Sí crític veïnal a un nou model de barri | favb.cat\nInici » Sí crític veïnal a un nou model de barri\nAssemblea veïnal sobre el futur del 22@ a l'Ateneu La Flor de Maig\nEl procés de gentrificació del barri ve de lluny. La inclusió d’usos vinculats al turisme massificat ha modificat el tipus de comerç i ha incrementat la privatització de l’espai públic. La darrera crisi econòmica ha deixat un paisatge on abunden els solars buits i edificis sense activitat. Mentrestant, al barri i a la ciutat li manca sòl públic per fer habitatge assequible.\nFa un any i mig es va iniciar un procés de reflexió sobre el 22@ que, donant peu a introduir canvis, liderava l’Ajuntament a través de dues comissions: Comissió de Coordinació del 22@ i Comissió Ampliada (la gestió de la qual estava encarregada a la Fundació publico-privada Bit Habitat).\nLa primera era interna, amb les àrees d’Ecologia, Urbanisme, Empresa, Cultura i el districte de Sant Martí i la segona comptaria amb la participació d’entitats veïnals, del sector econòmic empresarial i acadèmics universitaris. Així en les sessions de la Comissió Ampliada van estar presents la Taula Eix Pere IV, l’AV Poblenou i la Favb; l’Associació 22@ Network; la UPC, la UB, la UPF i la UOC; entre d’altres actors convocats. Tal i com us podeu imaginar, les percepcions del planejament -del que fins ara s’ha construït i el que s’hauria de canviar- variaven molt segons qui opinava, i algunes fins i tot eren oposades.\nPunts positius i desavinences\nMentrestant, també des de l’Ajuntament (districte de Sant Martí i Democràcia Activa), es va iniciar un procés participatiu ciutadà anomenat Repensem el 22@ amb cinc fases, entre les quals, una de diagnosi ciutadana de necessitats i problemàtiques i una d’identificació i concreció de propostes. Es va realitzar una enquesta amb participació de vuit-centes persones, el 80% veïns de la zona i el 12% treballadors. D’aquest procés va sortir un document final amb una estratègia ciutadana que identifica les necessitats socials i de model de barri i fa propostes concretes. Al nostre parer, aquest document reflecteix molt bé el sentir i les peticions ciutadanes.\nAl final d’aquests processos es va intentar fer un document resum amb les demandes i propostes per millorar el planejament. El resum hauria d’incloure les principals demandes veïnals i les dels altres sectors. Però en algun moment es va formular la idea que fos un acord que definís un “full de ruta” per al canvi del 22@. Entre un resum i un acord hi ha la diferència que en el primer es poden exposar idees contraposades, i en l’altre s’ha de consensuar.\nEl resultat és un acord que ha estat signat per les entitats veïnals amb una “acceptació crítica”, ja que encara que hi ha punts positius respecte a les nostres demandes, té mancances que considerem insalvables. Sota el títol Cap a un Poblenou amb un 22@ més inclusiu i sostenible, declara la voluntat de “definir els criteris i directrius sobre un conjunt de programes municipals i instruments tècnics que marquin el desenvolupament de les àrees 22@ cap a una cohesió dels barris del Poblenou i del Maresme des d’una transformació inclusiva i sostenible”. És a dir, proposa un model de barri contraposat al que s’ha construït en els 18 anys d’existència del 22@.\nUn dels punts positius és la creació de més habitatge assequible, de protecció pública i prioritàriament de lloguer, que de l’actual 10% passaria al voltant d’un 30% i a situar en carrers que han d’estructurar i relligar el Maresme, el Poblenou i el centre de la ciutat. El poc sòl que el pla vigent destina a habitatge ha propiciat la dispersió dels habitatges construïts, només el 20% dels 4.500 previstos, sense possibilitat de generar continuïtat residencial i, per tant, teixit de barri.\nUn altre és la desafectació dels àmbits on existeix teixit tradicional amb habitatges no reconeguts pel planejament urbanístic. Ens referim al barri de la Plata, a l’entorn del passatge Trullàs... La desafectació i reconeixement d’aquests teixits contribuirà a consolidar i cohesionar el Poblenou. També considerem positiu que es proposin mecanismes que aturin la destrucció d’activitats econòmiques tradicionals i es fomentin activitats vinculades amb l’economia social i solidària. En aquest àmbit s’inclou el compromís de l’Ajuntament per activar els solars i edificis en desús. Relatiu a la revisió del Pla d’usos del districte de Sant Martí, hem de destacar que es defensi l’exclusió dels usos hotelers i les benzineres.\nEl reconeixement de la participació del veïnatge i la creació d’una oficina municipal per atendre el procés de desplegament de les propostes definides a l’acord és un aspecte que ha de contribuir a millorar la transparència de la gestió.\nFinalment, l’acord es portarà al ple municipal i es posarà a votació dels diferent grups. No es tracta d’un acord entre el govern municipal, les entitats veïnals, els representants del sector econòmic, cultural i universitari. Es tracta d’un compromís de llarg recorregut que haurà de respectar governi qui governi.\nDesacord sobre el tipus d’habitatge\nFins aquí la relació dels aspectes positius més destacables. Considerem que comporten una clara millora en relació al pla actual, i per aquesta raó li hem donat suport. Però un suport crític. Estarem a l’aguait del compliment dels compromisos.\nTots els acords entre parts contraposades tenen guanys i renúncies. No ens allargarem en els aspectes negatius, però sí que cal, almenys, fer esment a aquells que per al veïnatge considerem de més transcendència.\nNo es reconeix que tot l’habitatge sigui públic i de lloguer. Aquesta reclamació que de forma reiterada hem proposat les entitats veïnals no ha estat acceptada. Tot l’habitatge serà de protecció oficial, això ja ho determina l’actual pla, però nosaltres considerem que una de les millors fórmules per aconseguir frenar l’especulació en l’habitatge és que aquest sigui públic i de lloguer.\nEl tractament de forma conjunta del Patrimoni i dels elements que conformen la memòria històrica del barri, la revisió del Pla d’Equipaments del Poblenou, la no submissió de les activitats tradicionals i d’industrials presents en el barri a l’hegemonia de l’activitat @, són, entre altres, les propostes que no han estat recollides en el document.\nÉs el moment de passar a l’acció\nPer acabar, destacar el pas endavant expressat pel moviment veïnal que, des de diferents formes d’entendre les necessitats del barri, ha estat capaç de donar una resposta ferma. Ara toca que els grups municipals es defineixin, i els demanem que no ens fallin i que hi donin suport amb el seu vot favorable.\nÉs el moment de passar de les paraules als fets, dels compromisos a les actuacions. Des d’aquí fem una crida als veïns i veïnes dels barris del Maresme i del Poblenou a mobilitzar-nos des de ja per defensar el barri que desitgem i que ens mereixem.


Primer partit de lliga per al femení davant el @escolacdllosa - CF Atlètic Muro\nAquesta vegada, és torn per al femení, que s’estrena a lliga davant el C.D. LLosa el pròxim diumenge a les 16:00h al camp municipal “El Sequiol”, a LLosa de Ranes. Esperem que l’equip comence la temporada amb els mateixos ressultats que va acabar la darrera. Des de la distància, de segur que l’afició envia els millors ànims a les xiques. Si vols conéixer més al voltant de l’equip local, entra a la seua web http://cdllosa.blogspot.com.es/ o al seu Twitter.\nTot açò, en quant al femení. El masculí, en canvi, seguirá amb els seus enfrontaments de lliga, en aquesta ocasió, davant l’U.D. Onil el próxim dissabte dia 1 a les 17:00h a l’estadi municipal d’Onil. ÀNIMS, XICS!!! Si vols conéixer més al voltant de l’equip, pots visitar el seu Facebook.\n← Presentació davant l’afició en lliga amb l’@ESIDESCARAMANCH → Empat en l’últim minut del partit


El mític negoci de la Rambla de Barcelona que podria desaparèixer aviat\nLes floristeries de la Rambla de Barcelona, en perill d'extinció\nLa crisi de la pandèmia del coronavirus ha provocat el tancament de diversos establiments\nper Júlia Navarro / ACN dimecres, 4 de novembre 2020 - 19:10h\nImatge de la Rambla de Catalunya de Barcelona durant el Sant Jordi d'aquest 2020 | ACN\nLes floristeries de la Rambla de Barcelona són un dels negocis històrics d'aquesta part de la ciutat. Les parades compten amb una llarga trajectòria i història però la pandèmia del coronavirus ha provocat que alguns dels establiments hagin abaixat la persiana. Segons detalla Metrópoli Abierta, de les 16 parades que hi havia abans de l'atemptat terrorista de l'agost del 2017, només queden nou.\nConcretament, 7 floristeries han tancat en tres anys, dues d'elles abans de la crisi sanitària. «Cada vegada som menys. Durant aquests mesos de la Covid-19, les vendes han caigut un 80%», explica José Moya, florista de la Rambla, al citat mitjà. «La Rambla està buida. No hi ha turistes, ni gent d'aquí» , afegeix.\nEl propietari de la floristeria explica que fa 30 anys que està al capdavant del negoci i mai havia viscut una situació similar. Assegura que no vol tancar però que no depèn d'ell: «Fa vuit mesos que poso diners del meu pla de jubilació». A més, explica que només han rebut una ajuda municipal on es va permetre deixar de pagar el cànon durant només dos mesos.\nL'Ajuntament de Barcelona retirarà en les pròximes setmanes les estructures de les floristeries tancades, segons el citat digital. Els establiments depenen de l'Institut Municipal de Mercats de Barcelona, que està enllestint la burocràcia dels negocis tancats.\nNomés ha obert un 35% dels negocis de La Rambla\nLes restriccions per frenar la segona onada de la pandèmia del coronavirus ha provocat la pèrdua de visitants a la ciutat. Molts negocis de la zona continuen tancats, com també algunes de les parades del mercat de la Boqueria. Segons el president de l'associació de veïns i comerciants Amics de la Rambla, Fermin Villar, a l'agost només havien obert entre un 30% i un 35% dels establiments. Villar creu que cal reinventar-se i enfocar els negocis cap al públic local, més present en l'època que vivim.\nCal recordar que des de l'any 2016 està aprovat una gran reforma a la Rambla de Barcelona. Des de llavors no s'ha fet cap actuació i tot i que ara està previst que les obres tinguin lloc a partir del 2021, la pandèmia del coronavirus podria modificar novament el calendari d'actuació. El projecte compta amb un pressupost de 60 milions d'euros i està dividit en cinc fases d'obres diferents. Es preveu tancar el trànsit a vehicles privats i el passeig guanyarà, en alguns punts, 1,5 metres d'amplada.\nEl famós os Goiat del Pirineu perd el seu collar GPS, molt necessari per saber on era\nÚltima hora: Missatge molt clar del ministre Salvador Illa sobre el confinament a casa\nBarcelona Economia Empreses


En prop del 10% dels accidents amb víctimes hi ha menors de 14 anys implicats - Empordà\nEn prop del 10% dels accidents amb víctimes hi ha menors de 14 anys implicats\nEl Servei Català de Trànsit insisteix en la importància de protegir els més vulnerables a la via pública\nEMPORDA.INFO 20.09.2020 | 12:31\nEn l'última dècada, entre un 7 i un 10% dels accidents amb víctimes a la xarxa viària interurbana catalana han ocorregut amb menors de 14 anys implicats. Aprofitant que aquest setembre hi ha la tornada a l'escola, el Servei Català de Trànsit vol recordar aquesta dada i insistir en la importància de protegir els més vulnerables a la via pública.\nDurant tot el 2010, 699 dels 8.142 accidents amb víctimes que es van registrar en carretera o autopista a Catalunya van ocórrer amb menors d'aquesta franja d'edat. L'any 2019 aquesta xifra s'elevava a 777 dels 8.419 accidents amb víctimes. I aquest 2020, fins al 31 d'agost i en un context general de davallada de la sinistralitat pels efectes del confinament a causa de la COVID-19, han estat 249 dels 3.425 accidents amb víctimes registrats.\nSi ens fixem en la mortalitat, l'any 2010, de les 246 víctimes mortals, 5 tenien edats compreses entre 0 i 14 anys; el 2019, 3 d'un total de 175 morts; i el 2020, fins al 31 d'agost, cap de les 71 víctimes mortals.\nPer millorar la seguretat viària i la protecció dels infants, recordem algunes de les pautes més importants recollides en el Decàleg de la seguretat viària infantil, consensuat i aprovat en assemblea general per l'AESVI, l'Aliança Espanyola per la Seguretat Viària Infantil, de la qual formem part:\nEmprar cadiretes amb respatller almenys fins als 135 cm d'estatura.\nEn cas d'accident, i sempre que sigui possible, treure el menor del cotxe accidentat amb la seva cadireta i mai en braços, tret de risc imminent.


Xavi Llamas puja al podi de la CATcursa, la mitja marató de muntanya de Torroella de Montgrí ·\nInici Esports Xavi Llamas puja al podi de la CATcursa, la mitja marató de...\nXavi Llamas puja al podi de la CATcursa, la mitja marató de muntanya de Torroella de Montgrí\nCarles Aguilar i Xavi Llamas, a la CATcursa de Torroella de Montgrí\nLlamas va participar a la prova com a mena de preparació per a la TransGavarres, una marató de muntanya de 60 km que es disputarà durant les festes de Sant Narcís de Girona\nLa CATcursa, o la mitja marató de muntanya de Torroella de Montgrí és la segona de les tres mitges maratons de les que es composa la Lliga Trail Montgrí.\nLa primera es va disputar a Bellcaire d’Empordà el passat 22 de setembre, i la segona, la Catcursa, es va celebrar aquest passat diumenge a Torroella de Montgrí. Un mitja marató en la qual van participar dos corredors del Club Atletisme Roses, l’experimentat i guanyador de múltiples curses de muntanya, Xavi Llamas, i el novell Carles Aguilar.\nLlamas, patrocinat per la Fundació Alchimia Solidària i que va participar com a mena de preparació de la ultra trail TransGavarres de 60 km de les Festes de Sant Narcís de Girona, va fer podi a l’entrar en tercera posició per la línia d’arribada, “a falta de 3 km per arribar a meta, i després tota la cursa junts, el que seria el guanyador final de la cursa va forçar el ritme i no vaig intentar seguir-lo. I darrera venia el tercer i vaig fer el mateix, i em vaig deixar anar per entrar en tercer lloc”, ha assenyalat Xavi.\nL’atleta rosinc va entrar a meta un minut després que el dos primers, 01:37:25, una marca “bastant acceptable” si es té en compte que Xavi va fer un petit descans a la seva temporada i que no competeix des de mitjans de setembre, quan es va proclamar campió de Catalunya de Veterans de Curses de Muntanya a la cursa del Taga Evo 2040.\nCarles Aguilar millora en mitja hora el seu temps en una mitja marató\nPer la seva banda, un altre corredor del Club Atletisme Roses, Carles Aguilar, el qual disputa curses de muntanya des de fa uns mesos, també va participar en aquesta mitja marató. El seu objectiu, de moment, no es disputar per la victòria, sinó simplement millorar les seves marques, “al nivell que corre en Xavi sóc conscient que actualment no puc fer-ho, el meu objectiu és baixar els meus temps d’anteriors curses. Per això estic content, perquè he fet 2 hores i 23 minuts, baixant gairebé mitja hora el meu millor temps en una mitja marató, que era de 2 hores i 52 minuts”, ha afirmat Aguilar.\nTot dos atletes de Roses tenen previst participar a la que serà la tercera i darrera mitja marató de la Lliga Trail Montgrí, Serà el proper 27 de setembre a l’Escala. I tots dos ho faran amb el mateix objectiu que en aquesta, és a dir, Xavi Llamas per preparar la TransGavarres, i Carles Aguilar per millorar la seva marca.\nArticle anteriorFormació d’ajudants de cambrer a La Jonquera adreçat a joves entre 16 i 24 anys\nArticle següentAclariment de Magda Casamitjana sobre les dietes al Consorci de la Costa Brava


Felip tanca el Fòrum-Barcelona en català\n27 setembre 2020 03:39\nEl príncep lloà la importància de l'esdeveniment, que acabà amb una declaració per un món en pau\nEl Fòrum tingué com a colofó final l'espectacle piromusical més gran mai vist a l'Estat.\nDesprés de 141 dies i un balanç amb llums i ombres, el Fòrum Barcelona 2004 arribà ahir al final. Fou amb la veu del príncep d'Astúries, Felip de Borbó, qui en un discurs en el qual alternà el castellà i el català, assenyalà la importància de l'esdeveniment dient que el Fòrum «ha estat una realitat que ens ha posat als barcelonins, als catalans i, amb ells, a tots els espanyols, en el punt de mira i d'escolta cultural del món». L'hereu al tron espanyol també destacà com a triple el llegat de l'acte. Primer, per la vocació de continuïtat; segon, per la recuperació urbana que ha suposat entorn de la innovació ambiental i social; i finalment, pel llegat urbanístic, «que Barcelona sabrà administrar degudament».\nEl príncep, que estigué acompanyat per Letizia, qui el mirava embadalida quan emprava el català, féu ús del castellà principalment per donar la benvinguda als «amics mexicans», que el 2007 organitzaran la segona edició del Fòrum.\nEl parlament de Felip de Borbó tingué lloc després dels del president de la Generalitat, Pasqual Maragall; el batle Joan Clos i la ministra de Cultura, Carmen Calvo. D'especial interès fou l'afirmació de Maragall en què assegurava que «l'important no és l'èxit, sinó l'encert» del Fòrum; i la de Clos en adreçar-se a les veus discordants. Segons digué, «no cercàvem la unanimitat», i subratllà com el principal llegat haver «obert un camí per afrontar els desafiaments del segle XXI».\nTots aquests discursos tingueren lloc després de la lectura del Compromís de Barcelona. Un document llegit per set infants en català, mandarí, francès, rus, anglès, àrab i castellà. És una declaració en la qual es convida els organismes internacionals i governs a reforçar la vigència dels principis de la pau, la sostenibilitat i la diversitat. Essencialment, s'hi reafirma la vigència de la Declaració Universal dels Drets Humans i de la Declaració Universal de la Unesco sobre Diversitat Cultural. «Posam a Barcelona les bases per emprendre junts un camí efectiu cap a un món més just, més segur, més ric, més divers, més sostenible: cap a un món en pau», especifica el document. «Per primera vegada en la seva història, per nosaltres mateixos», el món està amenaçat «de destrucció nuclear o ambiental» i «necessitam noves institucions que vetlin per un ordre mundial diferent, basat en la justícia, l'equitat, la negociació i el pacte», adverteix abans de condemnar la pobresa de més de mil milions de persones, la guerra i la negació dels drets humans en molts llocs del món.\nCom en tota clausura, l'espectacle no hi faltà. Per posar el colofó final, Barcelona escollí un xou musical i pirotècnic que féu història en aquesta especialitat. L'espectacle, que fou seguit per unes 425.000 persones, era el més gran mai no vist a l'Estat. Amb un cost de 900.000 euros i setze tones de material pirotècnic, desplegà llum al llarg de dos quilòmetres i mig de litoral. El final dels focs d'artifci fou amb l'encesa d'un cartell gegantí en el qual se citava per a la propera edició d'aquest esdeveniment a Monterrey (Mèxic).\nEls creadors d'aquest espectacle han invertit fins a dos anys en el treball. El muntatge girà al voltant dels quatre elements bàsics: l'aire, el foc, l'aigua i la terra, com un conjunt de cultures, de tal manera que els focs eren la llum que donava forma a la música, l'habitual gran protagonista de l'espectacle. La partitura fou composta especialment per reproduir sons orgànics com ara el renou del vent.


Aquesta subvenció del fons FEDER, gestionat des de la Diputació de Girona, suposaria el finançament del 75% del cost del projecte. En cas d’obtenir-la, permetria posar al dia tot l’equipament museístic en matèria museogràfica i d’accessibilitat, incloent-hi la possibilitat de donar-li més visibilitat, potenciar la recepció de més visitants i la implementació d’una botiga.\nEl projecte està pensat per realitzar-se per fases, per la qual cosa el compromís de l’Ajuntament d’aportar 92.500 € es pot perioditzar al llarg del mandat. Entre les intervencions que s’hi farien, destaca l’ampliació de la superfície expositiva actual del Museu, que s’incrementaria de 134 m2 a més de 350 m2.\nAixí mateix, es recuperaria l’auditori Narcís Sala com a espai polivalent i sala d’exposicions, es realitzaria una reforma d'espais interiors com lavabos o magatzems, entre d’altres, i una millora d’accessibilitat amb una nova botiga al carrer enginyers i molta més visibilitat a l’accés d’aquest carrer.\nTambé es preveu actualitzar la façana de la Rambla a través de pantalles de leds, millora d’imatge frontal i lateral i l’eliminació d’aspectes ornamentals desfasats.\nEl regidor de Cultura de l’Ajuntament, Alfons Martínez, ha destacat que es mostra optimista, ja que “hi ha moltes possibilitats que se’ns concedeixi la subvenció, atenent a què fa anys que cal fer aquesta renovació i actualització museogràfica i que complim plenament amb els requisits. Aquest projecte s’emmarca en el nou impuls que volem donar al Museu de l'Empordà com a motor de l'art empordanès”.


HORT VIU Horticultura Ecològica: setmana del 15 al 21 de setembre\nDoncs aquest és l'aspecte que té l'hort de dalt aquests dies, humit però frondós, amb alguns parèntesis de saó que ens permeten passar amb el tractoret i les eines que ens anem autofabricant o aconseguint. La darrera adquisició, unes reies velles que adaptades al nostre tractoret ens ajuden a calçar els cultius i el paper, i de passada fer una desherbada a aquells cultius als que ja els comença a invadir les herbes espontànies que amb tanta abundància d'aigua es reprodueixen amb rapidesa.\nL'hort de baix i el camp de patates estan més humits encara, recordant la inundació de fa pocs dies, però alhora aquests llims que ha dut el torrent els mantindran ben abonats una temporada més. Diumenge vam aprofitar que al matí la terra deixava just passar amb l'arrencadora de patates per començar a collir la patata quenebec; en trobem forces de podrides per tanta aigua però les que estan sanes són grosses i boniques.\nAquesta setmana porten patata, ceba seca, porros, pastanaga, carbassa, mongeta tendra, tomàquets, aubergínia, bròculi i enciam; i a les grans més quantitat i també pebrot verd i vermell i verdures pel caldo (xirivia, apirave, una mica de col, bleda).\ni voleu canvis a les vostres caixes siusplau aviseu amb el màxim d'antelació i fins dimecres tarda. Podeu fer canvis per: de caixa petita a gran i viceversa; o canvis concrets per bledes, remolatxa, nap daikon, ceba seca, patates i porros.\nMongeta tendra a 3.80€/kg (poca)\nBròculi a 3€/kg (nostre, molt bonic)\nAll sec a 5.80€/kg (Manlleu)\nPastanagues a manats a 1.80€/m (nostres)\nPastanaga a granel a 2€/kg (Vallès)\nRave Daikon a 2.50€/kg *recomanable, d'entre altres propietats medicinals, per treure mucositats.\nCarbassa a 1.50€/kg (varietats violí, cacahuet, provençal)\nBlat de moro a 0.70€/unitat\nPebrots i alberginies a 3€/kg\nNectarines? a 3.20€/kg (Segrià)\nPrunes a 2.50€/kg (Segrià)\nRaïm negre a 3.50€/kg (Segrià)\nRaïm moscatell 3.80€/kg (Segrià) poc\nPoma golden, gala a 2.60€/kg (Lleida, germans Coll) *i caixes senceres de 9-10kgs a 2.30€/kg\nPera Williams, conferencia i pera Ercolini a 2.80€/kg (Lleida) *i caixes senceres\nOus a 2.20€/mitja dotzena (de l'Empordà, certiciats ecològics; o bé nostres) pocs\nPublicat per Hort Viu a 2:09\nCOMPRA DE CEBA FIGUERES ECOLÒGICA A L'ENGRÒS\nsetmana de l'1 al 7 de setembre


Justícia enviarà un formulari cada dia als registres civils per a informar de les defuncions - À Punt\nJustícia enviarà un formulari cada dia als registres civils per a informar de les defuncions\nEl Ministeri modifica així el mecanisme de comunicació establit inicialment, que es va col·lapsar la setmana passada.\nDiversos taüts en el corredor d'un tanatori / Ricardo Rubio (Europa Press)\n13 d'abril 2020 - 14:56\nEl Ministeri de Justícia ha modificat el mecanisme de comunicació establit inicialment perquè els registres civils remeten les dades de morts per la pandèmia del coronavirus. Així, a partir d’aquest dilluns, enviarà cada dia un formulari que s’emplenarà amb la informació sol·licitada per a poder fer el recompte de defuncions i obtindre una informació “veraç, contrastada i al més objectiva possible”.\nD’aquesta manera, s’esmena un dels problemes que va sorgir la setmana passada quan es va col·lapsar, en els primers dies d’enviament d’informació, el correu electrònic habilitat pel Ministeri perquè els treballadors dels registres civils enviaren les dades recollides.\nEs tracta d’unes enquestes diàries que permetran omplir en línia les dades de “manera segura i senzilla”. Per això, el Ministeri enviarà cada dia als registres civils un enllaç a un formulari que s’haurà d’emplenar abans de les 11:00 hores de l’endemà.\nDificultats en l’actualització de dades\nFonts de l’administració de justícia asseguren que a pesar de les dificultats, han pogut enviar la informació sobre defuncions que s’han registrat des del 14 de març. No obstant això, insisteixen a dir que fer el recompte de morts per coronavirus per a tindre les dades actualitzades no és una tasca senzilla. A part de que la instrucció de Justícia tan sols demana el nombre de llicències de soterrament que s’han concedit i el lloc de la defunció, és molt complicat especificar la causa de la mort, perquè els tests només s’han realitzat als hospitals.\nAixí, apunten que en alguns casos els metges que certifiquen la mort de persones als habitatges o residències d’ancians indiquen que la defunció ha sigut per causes respiratòries o patologies que poden ser compatibles amb la Covid-19, encara que insisteixen que a aquestes persones no se’ls ha fet cap prova.


Desenvolupament del capitalisme al Segle XIX | Ciencias sociales | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nDesenvolupament del capitalisme al Segle XIX\nEscrito el 7 de Noviembre de 2020 en catalán con un tamaño de 5,18 KB\n-Econòmics: El retard agrari no permetia obtenir suficients beneficis ni capital per a invertir en la indústria.\nA més, els agricultors eren pobres i no generaven demanda suficient per tal què aquesta es desenvolupara. -Socials: L’absència d’una burgesia emprenedora i del capital necessari per a realitzar inversions. -Tècnics: La falta d’innovació tècnica nacional i la dependència tecnològica de l’estranger. -Energètics: El carbó espanyol era de menor qualitat, de baix poder calorífic i la seua extracció molt costosa. -Transport: El transport era insuficient, el ferrocarril es va desenvolupar amb molt de retard i no va estimular la indústria siderúrgica.\n-Geogràfics: La posició geogràfica d’Espanya va dificultar l’adquisició de matèries primeres i la venda de producció.\n7.3.2.La indústria tèxtil catalana\nLa indústria tèxtil es va desenrotllar primordialment a Catalunya. L’expansió de la indústria tèxtil va ser possible gràcies a una legislació proteccionista, que preservava la producció catalana de la competència anglesa, a la posició d’avantatge amb que partia pel creixement industrial del segle\nXVIII i a la iniciativa empresarial de la burgesia catalana, Catalunya era la fàbrica d’Espanya.\nLa indústria cotonera catalana va augmentar la seua producció gràcies a la incorporació dels últims avanços tècnics. La mecanització del tèxtil català es va iniciar cap a 1830 i es va fer primer en el procés de filat. La mecanització va reduir els costos de producció i els preus. El creixement es va interrompre durant la guerra de Secessió americana per les dificultats per proveir-se de cotó. Però a partir de 1874 començà una altra fase expansiva marcada per la mecanització del teixit, la renovació de les estructures industrials i l’aparició de noves fàbriquess. Sorgiran dos models de fàbrica, el vapor i la colònia industrial. A més, la prosperitat cotonera catalana va atraure indústries tèxtils implantades en altres regions que van perdre la possibilitat de convertir-se en focus d'industrialització.\nEls principals obstacles van ser: -L’escasserar de carbó i les dificultats per aconseguir hulla asturiana, la qual cosa va provocar que la majoria d’indústries se situaren a la vora dels rius per a aprofitar l’energia hidràulica. -La feblesa de la demanda del mercat espanyol a causa de l’escàs poder adquisitiu de la major part de la població.\n7.3.3.La indústria siderúrgica\nLa indústria siderúrgica espanyola va estar molt lligada a l’avanç de la mineria del ferro i del carbó. Els primers alts forns espanyols es van instal·lar a Màlaga en 1830, on s’explotava el ferro, però va fracassar a causa de la utilització de carbó vegetal. Astúries també va intentar desenrotllar la indústria siderúrgica gràcies als jaciments de carbó de la conca del Nalón però amb carbó de mala qualitat.\nLa indústria del País Basc, sorgida en l’últim terç del Segle XIX, va ser la més reeixida. La clau va ser l’abundància de mineral de ferro de bona qualitat, que s’intercanviava amb els britànics per carbó de coc Gal·lés. A partir de 1880 es van construir les grans empreses siderúrgiques basques introduint forns moderns.\nEl subsòl espanyol era ric en jaciments miners, però en la primera meitat del segle la mineria va romandre estancada. A partir de 1868 es va produir l'expansió i el desenvolupament de la mineria espanyola.\nEls principals factors van ser:\nIndustria cotonera a Catalunya Segle XIX Coc Gal·lès Principals potencies colonials del Segle XIX Importancia de les mines de fer Desamortització del subsol Perque Espanya no es va industrialitzar plenament al Segle XIX Industries predominants a Catalunya


Encuentra aquí información de Josafat; Prudenci Bertrana para tu escuela ¡Entra ya! | Rincón del Vago\nJosafat; Prudenci Bertrana\nNom: Josafat és un nom bíblic,segons Joel és la vall on es celebrarà el judici final.\nFuncions: té la funció designativa perquè és un nom que ens indica el sexe i l'edat perquè és un nom bíblic i antic; i una funció simbòlica perquè el nom, el personatge i l'obra van relacionats amb la religió. Té també una funció expansiva, ja que fa referència a la moralitat del personatge.\nRetrat: es presenta d'una manera directa amb un narrador homodiegétic. El llibre en descriu a Josafat com un home jovenàs, alt encorbat, de crani punxegut, nas d'aligot, boca concreta, pelastre i ulls blavosos esquitxats de volves més fosques que els donen aparences i fredors de marbre jaspiat.Era un brau, cap vici havia debilitat la seva naturalesa. Tenia unes mans grosses i unes espatlles atapeïdes d'energia salvatge. (Pàgs. 9-10-11)\nEtopeia: és indirecta. Josafat es comparat amb els animals per la seua força i la seua forma de parlar i actuar. Josafat és impulsiu, violent, té un tic nerviòs, és tossut, té mal geni i un mirar tràgic i resignat.\nEs debat entre la concupisciència i el fanatisme religiós, per la qual cosa es trastorna i acaba retornant a la seua infantesa.\nAtributs: els elements que més el caracteritzen sòn les campanes de l'esglèsia, el flabiol que toca a sovint, el campanari on viu i l'esquena doblegada.\nLlenguatge: Josafat no parla, gruny, per això la seua parla és comparada amb els grunyits dels animals.\nEl seu nivell de parla és absolutament col·loquial, utilitzant frases fetes, deixant frases sense acabar, onomatopeies,...\nRelació personatge/entorn: no té relació amb el exterior. La relació amb Fineta és d'amor-odi, de desig-rebuig. La relació amb els capellans és de sumissió, ja que els capellans es burlen d'ell però Josafat reconeix el gran poder dels capellans i no es revela. Les seues relacions estan caracteritzades per la insociabilitat i la marginalitat.\nTransformació del personatge: el personatge és dinàmic perquè està afectat per condicions espirituals i psicològiques.\nTransformacions líriques: la bogeria, el trastorn per la marginació. Aquesta transformació dona lloc a una transformació dramàtica que es dona per la influència dels capellans, de Fineta i Pepona.\nNom: el nom és Josefina. El significat de Josefina: membre de certes congregacions religioses, sota l'advocació de sant Josep, dedicades al servei dels malalts i dels hospitals.\nFuncions: té una funció expansiva perquè ens indica la posició social, l'ofici, els valors morals,...\nTambé té una funció designativa perquè ens indica el sexe i la seva edat.\nRetrat: es presenta també d'una manera directa amb un narrador homodiegétic. És una dona joveneta, de poca estatura, ciutadana, feble, malaltissa. A la seva faç empolvorada semblava dur estergides un munt dehistòries de llibertinatge; els seus llavis petits desperfilats per innombrables besades, aixafats per la continuada impressió d'altres llavis sense dents i lúbrics, es contreien amb expressió lassa; i el seu naset delicat i elàstic, de badius impetuuosos, semblava rastrejar de continu sentors de luxúria. Quan caminava, els seus costats onejaven, talment desllorigats del seu cosset aplanat i flonjo, que es vinclava enrera tot projectant les exhuberàncies de la seva sina, impròpies de la seva magresa. Els seus moviments i els seus posats eren excitants; fins dreta i posada tenia una actitut impúdica; semblava ferir-se amb un esgarrifós cinisme. Les celles, sota les quals brillava el verdós de les nines descarades, s'ajuntaven sovint amb un gest repulsiu d'immensa tossuderia. Una terrible cabellera rossa, crespa i onejant com les flames d'una foguera. (Pàgs. 18-19)\nEtopeia: es presenta d'una manera indirecta. És impulsiva, apasionada, activa, obsesiva i un poc masoca, luxuriosa. Pertany a la classe baixa.\nAtributs: el vestit negre amb plecs que es posava cada volta que anava a visitar a Josafat, i les joies i els anells.\nLlenguatge: té un llenguatge col·loquial però més elevat que Josafat, és un llenguatge més bé vulgar, utilitzant frases fetes.\nRelació personatge/entorn: és un entorn marginal, es relaciona amb marginals. Amb el bordell té una relació de rebuig, d'aborriment. Amb Josafat té una relació d'atracció, entre ells es donen lluites de poder.\nTransformació del personatge: no és un personatge molt dinàmic, en el seu pensament no es denota un gran canvi, des d'un principi el personatge ja presenta la seua obsessió per Josafat. L'única transformació que es produeix és dramàtica deguda a la pérdua d'amistat de Pepona.\nNom: també vol dir Josefina.\nFuncions: té una funció designativa perquè indica el sexe i l'edat; i una funció expansiva perquè ens indica la posició social.\nRetrat: també és presentant d'una manera directa mb un narrador homodiegétic. És una dona d'aspecte sanitós, madura i esplèndida; la seva carn, un xic masegada per contínues carícies, trontollava sota el vestit, a través de la roba del qual passava una transpiració tèbia i flairosa. Per la gorja de les munyeques s'endevinava la blancor de la seva pell, mentres una lleugera i antiga pàtina de sol li emmorenia les mans i la cara. La seva boca grosa, mig oberta per un somriure burlesc, ensenyava les dents, admirables de netedat i simetria; dents que feien pensar en gelositats amoroses, en besades crudels i en pruïges satàniques. Era perillosa, enfogia el cor i enboirava el pensament amb carnals embriagueses.(Pàg.18)\nEtopeia: és indirecta. És una contrareitat de Fineta, és pasiva, inactiva, gens impulsiva ni obsesiva, seductora.\nAtributs: el ramat i el gos d'atura que té en els somnis de Josafat. Es recordada com una pastora.\nLlenguatge: té un llenguatge col·loquial, tirant cap a vulgar, és a dir com Fineta; un llenguatge del carrer. (Pàg.18-20)\nRelació personatge/entorn: és també una relació marginal, encara que Pepona accepta l'entorn del bordell i rebuja l'entorn de Josafat.\nTransformació del personatge: no és dinàmic; des del principi mostra rebuig cap a Josafat i el seu entorn. Sols sofreix una transformació dramàtica al canviar les relacions amb Fineta.\nNom: sòn anónomis, l'individu perd les seues identificacions en quant entra a formar part d'aquesta constitució. Representen els interesos d'una colectivitat, no és un interés individualitzat. Al no tindre nom remarquen l'importància del col.lectiu per damunt de l'individu.\nFuncions: té una funció designativa perquè ens indica que és una esglèsia de capellans, és a dir, predomina el sexe masculí; té també una funció expansiva perquè el seu ofici és el d'orar, la seva posició social és el clero, i tenen uns valors morals ben marcats.\nUna funció simbòlica perquè simbolitzen la religió, que és la calse social que està present en tota l'obra.\nRetrat: a voltes apareixen caracteritzats, ja siga en somnis (Pàg.13) o quan Fineta parla d'ells (Pàg. 37).\nEtopeia: sempre apareixen burlant-se de Josafat. Tenen una presentació directa per part de Fineta, on diu que no sòn gens respetuosos, que sòn uns falsos.\nAtributs: els elements més sigificatius sòn les seues vestimentes, el bàcul com a signe de poder, i la mitra del bisbe.\nLlenguatge: no es donen molts diàlegs, però degut a la seua classe social sabem, que tenen un nivell de parla culte.\nRelació personatge/entorn: no són personatges marginals, pertanyen a la classe social alta. Tenen una relació de poder, una relació social. Són el pol oposat a Josafat.\nTransformació del personatge: no hi han transformacions. Són una institució estàtica. Són conservadors dels seus valors i els seus principis, no evolucionen.\n1.1 El nom.Funcions.\n- Comarca de les Guilleries.\n- Es dona una funció referencial perquè presenta un univers extern, està presentada de manera directa.\n- També hi ha funció simbòlica que representa la infantesa, felicitat i llibertat de Josafat.\n- Funció narrativa: és de tipus boomerang perquè Josafat se'n va del poble però quan embogeix es com si tornara psicològicament al seu poble.\n-És una presentació explícita perquè descriu l'esglèsia. (Pàg. 7,8 i 9).\n2.1 Referencial: perquè l'espai és conegutn no és inventat.\n2.2 Narrativa: és de tipus laberint.\n2.3 Simbòlica: el lloc dels esdeveniments és l'esglèsia de Santa Maria, concretament el campanari, on es denota la marginació de Josafat.\n- No es denoten transformacions.\n1. Època: al llibre no es parla de cap data concreta per a poder saber en quina època succeixen els fets, però hi han rasgos i característiques que ens fan vore que és un text modernista, per tant parlaríem del segle XX.\n2. Durada: és de crisi, ja que les relacions de Josafat i Fineta sols duren mitja primavera\n1. La història primària té un ordre lineal, però es veuen grans retropeccions informatives.\n2. N'hi han analepsis. A la pàg. 9 comença una analepsis completa, pq s'acaba on comença el fil de la història primària.\n1. Abunden les pauses (descripcions) extratemporals, però també hi han temporals per a fer el ritme més ràpid.\n2. No es donen moltes escenes (diàlegs), els personatges no parlen molt, és una novel.la de narrador.\n3. La abundància de resum equilibra la abundància de pauses.\n4. N'hi han moltes el.lipsis explícites determinades e indeterminades, però abunden més les últimes.\n* El contrast entre les pauses i les el.lipsis i els resums fa que siga una novel.la ràpida.\n1. La singulativa anafòrica es mostra totes les vegades que Fineta va a l'esglèsia, açò es fa per remarcar el fet. També podíem dir com exemple el seu tic nerviós.\n2. La iterativa abunda molt, els fets més significatius serien el somni de Josafat amb Pepona (Pàg.13); “Pega'm Josafat” (Pàg.18); i quan Josafat toca el flabiol (Pàg.26)\n- Abunda la focalització externa, encara que podem trobar molts exemples de focalització interna.\n- Al principi els temps verbals sòn presents per tant trobem una narració simultània.Però després els temps verbals sòn passats i aleshores trobem una narració ulterior.\n- En general utilitza un nivell intradiegètic amb funció explicativa, encara que per als somnis i els pensaments utilitza un nivell metadiegètic amb funció explicativa.\n- Segons la relació amb la història és un narrador heterodiegètic.\n- Segons la relació amb els nivells narratius és un narrador extradiegètic-heterodiegètic. En general és un narrador omniscient amb funcions comunicativa i narrativa.\n- És implícit i extradiegètic.\nLiteratura española contemporánea del siglo XIXNarrativa catalanaNovela modernista # ArgumentPersonatgesEspai i temps


PressReader - El Periódico de Catalunya [Català]: 2019-01-14 - Dona madura i ansietat\nDona madura i ansietat\nLes víctimes de la pseudopsicologia solen tenir un alt poder adquisitiu i tendència a l’espiritualitat Tenen un problema de salut mental al qual el seu entorn no dona importància\nEl Periódico de Catalunya [Català] - 2019-01-14 - Societat - OLGA PEREDA\nLa persona que recorre a les pseudoteràpies ho fa per sentir-se distingida i especial\nDona de classe mitjana-alta, estudis universitaris, d’entre 30 i 50 anys, amb poder adquisitiu i certa tendència a l’espiritualitat. Pateix ansietat o depressió. El seu entorn li diu que simplement està trista o malenconiosa i que no n’hi ha per tant. El seu metge de capçalera (si és que el visita) potser no té temps ni recursos per trobar un diagnòstic precís. La psicologia no és precisament el punt fort de la Seguretat Social, així que la nostra protagonista truca a la porta d’un presumpte expert en psicoteràpies. Angelo Fasce, llicenciat en Filosofia, doctor en Lògica i Filosofia de la Ciència i autor d’una tesi doctoral sobre les pseudociències, explica que aquest és el perfil de les víctimes de la pseudopsicologia. Persones que tardaran mesos, fins i tot anys, a adonar-se que han sigut «humiliades, controlades, danyades i estafades» per xarlatans que venen les bondats de les teràpies psicològiques no avalades per la ciència.\nÉs difícil (pràcticament impossible) que una víctima de la pseudopsicologia vulgui parlar amb un periodista. La vergonya i el pudor els frenen. «El seu problema no és una malaltia física sinó alguna cosa més íntima, personal i moltes vegades escabrosa», explica Fasce, responsable del blog La venganza de Hipatia. L’investigador, que coneix personalment diverses víctimes, assegura que moltes d’elles arriben a la pseudopsicologia per sentir-se escoltades. «Moltes pseudoteràpies sonen altisonants i el que acudeix a elles ho fa per sentir-se distingit i especial. Es posen en mans d’aquesta gent –alguns són psicòlegs col·legiats i d’altres, simplement, aprofitats– com si fos un nou culte. Tot està envoltat d’un halo de new age, sofisticació, contracultura i rebel·lió contra el sistema».\nLes consultes solen costar entre 50 i 60 euros. I mai es tracta d’una cosa puntual, sinó d’un projecte que s’allarga en el temps. Les teràpies són molt variades. Les constel·lacions familiars, per exemple, estan basades en la idea que les famílies comparteixen un camp energètic i quan hi ha traumes o problemes no resolts es produeixen distorsions de tal manera que alguns membres de la família poden somatitzar o expiar aquests problemes. Són sessions –explica Fasce– molt teatrals on cada pacient interpreta un rol dins d’una mateixa família. Una altra pseudoteràpia és la vegetoteràpia, que implica manipular l’energia sexual del pacient en la majoria dels casos amb massatges. De vegades es tracta –afegeix l’investigador– de sessions catàrtiques on el pacient es cargola o crida. Altres pseudoteràpies són la respiració holotròpica (una forma d’hiperventilar) i el coaching (un entrenament psicològic coercitiu i agressiu).\nIgual com succeeix en medicina, al terreny de la psicologia les pseudoteràpies tampoc curen. És més, resulten nocives. «Tenen ingredients de captació sectària i adoctrinament religiós. Una combinació explosiva. Et posen idees delirants en el cap. T’asseguren que la culpa del teu problemes és pel teu avi, la teva mare o algú del teu entorn. En alguns casos es practiquen les falses memòries i els pacients reconstrueixen la seva vida amb esdeveniments que en realitat no han passat. Per exemple, abusos sexuals que mai han existit. El pacient perd el temps i els diners. I més important: no acudeix a un veritable professional que abordi el seu problema de salut mental des de l’evidència científica», diu Fasce. ☰\nLes consultes costen entre 50 i 60 euros, i s’allarguen durant mesos o anys\nPublicitat al carrer Una paret plena d’anuncis, molts d’ells de pseudoteràpies.