualada tenim entre 12 i 14 anys, som un grup bastant autònom, homogeni i amb algunes necessitats i capacitats especials. Però també som un grup molt motivat a aprendre, a descobrir coses noves i amb un munt d’idees que ens ajuden a fer un procés d’aprenentatge més dinàmic i adaptat a les nostres necessitats.\nAl començament de curs, vam prendre consciència que la nostra energia i els interessos individuals, sovint provocaven petits conflictes entre nosaltres, fet que ens costava gestionar. Érem conscients, doncs, que necessitàvem eines per poder autogestionar-nos i poder aconseguir un ambient d’aula més tranquil, on ens sigues més fàcil escoltar-nos als uns als altres i poder treballar amb tranquil·litat.\nAixí doncs, vam pensar fer un racó a l’aula on ens permetés aconseguir els nostres objectius. Aquest lloc el vam anomenar: “Espai de Relax”.\nPer poder-lo construir, vam pensar en afegir un cartell amb les nostres cares. A dalt hi hauria les fotografies de les cares contentes i, a sota, les fotografies amb les cares enfadades, ja que volíem expressar que allà hi entraríem enfadats i sortiríem contents.\nEn aquell espai, també hi vam col·locar tot de material plàstic per poder tranquil·litzar-nos: colors, pintures, cartolines, plastilina, tisores, cola blanca, diaris, fang, etc. A més a més, també hi vam col·locar llibres, vam plantar plantes per donar-hi vida i un sabater per deixar-hi les sabates.\nPerò ens faltava alguna cosa! Volíem estar més còmodes, així que va començar a sorgir la idea de posar-hi coixins per asseure’ns. Vam pensar de comprar-los, però fent cas al tema transversal de l’escola, que és “Reciclar i reutilitzar”, vam pensar de fer-los nosaltres amb materials reciclats.\nUna de les idees que vam votar va ser utilitzar les lones que pengen de les faroles de la ciutat on s’exposen: les festes populars de la ciutat, les campanyes electorals, les obres de teatre, etc. Vam pensar que aquelles lones les haurien de llençar i que, enlloc de tirar-les, ens les podrien donar ja que crèiem que era un material força resistent per poder-hi fer coixins. Igualment, d’aquesta manera també preníem consciència del nostre entorn i com ens podia permetre fer experiències d’aula significatives i viviencials.\nI per fer el farciment dels coixins?\nEra complicat perquè havia de ser tou i ens costava pensar què hi podríem ficar. Fins que, un dia va arribar la Comissió d’Escola Verda i vam veure la quantitat de papers que havíem llençat al contenidor del paper. Així doncs, vam decidir que si guardéssim tots els papers en brut per llençar i després els trituréssim, podríem omplir els coixins.\nUn cop ja teníem la idea, ens havíem de ficar mans a l’obra!\nPer començar, vam haver d’anar a l’Ajuntament d’Igualada a demanar les lones. Ens vam preparar què diríem per demanar-ho i cadascú es va memoritzar una part del discurs. Així que un cop ja ho sabíem, vam anar cap a l’Ajuntament i ho vam explicar-ho tot molt bé! Vam preguntar per les lones, però ens van dir que visitéssim l’edifici de Promoció Cultural que allà potser en devien tenir, perquè allà no les guardaven.\nAixí doncs, vam anar cap a la Plaça Sant Miquel i vam entrar al l’edifici de Promoció cultural, vam tornar a exposar la idea que teníem i allà si que en tenien! Allà ens vam trobar amb el Regidor de Promoció Cultural i Relacions Institucionals i dos companys seus més. Ells ens van donar un munt de lones molt divertides. Ens van dir que quan ho tinguéssim tot fet que els aviséssim, que vindrien a l’escola a veure com ens havia quedat!\nQuan vam tornar a l’aula estàvem molt contents i vam començar a triar lones, a dissenyar el patró dels coixins, a mesurar per tallar i finalment a cosir amb fil i agulla. Ens va portar força feina perquè ens vam adonar que era molt difícil cosir les lones que ens havien donat, eren molt dures! Però com que estàvem tant engrescats al final ens vam sortir!\nMentrestant, també anàvem triturant el paper en brut amb la trituradora i ho anàvem guardant en bosses enormes.\nUn cop ja vam tenir les bosses de paper triturat i els coixins cosits per dos costats vam introduir les tires de paper en brut a dins de la funda de lona i vam acabar de cosir el tros que havíem deixat. I per fi, vam aconseguir fer els coixins reciclats.\nAra ja podem dir que tenim un “Espai de relax” per seure’ns, relaxar-nos, llegir, pintar, crear i, sobretot, escoltar-nos els uns als altres i poder gestionar els petits conflictes que apareixen entre nosaltres.\nPerò el més bonic de tot és que, aquesta petita experiència, ha permès crear un ambient d’aula fantàstic i un vincle entre tots i totes molt especial, com tots nosaltres!\nElisabeth Mauri | Mestra Secundaria B Escola Àuria


GVA.ES: El Consell destina 300.000 euros a la innovació i la millora de la competitivitat de les empreses de la Comunitat Valenciana\nEl Consell destina 300.000 euros a la innovació i la millora de la competitivitat de les empreses de la Comunitat Valenciana\n- La col·laboració amb les cambres de comerç iniciada en 2007 ha possibilitat que compten amb una estructura altament professionalitzada i especialitzada en matèria d'innovació\nEl Ple del Consell ha autoritzat la signatura d'un conveni entre la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball i el Consell de Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de la Comunitat Valenciana.\nAquest conveni, dotat amb 300.000 euros per a l'exercici 2020, té com a objectiu col·laborar en la difusió dels avantatges de la innovació i la millora de la competitivitat en l'empresa comercial.\nLa col·laboració amb el Consell de Cambres Oficials de Comerç, Indústria i Navegació de la Comunitat Valenciana, i les cambres que l'integren, en matèria d'innovació s'inicia en 2007 amb la signatura d'un conveni per al desenvolupament del Pla d'impuls a centres de gestió del coneixement en innovació comercial, que compta amb una dotació inicial de 2.000.000 d'euros.\nAquest conveni s'ha anat mantenint en termes semblants, ampliant el seu objecte, de manera que, a partir de 2008, la finalitat que ha tingut ha sigut col·laborar en el desenvolupament del Pla d'innovació del comerç valencià.\nEs tracta de reforçar el paper del Consell com a òrgan de representació i coordinació dels interessos i els programes d'impuls empresarial que desenvolupen les cinc cambres de comerç de la Comunitat Valenciana, i propiciar que dispose d'una estructura adequada per a prestar aquests serveis.\nLa col·laboració entre la Conselleria d'Economia Sostenible i el Consell de Cambres Oficials de Comerç, i les cambres que l'integren, en exercicis anteriors, ha permés que les cambres de la Comunitat Valenciana disposen d'una estructura pròpia, altament professionalitzada i especialitzada en matèria d'innovació, amb capacitat de prestar serveis de manera coordinada al teixit empresarial de la Comunitat Valenciana.\nEl conveni amb el Consell de Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de la Comunitat Valenciana permetrà continuar prestant tots aquests serveis i d'aquesta manera, junt amb la resta d'activitats que duu a terme el Consell en col·laboració amb la Generalitat, continuar contribuint a la competitivitat de les pimes comercials i a la configuració d'una estructura comercial més harmònica i atractiva.


ZOLL - Informació sobre la marca\nZOLL - Informació sobre la marca\nData de sol·licitud: 14/09/2009\nMarca ZOLL a Espanya\nEn data 14/12/2009 es va realitzar OPOSICION DE LA MARCA COMUNITARIA 6194741 CLASES OPONENTES: 10\nEn data 14/12/2009 es va realitzar OPOSICION BASADA EN MOTIVOS SIGUIENTES: ART.9.1 d;\nEn data 14/12/2009 es va realitzar SOLICITUD DESISTIMIENTO\nEn data 28/01/2010 es va realitzar PUBL. ADMISION DESISTIMIENTO TOTAL DE FECHA: 18/01/2010\nInformació sobre la marca ZOLL amb el nombre M2892902\nLa marca ZOLL amb el nombre M2892902 va ser sol·licitada el 14/09/2009. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca ZOLL amb el nombre M2892902 va ser sol·licitada per QUIRUMED, S.L..\nRenovació de la marca ZOLL amb el nombre M2892902\nAltres marques sol·licitades per QUIRUMED, S.L.\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per QUIRUMED, S.L., entre les quals es troba la marca ZOLL amb el nombre M2892902. Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per QUIRUMED, S.L. clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca ZOLL. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.


Carolina Pascual anuncia un pla per a la digitalització de 100.000 empreses en la Comunitat Valenciana\nDestaca que "la digitalització del teixit productiu i l'emprenedoria digital són essencials per a la recuperació de la nostra economia"\nEconomía 26 de septiembre de 2021 Redacció\nLa consellera d'Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital, Carolina Pascual, ha anunciat la posada en marxa, juntament amb Districte Digital i la Secretària d'Estat de Digitalització, d'un pla que permetrà la digitalització de 100.000 empreses de la Comunitat.\nEl Pla de Digitalització de les Pimes, emmarcat dins del compromís del Consell per dur a terme la transformació digital en el territori valencià, "ens permetrà fer arribar al major nombre d'empreses les ajudes que ofereix el Ministeri d'Assumptes Econòmics i Transformació Digital a través del seu pla Digital *Toolkit, assegurant el seu èxit", ha concretat Pascual.\nEn la seua intervenció, durant l'acte de presentació de l'Oficina Accelera PIME de FEMEVAL a València, la consellera d'Innovació ha advocat per la necessitat de treballar conjuntament des de les administracions públiques i el sector privat en "la modernització i creixement de les empreses valencianes".\nEn la seua opinió aquest esforç ha de contribuir a "impulsar la transformació digital de les petites i mitjanes empreses valencianes".\n"La digitalització del teixit productiu i l'emprenedoria digital -ha continuat- són elements essencials en el camí cap a la recuperació de la nostra economia, i, amb això, cap a la transformació de les nostres pimes i micropimes que representen la major part del nostre teixit empresarial".\nPascual també ha reiterat "la voluntat i el compromís de treballar juntament amb el nostre sector empresarial per a aconseguir la transformació del nostre teixit empresarial, fent-lo dinàmic, modern i adaptat a una economia globalitzada cada vegada més competitiva, en la qual la innovació i la qualitat es configuren com a factors essencials per al seu desenvolupament i èxit".\nAixí mateix, ha recordat la necessitat d'articular iniciatives que servisquen d'ajuda a pimes i autònoms per a impulsar aqueixa transformació digital, "i per a això, el Consell, conscient de la importància que es produïsca aqueixa evolució, es troba alineat en la seua aposta per la transformació digital i la digitalització, tant amb l'estratègia estatal, com amb les línies marcades des de la Unió Europea".\nFruit de la col·laboració públic-privada, Pascual ha posat com a exemple la labor d'Inndromeda, en la qual estan implicats la Conselleria d'Innovació, l'AVI, la Confederació Empresarial, les universitats i els Instituts i Centres Tecnològics i d'Investigació, i des d'on "se sumen forces per al desenvolupament i implementació de les tecnologies habilitadores en el conjunt productiu valencià".\nPer tant, per a aconseguir aquesta transformació estructural de la Comunitat Valenciana, Pascual ha apostat per una estratègia a llarg termini en dues direccions "d'una banda, articulant un procés àgil i eficient que canalitze els recursos cap a les pimes, i per un altre, tenint presència en el territori valencià per a facilitar les eines que duguen a terme aqueixa transformació".\nOficina Accelera Pime de FEMEVAL\nLes Oficines Accelera Pime han sigut posades en marxa en tota Espanya per Red.es, entitat pública adscrita al Ministeri d'Assumptes Econòmics i Transformació Digital a través de la Secretaria d'Estat de Digitalització i Intel·ligència Artificial.\nLes seues actuacions estan cofinançades amb fons FEDER de la Unió Europea, en el marc del Programa Operatiu pluriregional d'España FEDER 2014-2020, sota el lema "Una manera de fer Europa".\nL'Oficina Accelera Pime en FEMEVAL (Federació Empresarial Metal·lúrgica Valenciana), suposa "un punt de trobada, que posarà en valor la col·laboració públic-privada entre institucions i organismes que volen ser part d'aquest procés de canvi i transformació de les petites i mitjanes empreses de la nostra Comunitat", ha declarat la consellera d'Innovació.\nComunitat Valenciana Digitalització empreses FEMEVAL Pimes Pla