Joan Pérez, continua per cinquè any consecutiu al capdavant del projecte tennístic del CT Vic portant la coordinació general de l’Escola de Tennis. Durant aquest temps, ha potenciat el tennis a tots els nivells; apropant-lo a i potenciant-lo com a l’esport principal entre la gran majoria dels joves. La seva mà és evident en el tracte personalitzat per a cada jugador/a i la informació a les famílies. També ha consolidat un bloc compacte de nois/es que van ascendint a mesura que van passant per les diferents categories, en la participació dels tennistes a més torneigs i en el tracte de tu a tu amb els grans clubs històrics i de nivell del territori.\nDe quines vessants consta l’Escola de Tennis del CT Vic?\nL’Escola de Tennis dona resposta a les diferents motivacions, inquietuds i objectius personals dels alumnes, des de la vessant més recreativa o general, fins a aquells que s’endinsen en el món de la competició.\nQuants jugadors/es i equips hi ha i a quins campionats juguen?\nEl nombre aproximat de jugadors amb els quals comptem és d’entre 200 i 220, on mica en mica s’hi van afegint noves cares. Des de les categories de benjamí (8 anys) fins a júnior (18 anys), hi ha un o diversos equips per cada franja tant en noies (femení) com en nois (masculí). Els quals disputen el campionat regular de les lligues catalanes, campionats de Catalunya i, si es classifiquen, els campionats d’Espanya. Els equips del CT Vic disputen a l’any un total de 25 tornejos per equips i 80 d’individuals a la comarca d’Osona i en d’altres punts del territori català i estatal.\nQui pot participar i formar part de l’Escola Tennis?\nTothom que li agradi el tennis, vulgui fer un esport i es vulgui incloure al CT Vic és benvingut. Poden formar-hi part els socis, com els no socis. I poden escollir practicar l’esport només entrenant, fins a competir regularment als caps de setmana: a nivell individual com col·lectiu. No ens hem d’oblidar que l’Escola no només es composa de nens/es. També en forment part els tennistes de cadira de rodes, i les dones i homes de l’Escola d’Adults.\nQuin és l’equip humà que hi ha darrera de l’àrea de tennis?\nCom ja hem dit, el nostre enfocament de base i de competició ens obliga a coordinar l’Escola des de dues vessants. Per això, es fa imprescindible tenir la figura de dos responsables de cada una de les parts: lúdica i competitiva, que s’ocupin de la logística dels entrenaments, torneigs, desplaçaments…\nQuina és la teva feina com a responsable en el dia a dia de l’Escola? Quin és el teu rol?\nA banda d’entrenar a pista, les meves tasques com a responsable de l’Escola són les de gestionar, organitzar, ensenyar i fer el seguiment de tot el que envolta als joves, entrenadors i la pràctica esportiva.\nAspiracions i objectius per aquest 2020-2021.\nDurant la temporada, a nivell col·lectiu l’objectiu principal és el de seguir treballant dia a dia, per aconseguir que tots els equips disputin els campionats a les màximes categories; a dia d’avui només en manca un per fer-ho possible. I a nivell individual, seguir ajudant als jugadors perquè puguin arribar a explotar tot el seu potencial per arribar al màxim nivell estatal; ja havent introduït a diversos jugadors i jugadores dins el top 10 de Catalunya.\nAmb l’actual situació de Covid, com us heu adaptat vosaltres per practicar esport amb les mesures de seguretat?\nTenim la sort que és un esport que el disputem a l’exterior i sense haver-hi contacte entre els esportistes. Tot i que els esportistes han vingut amb gran afluència i nombre, sempre procurem repartir-los en diverses pistes. No ens hem d’oblidar que els entrenadors, a dia d’avui, tenen encara més pes, ja que són els responsables de controlar als joves i fer complir les normatives per les quals s’han format en els últims mesos i que anem actualitzant constantment per seguir escrupolosament les pautes que marquen les autoritats sanitàries i competents.\nPer últim, un desig per aquesta nova temporada?\nPel que fa al grup de base, m’agradaria que tots els nens/es s’ho passessin bé, que facin forces amistats i que s’introdueixin en la dinàmica saludable i dels valors de l’esport, i en especial del tennis. I als tennistes que tenim a la competició, voldria que seguissin millorant el seu aprenentatge per assolir els millors resultats per a cadascun d’ells/es.


Wikiloc | Serra d'Aralar-Guardetxe-Mediaundi 1310 m-Desamendi 1306 m trail\nSerra d'Aralar-Guardetxe-Mediaundi 1310 m-Desamendi 1306 m\n3,425 136 1668\nEixirem des del pàrquing de Guardetxe on es pot arribar des de Baraibar o també des de Sant Miquel d'Aralar.\nCaminarem al principi per una pista que prompte deixarem per una altra a la dreta que s'endinsa pel bosc de faxos.\nEn aquest preciós bosc trobarem alguns dels elements més típics d'aquesta serra com són els dòlmens i les bordes. Així com un bosc de faxos que a qualsevol època de l'any ens enlluernarà amb els seus colors i llums.\nDesprés passarem la Bustinza Borda que es troba a un racó preciós. Especialment si ha plogut recentment, ja que llavors podrem beure com l'aigua s'endinsa a la terra perden-se a les entranyes de la serra.\nContinuant bora de la barrancada començarem a pujar al mateix temps que el paisatge passa a ser de prats herbosos deixant el bosc enrere. En arribar al coll fem un gir a l'esquerra i mantenint l'altura avançarem creuant les xicotetes barrancades que ens eixiran al pas fins que arribem a un abeurador. Aquí farem un gir a la dreta i ens dirigirem cap a un xicotet basal "Unaco Putzua"\nPassant-lo i sense agafar la pista que hi ha a la vora continuarem de pujada fins que arribem al cim de Mediaundi 1310 m.\nComençarem la baixada. Tot el temps Caminant per prats d'herba fins que creuarem una altra vegada la mateixa pista d'avanç. Després de creuar un xicotet rierol començarem una altra vegada la pujada que sense camí marcat ens conduirà fins al cim del Desamendi 1306 m.\nDes d'aquí ens dirigirem cap a les cabanes blanques que beurem a la nostra esquena i que deixant-les a la nostra dreta aniran quedant enrere. Al moment ens sortirà al pas un refugi roig, aquest tancat, i travessant un bonic paisatge de roques blanquinoses, prats verds i arbres de diferents tonalitats abocarem a una pista que agafarem a l'esquerra i que en un agradable passeig ens portara fins al pàrquing.\nColl de Urdaneta\nMendiaundi 1310 m\nDesamendi 1306 m\nHi, found this interesting trail: Serra d'Aralar-Guardetxe-Mediaundi 1310 m-Desamendi 1306 m https://www.wikiloc.com/hiking-trails/serra-daralar-guardetxe-mediaundi-1310-m-desamendi-1306-m-8337217 Regards, Wikiloc - Trails of the World


«Hem demanat que ens tinguin informats en comissió informativa i no ho fan» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n«Hem demanat que ens tinguin informats en comissió informativa i no ho fan»\nTant PDeCAT com ERC asseguren que ningú del govern s'ha posat en contacte amb ells per mantenir una reunió formal sobre aquesta qüestió\nenric badia berga 28.09.2018 | 08:52\nPDeCAT i ERC mantindran l'acord que tenen amb la CUP per tal de no aprofitar l'adeu forçat de l'alcaldessa Venturós per fer un canvi de color en els gestors polítics de Berga. Però aquest suport, el compromís que tenen amb la causa que portarà Venturós a haver de deixar l'Ajuntament, no vol dir que no siguin crítics. Tant PDeCAT com ERC asseguren que ningú del govern de Berga s'ha posat en contacte amb ells per mantenir una reunió formal sobre aquesta qüestió.\nEl portaveu del PDeCAT, Ramon Minoves, explica que hi ha relacions informals, que saben del procés judicial per converses amb regidors no oficials, però reclama que aquest sigui un tema que es tracti en una comissió informativa i que prenguin nota del que es diu el secretari municipal o el funcionari que el substitueixi. Minoves lamenta que aquesta situació no sigui única només d'aquest procés, sinó «que sigui la tònica habitual del govern de la CUP». I també considera que la situació que es produeix a l'Ajuntament de Berga s'hauria d'explicar en un acte oficial de l'Ajuntament de Berga i no pas en un acte de la CUP amb un faristol al mig de la plaça de Sant Pere.\nAquesta trobada informal a la qual feia referència Minoves va tenir lloc dimecres. Ahir, qui va parlar amb Montse Venturós va ser Ermínia Altarriba, la portaveu d'ERC a l'Ajuntament de Berga. Altarriba fa la mateixa queixa de manca de diàleg amb els cupaires. Els republicans, ahir a la nit es reunien justament per analitzar la situació que es pot produir en breu a l'Ajuntament de Berga a partir de l'ordre d'inhabilitació.\nAl mateix temps, Altarriba ha demanat informació als serveis jurídics municipals i a la seva formació sobre quins són els passos a fer en les properes decisions que han de prendre. La figura de l'alcalde en funcions seria també el model desitjat pels republicans.


L'antic espai del transformador del Poblenou, en espera de la urbanització | betevé\nLa Plataforma Transformem i l'AMPA de l'Escola Sant Martí reclamen la reforma del descampat, situat just davant del centre educatiu, per posar fi a la brutícia\ndivendres, 29 de març del 2019, a les 21.07\nDavant de l’Escola Sant Martí, al carrer de Sant Joan de Malta, a tocar de la rambla del Poblenou, hi havia un transformador elèctric però la pressió veïnal va aconseguir-ne l’enderroc. Des d’aleshores, els veïns i la comunitat educativa de l’escola reclamen la urbanització del solar. Asseguren que actualment es fa servir com a pipicà, que està brut i que se’n podria millorar la seguretat. Tot i que el solar està qualificat com a zona verda i que l’Ajuntament es va comprometre a arranjar-lo, encara no ha presentat cap projecte.\nL’espai del transformador, desaprofitat\nEl 2017 es va enderrocar la subestació elèctrica de Fecsa-Endesa que hi havia a la plaça, situada al carrer de Sant Joan de Malta, a tocar de la rambla del Poblenou. Es va aconseguir després d’una recollida de signatures i anys de reivindicacions. S’hi havia de fer una intervenció provisional per condicionar l’espai i elaborar després un projecte definitiu, però els veïns i els pares i mares de l’escola denuncien que no s’ha fet i que no s’han complert els terminis que s’havien estipulat.\nEls usuaris ja hi han dit la seva\nEls veïns i la comunitat educativa del centre expliquen que han presentat una proposta al consistori per fer la urbanització provisional del descampat en què fins i tot han participat els alumnes de l’escola. Han fet arribar la queixa al Consell Plenari de Sant Martí i preparen diverses accions per aconseguir la urbanització de la plaça. Tenen previstes, de fet, dues festes reivindicatives de cara als mesos de maig i juny.\n— AMPA — Fecsa-Endesa — infants — queixes veïnals\nOriol Pujol surt de la presó amb el tercer grau\nDos detinguts en el desmantellament d’un narcopís al Gòtic


Es passarà d’una entrega setmanal d’1,7 milions a 2,7 milions de dosis, «un salt de gegant», diu el president, en el procés d’immunització que culminarà a mitjans d’agost\n13 de de maig del 2021. 15:31\nEl centre de l’acció del Govern és la vacunació. Pedro Sánchez imprimeix en totes les seves últimes intervencions els progressos del procés d’immunització, amb la confiança que la sortida de la pandèmia i la tornada a l’antiga normalitat i la recuperació econòmica tenyeixin al seu favor el clima polític i s’aconsegueixi anul·lar així un efecte arrossegament per l’ensorrament del seu partit en les eleccions madrilenyes del 4-M. El president es reserva els principals anuncis respecte als sèrums contra el coronavirus, i de nou ho va fer aquest dijous: Espanya, va dir, rebrà el pròxim mes 13 milions de dosis de la vacuna de Pfizer.\nEs passarà així d’una entrega setmanal d’1,7 milions de dosis a 2,7 milions. «Durant el mes de juny el nostre país farà un nou salt qualitatiu, de gegant, en l’arribada de vacunes. Amb aquestes 13 milions de vacunes anem en línia recta cap a la immunitat de grup, és a dir, que 33 milions de compatriotes estiguin vacunats a mitjans d’agost», va proclamar a la Moncloa en un acte organitzat amb motiu de la reforma de l’article 49 de la Constitució, que donarà més protecció a les persones amb discapacitat i esborrarà el terme «disminuït». Una modificació de la Carta Magna que l’Executiu vol que sigui molt puntual però a la qual dona importància per tal com forma part del paquet social que desitja tirar endavant.\nRestriccions per coronavirus Vacunes Persones amb discapacitat Consell de Ministres Constitució Espanyola Congrés Govern Pedro Sánchez Estat d'alarma a Espanya Coronavirus a Espanya Coronavirus Carmen Calvo


Dissenyen un avió supersònic capaç d'aconseguir 5.000 quilòmetres per hora | Consumer\nDissenyen un avió supersònic capaç d’aconseguir 5.000 quilòmetres per hora\nL'aparell, que no arribarà fins a 2050, unirà París i Tòquio en dues hores i mitjana\nEl consorci aeronàutic europeu EADS, amo de la filial de fabricació d’avions Airbus, presentarà en el Saló Aeronàutic de li Bourget, que s’obre avui als afores de París, el projecte d’un avió supersònic capaç d’unir París i Tòquio en dues hores i mitjana, enfront de les 11 actuals. El constructor desvetllarà solament de moment la maqueta del futur avió, que pretén fer volar en 2050 i que serà capaç d’aconseguir els 5.000 quilòmetres per hora, quatre vegades més que la velocitat del so.\nA més, l’aparell tindrà baixes emissions de gasos contaminants, gràcies a la utilització de combustibles biològics, segons els detalls del prototip desvetllats pel rotatiu “Li Parisien”. L’avió promet ser ja una dels estels del Saló de li Bourget, la cita bianual que reuneix al nord de París als principals actors del món aeronàutic.\nEADS assegura que el nou supersònic, la maqueta del qual es presentarà vuit anys després que deixés de volar el Concorde, l’últim projecte d’aparell comercial capaç de trencar la barrera del so, podrà transportar entre 60 i 100 passatgers, enfront dels 120 del seu predecessor. Batejat com ZEHST (Zero Emisssion HyperSonic Transportation), l’avió pot convertir-se en “l’estàndard de les companyies en 2050”, segons va dir el responsable de tecnologies i innovació d’EADS, Jean Botti.\nA més de les seves extraordinàries prestacions de velocitat, el doble que el Concorde, els responsables del projecte destaquen el seu baix nivell contaminant, gràcies a la utilització de biocarburants, d’hidrogen i d’oxigen. També asseguren que volarà per sobre de l’atmosfera, a uns 32 quilòmetres del nivell del mar, enfront dels 11 quilòmetres dels vols comercials actuals o els 18 de l’anterior supersònic. Aquesta particularitat li permetrà “no contaminar la capa atmosfèrica” i aconseguir la velocitat de fins a 5.000 quilòmetres per hora, segons Botti.\nL’avió desenganxarà de forma clàssica gràcies a dues turborreactores alimentats amb carburants biològics elaborats a partir d’algues marines. Una vegada aconseguits els cinc quilòmetres d’altitud, tres motors propulsats per una barreja d’hidrogen i oxigen prendran el relleu, ajudats per un tercer reactor concebut a partir de la tecnologia utilitzada en els coets Ariane. L’avió aconseguirà llavors una velocitat 2,5 vegades superior a la del so, més de la qual aconseguia el Concorde. Però quan l’aparell aconsegueixi els 23 quilòmetres d’altura, cinc quilòmetres més que la que aconseguia el mític supersònic, entraran en funcionament els reactors que permetran aconseguir els 5.000 quilòmetres per hora, la velocitat de creuer de l’aparell. L’aterratge també es farà de forma clàssica impulsat pels turborreactores.\navions emissions gases contaminantes-ca pasajeros-ca volar


Blogs en Χείρων·Chiron » November 19, 2018\n»  Grupo Galatea\nZeus és el déu del cel i sobirà dels déus olímpics. Es un déu romà ¨Júpiter¨, es també el déu de la pluja i acumulador de núvols. Es fill menor del tità Cronos i de la titànida Rea, va ser el primer fill que no va ser devorat per el seu pare, gràcies a la seva mare, ja que la seva mare li va canvia per una pedra embolicada amb bolquers. Zeus va ser alimentat per la llet de la cabra Amaltea i ho van cria unes nimfes.\nescultura de Zeus, Apoloni\nCronos és el pare d'en Zeus, ell era el que s'apoderava del tron abans que naixés en Zeus, sempre li ha agradat tenir el poder, per aquella raó en Cronos devorava els seus fills després de néixer perquè tenia por de que algun dels seus fills s'apoderés del seu tron quan ell ja no pugui mantenir el poder d'aquell poble. Zeus va ser l'únic que no va ser devorat per el seu pare, perquè la seva mare va canvia Zeus per una pedra amb bolquers i embolicada, perquè així el seu pare es confogués i es mengés la pedra embolicacada de bolquers.\nLa titànida Rea va embolicar una pedra amb bolquers per confondre al tità Cronos i que es mengés la pedra i no a Zeus. A la nit la titànida Rea va porta a Zeus en un lloc on ningú el veuria. En tot aquell temps en Zeus s'alimentava amb la llet de la cabra Amaltea.\n2. ZEUS ES VA APODERAR DEL TRON\nZeus es va revelar contra el seu pare quan va saber que el seu pare era el q va devora a tots els seus germans: Posidó, Hades, Hèstia, DemÈter i Hera.\nLi va demanar que vomités a tots els seus germans, després de una guerra contra el seu pare. Després de la gran derrota contra el seu pare, zeus va obtenir tot el poder del tron.I cada germà seu va obtenir un poder.\nZeus i Hera James Barry\n3. EL PODER DE CADA FILL\nZeus: Déu dels déus.\nHera: Deessa de les dones i el matrimoni.\nPosidó: Déu del mar i de les tempestes.\nHades: Deessa de l'inframón.\nHèstia: Deessa del llar i de la família.\nLes llegendes de zeus\nNeene Mballo4t ESO\n← November 18 (6 items) November 20 (2 items) →


Aquest trimestre, per acabar amb el tema del paisatge vam realitzar un projecte interpretatu. Jo em vaig decidir per una obra més íntima inspitant-me en l'informalisme.\nTècnica mixta: acrílic, látex, pigments, creta i betum de Judea - 50x70xm - 24/04/13\nPublicado por Raquel Vázquez en 3:24 No hay comentarios:\nLlibreta d'artista de paisatge\nAquarel·les - DINA5\nPublicado por Raquel Vázquez en 3:20 No hay comentarios:\nEstudi per a un dissenyador\nEn aquesta activitat ens donaven un espai de 100m2 dividits en dues plantes. En aquest espai haviem de repartir les diferents parts d'una casa per a un dissenyador que viu amb la seva parella, separant la zona de treball i la personal.\nLlapis i retoladors - DINA3 - 3/04/13\nPublicado por Raquel Vázquez en 3:12 No hay comentarios:\nCòniques inventades i planta d'una casa\nPer a iniciar a disseny el tema de l'espai ens vam haver d'inventar dues habitacions, una amb un punt de fuga i l'altra amb dos per tal de practicar. A més a més de les còniques també vam fer una activitat inicial que consistía en fer la distribució de les habitacions d'una casa.\nLlapis - DINA3 - 21/03/13\nLlapis i retuladors - DINA3 - 22/03/13\nPublicado por Raquel Vázquez en 3:09 No hay comentarios:\nDibuix de paisatge a l'exterior\nAquestes últimes setmanes com ha fet bon temps, hem surtit a dibuixar al carrer. El primer dibuix és una vista del pati del nostre institut, el segon dibuix és a un petit parc que hi ha al costat de l'Ajuntament.\nLlapis i ploma - DINA3 - 10/04/13\nLlapis i ploma - DINA3 - 17/04/13\nPublicado por Raquel Vázquez en 2:59 No hay comentarios:\nCónica de la nostra classe.\nCom a exercici per a iniciar el nou tema del paisatge vam haver de dibuixar la nostra classe amb una cònica d'un punt de fuga i de dos.\nCarbonet - 50x70cm - Abril de 2013\nPublicado por Raquel Vázquez en 2:52 No hay comentarios:\nTaula de fusta ondulada\nEn aquesta activitat ens demanaven dissenyar una taula a partir d'una planxa de fusta ondulada, sense utilitzar cargols.\nLlapis i llapis de colors - DINA3 - Febrer de 2013\nPublicado por Raquel Vázquez en 2:49 No hay comentarios:\nProjectes de disseny (21)\nPropostes audiovisuals (5)


Diari Valldigna: Informacions amb més dubtes que llums, com en el canvi del sistema de telefonia fixa\nInformacions amb més dubtes que llums, com en el canvi del sistema de telefonia fixa\nDe vegades ens faciliten informació que envers aportar llum, sols augmenten els dubtes. Sabem, perquè així ho han publicat des de l'Ajuntament, que estalviaran més d'un 40% en matèria de comunicacions amb el canvi del sistema de telefonia fixa. Este sistema permetrà, segons expliquen al web municipal de Tavernes, que milloren les telefonades i que els veïns podrem tornar una telefonada directament al departament o al funcionari que ha telefonat, i no a la centraleta com passava fins ara.\nAra, els dubtes que planteja eixa informació:\nQuin és el sistema que s'ha implantat?\nQuina empresa ho ha subministrat?\nQuina empresa ho ha instal·lat?\nQuina empresa durà el manteniment?\nQuin és el cost d'establir eixe sistema, és un cost únic o té despeses de manteniment?\nQuin era el cost fins ara establert en el servei de telefonia? Trobem a faltar eixa informació.\nPublicat per DiariValldigna a 13:03\nAnònim 14 de març de 2016, a les 14:45\nSi el resultat és com els dels micros i el streaming del plenos anem apanyats.\nM'han dit que els veins tindrem que pagar més per telefonar a l'ajuntament perque seran telefonades a mobils.\nAnònim 16 de març de 2016, a les 14:05\nAcí falta un comentari.\nAnònim 15 de març de 2016, a les 7:52\nFixa? Han llevat la telefonia fixa per posar una movil que serà més cara.\nAnònim 15 de març de 2016, a les 13:24\nMés cara ? Pagar més ? Les cridades de movil a movil son moooolt més barates que les fixes, i en Espanya ixim a quasi dos movils per cap : Quanta gent de la que toca a l'ajuntament no té movil ? Deixeu de fer el ridicul amb estes crítiques per criticar el que siga. I en quan a quí ho ha fet, les factures estan en la web, no com abans.\nAnònim 15 de març de 2016, a les 19:50\nI les de fixe a movil son més cares que de les de fixe a fixe que son debades.\nNo se quin interés teniu en ocultar informació? Que esteu amagant?\nAnònim 15 de març de 2016, a les 17:16\nLa factura estarà, com totes, en breu en la web municipal i sabrem tot el que pregunteu.\nI en quan al cost, en Espanya hi ha més d'un mòbil per habitant, les cridades entre mòbils son més econòmiques que entre fixes, i ¿ quants dels que toquen a l'ajuntament ho fan des d'un fixe i quants des d'un mòbil ? .\nDeixeu de criticar per criticar que alguns feu el ridicul.\nDiariValldigna 15 de març de 2016, a les 18:44\nDoncs per que esperar, si tanta informació tens? Les preguntes i els dubtes són clars. Ens pots respondre els dubtes? Gràcies per participar!\nAnònim 15 de març de 2016, a les 19:47\nEs confirma que les cridades a l'ajuntament ja no son a un telefòn fixe. Els veins que abans telefonaen desde el fixe perque era gratis poden trobarse amb una gran sorpresa en la propera factura.\nPer què no vol informar el govern local??? Tan costa??\nAnònim 16 de març de 2016, a les 15:08\nSi home si, feu-ho ben gros, segur que algú s'arruina de tan de tocar des d'un fixe a l'ajuntament, seguiu amb les cortines de fum per a tapar les corrupcions\nAnònim 16 de març de 2016, a les 16:25\nQui ha contractat esta centraleta?\nHa estat Chofe el de wifilink?


Marmellar, un poble abandonat i dos crims sense resoldre\nEl poble del municipi del Montmell fa més de 40 anys que està deshabitat\n12/01/2019 06:00 | Actualitzat a 12/03/2019 16:25\nVista de l'església i algunes cases del poble abandonat de Marmellar. | BP Diari\nMolinàs (Alt Empordà), Mussara (Baix Camp), Àrreu (Pallars Sobirà), Aramunt Vell (Pallars Jussà) o el Poble Vell de Corbera d’Ebre (Terra Alta) són diferents exemples de pobles de Catalunya que, amb el temps, han quedat abandonats. La seva estampa de ‘pobles fantasma’ els dona un atractiu especial, que fa que siguin objecte de visita per part d’excursionistes, amants de la història i curiosos.\nAl Baix Penedès, el poble abandonat més destacat és Marmellar, situat al municipi del Montmell, a una altitud de 518 metres. El misteri que, ja de per si, envolta aquests llocs consumits pel pas del temps i el vandalisme té un revers tenebrós en el cas de Marmellar. Les ruïnes del poblat i el seu entorn van ser escenari, als anys 90, de dos crims macabres que, 25 anys després, segueixen sense estar resolts.\nUna dotzena de masies al voltant d’una església\nQuan Marmellar va esdevenir un nom relacionat amb la crònica negra de Catalunya, el poble ja feia més de quinze anys que estava desocupat. Les primeres referències a aquest poblat daten de l’any 1023. El poble es va aixecar al costat de la riera de Marmellar, d’on agafa el nom, i que actualment està seca. No massa lluny hi havia el Castell de Marmellar. Segons dades de l’arxiu parroquial, a Marmellar hi vivien 65 habitants el 1717, un cens que es va mantenir estable al llarg dels segles XVIII i XIX. L’església de Marmellar va ser construïda el segle XVII al punt més alt del poble, amb la rectoria al costat i un cementiri a la part posterior.\nTot plegat, era un conjunt d’una dotzena de masies repartides al voltant de l’església, entre el nucli antic de la dreta i l’eixample posterior, a l’esquerra, tal com descriu Benjamí Català al seu llibre ‘El Montmell, sostre del Baix Penedès’ (1991). El poble de Marmellar havia tingut ajuntament, i una de les masies feia de local social, mentre que una altra era el col·legi. La dificultat d’accés al nucli va ser un dels motius principals pels quals la població va anar disminuint al llarg del segle XX. El 1970 ja només hi vivien 26 persones.\nDiverses masies de Marmellar. | BP Diari\nAlgunes fonts mencionen que el devastador incendi que es va produir l’agost del 1976 a la zona va acabar fent marxar els últims residents. Però altres veus ho desmenteixen i apunten que, simplement, el poble va anar quedant sense habitants per l’èxode de la gent cap a nuclis de més fàcil accés i millors condicions de vida. Sigui com sigui, a finals dels anys 70 ja no hi quedava ningú entre les parets de la dotzena de masies de Marmellar. Durant els anys 80 i 90, les restes del poble es van anar deteriorant i van ser objecte d’espoli i vandalisme.\nEl crim del mes de juny del 1993\nFins aquí, aquesta seria una història com moltes altres sobre pobles abandonats. Però els anys 90 van tenir lloc dos successos que van provocar que el nom de Marmellar es lligués per sempre més amb els de la crònica negra de Catalunya, l’esoterisme i els rituals satànics. El primer va tenir lloc el juny del 1993, fa poc més de 25 anys, quan uns caçadors van trobar, enterrat entre les runes de l’església, el cadàver mig carbonitzat d’una noia d’uns vint anys.\nEstava despullada, presentava signes de violència i, a la vora, es podien veure algunes fogueres. Tot i que en un primer moment es va apuntar la possibilitat que fos una noia alemanya de 15 anys que vivia amb la seva família al Vendrell i que havia desaparegut la nit de Sant Joan, l’autòpsia ho va descartar. El cadàver, que tenia una cabellera llarga i morena, va quedar sense identificar i el crim, sense resoldre.\nRestes de l'església de Marmellar. | BP Diari\nEl segon crim, el febrer del 1996\nA partir d’aquell moment, el nom de Marmellar es va començar a relacionar amb les pràctiques d’espiritisme o els rituals satànics, una cosa que no va fer més que créixer quan, menys de tres anys després, el febrer del 1996, es va localitzar un segon cadàver a la zona. En aquest cas, la víctima sí que es va identificar. Es tractava d’una jove de 19 anys que treballava a una gasolinera situada a la carretera que va de Banyeres del Penedès a l’Arboç. La noia havia desaparegut el 14 de febrer i va ser trobada un dia després en un camí forestal, a prop de la urbanització La Talaia, d’on surt el camí que porta a Marmellar.\nLes investigacions policials van concloure que una o més persones van robar a la gasolinera —es van endur 40.000 pessetes—, i van raptar la noia. Tot i que en aquest cas el cadàver no es va trobar al mateix poble abandonat, el fet que es localitzés en una pista forestal propera, i que presentés signes de violència, va seguir alimentant la llegenda negra de Marmellar. Com també ho va fer el fet que, de nou, el crim quedés sense resoldre’s.\nDues dècades després d’aquells fets, les restes de Marmellar segueixen aixecant-se al seu lloc, tot i que cada any que passa s’encaminen més cap a la seva desaparició, si res no canvia. Anar del Vendrell fins al poble abandonat pot comportar ben bé 35 minuts, passant primer per la carretera TP-2442, que va de Sant Jaume dels Domenys al Pla de Manlleu. Aquesta carretera estreta, plena de revolts i no massa transitada, fa les delícies dels ciclistes, i és per on hi passa una etapa del Ral·li de Catalunya. A mitja carretera, cal trencar cap a la dreta, per un camí asfaltat que porta a la urbanització la Talaia del Mediterrani.\nDes d’allà surten els dos camins que menen a Marmellar, un abans d’arribar a la Talaia i l’altre, just abans d’acabar la urbanització. Es tracta de dues pistes de terra ideals pels excursionistes. Tot i que la primera permet arribar en cotxe fins al poble abandonat, el mal estat del camí fa que, a la pràctica, es trigui menys en bicicleta de muntanya que en un turisme. Fer-ho caminant és l’ideal, en un entorn molt agradable que permet veure, a més a més, una magnífica vista del poble des de la distància, en alçada, just abans d’arribar-hi.\nEl poble abandonat de Marmellar. | BP Diari\nUnes restes en estat deplorable\nUn cop al lloc, es pot constatar que les diferents masies i l’església es troben en un estat deplorable. Als visitants se’ls recomana molta precaució, ja que algunes edificacions podrien caure. El campanar és l’element que es conserva millor. L’Ajuntament del Montmell hi va fer una actuació fa pocs anys, després que hi caigués un llampec, per evitar que s’esfondrés. Per poder-ho dur a terme, el consistori va adquirir la propietat del campanar i l’església, que eren de l’Arquebisbat de Tarragona.\nEn aquell moment també es va netejar l’interior de l’església i es va posar una porta de ferro a l’entrada, per evitar que hi entrés ningú, però al cap de pocs dies ja l’havien robat. Aquesta va ser l'última actuació de manteniment que s’hi va fer. Pels voltants del poble s’hi veuen restes de fogueres recents, de gent que hi passa la nit, o hi fa algun ritual. A la zona s’hi poden trobar excursionistes, com un grup d’adolescents que s’endinsen pels racons de l’església. Un d’ells fins i tot s’enfila a dalt del campanar. Al darrere, les restes del cementiri provoquen un calfred a la columna, i fan pensar a aquest redactor que aquest no seria un lloc en el qual li agradaria ser-hi de nit.\nMarmellar, de moment, segueix sent un lloc que genera atracció i misteri a parts iguals, però que pot tenir els dies comptats per les inclemències, el pas dels temps i el poc respecte que moltes persones mostren per llocs com aquest.\nEl Fonoll, 20 anys de turisme naturista\nEl cementiri de Marmellar, situat darrere l'església. | BP Diari\n#El Montmell #assassinat


Oferta de treball: Director/a del Centre d’Art de les Terres de l’Ebre "LO PATI" | Ajuntament d'Amposta\nInici L’Ajuntament Empleats pÃºblics Ofertes pÃºbliques de treball Director/a del Centre d’Art de les Terres de l’Ebre "LO PATI"\nOferta de treball: Director/a del Centre d’Art de les Terres de l’Ebre "LO PATI"\nDirector/a del Centre d’Art de les Terres de l’Ebre "LO PATI"\nPresentació de les sol·licituds: 27/11/2018 al 10/12/2018.\nPublicació provisional d’admesos i exclosos: 11/12/2018.\nPeríode d’al·legacions: 11/12/2018 al 14/12/2018.\nInici de les proves: 17/12/2018.\nDirigir la programació del Centre.\nAtendre els serveis descrits al punt 6 de les bases\nTitulació superior universitària: Història de l’Art / Belles Arts / o equivalent.\nCurrículum Vitae on s’acrediti la formació, trajectòria i experiència professional, provada, en direcció artística en Arts Visuals.\nCertificat del nivell C1 de català o equivalent.\nElaboració del projecte descrit a la fase de concurs.\nMèrits de formació i experiència professional.\nContracte d’alta direcció\n4 anys, prorrogable a 2 més, si s’escau.\nEspecífic de Cultura (d’acord amb les activitats i complint amb la jornada establerta per la legislació vigent).\nRetribució anual bruta aproximada:\nFase 1: PROJECTE ARTÍSTIC I DE GESTIÓ DEL CENTRE LO PATI\nFase 2: Valoració de mèrits formatius i professionals.\nFase 3: Entrevista.\nVeure les bases annexes.\nResultats prova escrita\nConcurs públic per a la direcció de "Lo Pati", Centre d’Art de les Terres de l’Ebre, Amposta\nL’Ajuntament d’Amposta obre concurs públic per a proveir la plaça de direcció de LO PATI, CENTRE D’ART DE LES TERRES DE L’EBRE, que es detalla en els següents apartats.\n2. Modalitat, durada del contracte i possibles pròrrogues\nLa modalitat del contracte és d’alta direcció.\nLa durada del contracte és de 4 anys, prorrogable a 2 més, renovables d’any en any, si s’escau.\nLa incorporació al lloc de treball serà a partir del dia 2 de gener de 2019.\nEl contracte serà a jornada completa. La retribució bruta anual serà de 32.307,17€.\n3. Necessitat i idoneïtat del contracte\nLes necessitats administratives a satisfer, la idoneïtat del contracte i la justificació del procediment i dels criteris d’adjudicació estan acreditats en els següents punts.\n4. Plec de clàusules tècniques\nPer a participar en el concurs, les persones interessades han de presentar una instància genèrica sol·licitant la participació al Registre General de l’Ajuntament d’Amposta, com a data màxima el dia 10 de desembre de 2018. Cal aportar la documentaciósegüent acompanyant la instància-sol·licitud:\nEls candidats que no hagin pogut acreditar tenir la titulació del nivell C1 hauran de superar la prova del seu coneixement, en cas de ser la persona seleccionada.\nPresentació de les sol·licituds i documentació obligatòria: des de l’endemà de la publicació fins el dia 10 de desembre.\nPublicació provisional d’admesos i exclosos: 11 de desembre.\nPeríode d’al·legacions: de l’11 al 14 de desembre.\nPublicació dels admesos definitius: 14 de desembre.\nRealització de les proves: 17 de desembre.\nLa categoria del lloc de treball és A1-23.4, i depèn del Departament de Cultura de l’Ajuntament d’Amposta.\n5. Preàmbul, antecedents i context\nEl Centre d’Art de les Terres de l’Ebre LO PATI, amb seu a Amposta, esdevé el nucli catalitzador de les iniciatives i els projectes en matèria d’arts visuals portats a terme a les comarques del Montsià, Baix Ebre, Ribera d’Ebre i la Terra Alta. Es va inaugurar el 30 d’octubre de 2010. El 14 de desembre del mateix any va rebre la consideració de centre reconegut i adscrit a laXarxa de Centres d’Arts Visuals de Catalunya. És un equipament de l’Ajuntament d’Amposta que rep el suport de la Generalitat de Catalunya, Departament de cultura i de la Diputació de Tarragona. El Centre d’art està ubicat al cor de la ciutat d’Amposta on antigament s’emplaçava el pati de les escoles públiques, aquesta referència explica l’origen de la marca "Lo Pati". El centre disposa d’una superfície expositiva fixa de 584 m2.\n6. Descripció de les prestacions i serveis del lloc de treball\nElaborar el Pla d’actuació on es descriu i es desenvolupa la proposta artística i de gestió, així com la seva programació anual, exercint-ne la màxima responsabilitat d’acord amb els objectius municipals d’Arts Visuals i de LO PATI.\nDefinir i elaborar una programació de qualitat d’exposicions i activitats de la temporada d’Arts Visuals LO PATI, en coordinació amb altres programes d’art municipals i d’altres àmbits territorials, i d’Amposta.\nLiderar l’equip de tècnics professionals adscrits a l’equipament per desenvolupar la proposta artística.\nConèixer, atendre i coordinar els altres responsables artístics i agents del sector, per tal de mantenir i ampliar les relacions entre ells.\nMantenir i augmentar la xarxa de contactes artístics i professionals, nacionals i internacionals, que nodreixen la programació i l’activitat d’Arts Visuals de la ciutat.\nEstimular i encapçalar les activitats d’art contemporani que es produeixen en el territori d’influència.\nEstablir vies de col·laboració amb organismes públics, privats i el teixit cultural d’Amposta i Terres de l’Ebre. A més, amb entitats acadèmiques, educatives, així com mitjans de comunicació i difusió per donar a conèixer les activitats de les Arts Visuals i de Lo Pati.\nImpulsar el projecte educatiu, pedagògic i de difusió de les Arts Visuals amb l’objectiu de crear nous públics i mantenir els existents.\nRealitzar produccions pròpies, així com estimular i afavorir la producció artística local, del territori d’influència i d’artistes d’arreu, posant al seu abast els mitjans i recursos disponibles, d’acord amb les polítiques culturals.\nElaborari presentar una memòria anual, així com avaluar-ne el seu desenvolupament amb els tècnics i responsables de l’Ajuntament d’Amposta.\nCoordinar l’execució i fer el seguiment de totes les actuacions programades.\nSupervisar l’elaboració i execució del pressupost de cadascuna de les actuacions programades en el marc del projecte i informar l’òrgan competent sobre totes les qüestions que tinguin incidència pressupostària.\nCoordinar l’operativa de l’equip humà que participi en l’execució de cada actuació, per tal de donar resposta als objectius estratègics del projecte.\nEfectuar el seguiment i la implementació dels objectius estratègics del projecte.\nParticipar i cooperar estretament en la preparació de projectes per a la Xarxa de Centres i Espais d’Arts Visuals a Catalunya, que impulsa el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.\nProporcionar en tot moment la informació que li sigui demanada en l’avaluació del grau d’ aconseguiment dels objectius i compromisos assolits.\nRepresentar el Centre d’Art de les Terres de l’Ebre. Lo Pati en el més ampli ventall d’àmbits.\n7. Requisits imprescindibles de les persones candidates\nPresentar compulsades les titulacions de la formació especificada en el Currículum Vitae.\nNo haver estat separat, per expedient disciplinari, del servei de qualsevol de les administracions públiques, ni trobar-se inhabilitat per a l’exercici de funcions públiques.\nNo trobar-se incurs en causes d’incapacitat o incompatibilitat, assenyalades als articles 36 i 37 del Reglament de Funcionaris d’Administració Local i Llei 53/84 sobre incompatibilitats de funcionaris al servei de les administracions públiques.\n8. Tribunal avaluador\nEl tribunal estarà format per professionals de la gestió d’àrees culturals i de l’administració pública, amb la composició següent:\nConxita Oliver Cabestany, cap de l’Àrea de Difusió i Cooperació Artística del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.\nPilar Casas Rom, cap de l’Àrea de Cultura del SAC de la Diputació de Tarragona.\nMaite Subirats Argentó, tècnica de Cultura de l’Ajuntament d’Amposta.\nVerònica Arasa Gallego, tècnica de gestió de Secretaria de l’Ajuntament d’Amposta\nJaume Roselló Prats, psicòleg de l’Ajuntament d’Amposta.\nActuaran Conxita Oliver de presidenta, i Maite Subirats de secretària del Tribunal.\nEl Tribunal avaluarà totes les proves: el projecte artístic i de gestió, els mèrits al·legats al currículum vitae i l’entrevista personal. Es preveu poder realitzar totes les proves i la seva avaluació el dia 17 de desembre. En cas que no sigue possible, es comunicarà als aspirants quan es farà l’entrevista, per a tots aquells que superen la primera prova.\n9. Fase de concurs i criteris de valoració\nConsistirà en l’examen i la valoració dels mèrits al·legats i acreditats documentalment pels aspirants, fins a un màxim de 100 punts, i s’efectuarà assignant a cadascun d’ells els punts que els hi correspongui de conformitat amb l’escala següent:\n9.1. Projecte artístic i de gestió del Centre per a un any (fins a 80 punts), per al qual els aspirants comptaran amb 3 hores per elaborar-lo, d’acord amb els apartats i criteris de valoració següents:\nProjecte. Línies de planificació i organització de LO PATI CENTRE D’ART DE LES TERRES DE L’EBRE, valorant especialment l’originalitat i la capacitat d’innovació. (20 punts)\nActivitat. Proposta d’objectius i estratègies de la programació per a LO PATI, així com de les activitats a realitzar. (25 punts)\nPúblics. Capacitat del projecte de captació i fidelització de públics. (15 punts)\nRelacions. Projecte de relacions de LO PATI en els diferents territoris. (10 punts)\nPressupost. Idoneïtat del projecte respecte al pressupost que es destinarà a l’execució del mateix. (5 punts)\nRecursos. Proposta d’obtenció de recursos adients. (5 punts)\nEls aspirants han de superar la prova amb un mínim de 50 punts, per poder passar a les següents fases de valoració.\n9.2 Valoració de mèrits (fins a 20 punts), amb els següents criteris de valoració:\nLa primera fase de la valoració de mèrits es durà a terme d’acord amb el següent barem i sempre sobre la documentació acreditativa que hauran aportat dins el termini de presentació de sol·licituds. La puntuació màxima de la valoració de mèrits serà de 18 punts, d’acord amb els següents criteris:\nTitulacions acadèmiques relacionades amb les prestacions objecte del contracte, (excepte la que dóna accés a la participació en el procés de selecció), fins a un màxim de 4 punts, segons el següent barem:\nLlicenciatura o graus............................................. 2,5 punts\nDiplomatura........................................................... 2 punts\nPostgraus ............................................................... 1 punt\nCursos de formació o perfeccionament que puguin vincular-se a l’àmbit de la gestió cultural, fins a un màxim de 4 punts, segons l’escala següent:\nQuant els certificats d’assistència acreditin alhora l’aprofitament en el curs realitzat sempre i quant el curs tingui una durada superior a 10 hores, s’incrementarà 0,20 punts la puntuació obtinguda per cada curs.\nEn llocs de treball a l’Administració pública vinculats a direcció d’àrees o equipaments culturals: 0,004 punts per dia treballat, fins a un màxim de 7 punts.\nEn llocs de treball en empreses privades vinculats a direcció d’àrees o equipaments culturals: 0,002 punts per dia treballat, fins a un màxim de 3 punts.\n9.3. Entrevista personal (fins a 2 punts), amb els següents criteris de valoració:\nAquesta entrevista consistirà en mantenir un diàleg amb el tribunal sobre qüestions vinculades a les funcions a desenvolupar i a l’experiència professional de la persona aspirant per tal que es puguin valorar els següents factors:\nMotivació per la professió; comunicació; flexibilitat i capacitat d’adaptació; capacitat d’anàlisi i presa de decisions; i capacitat d’innovació. En el benentès que es seguirà la mateixa pauta d’entrevista per a totes les persones entrevistades.\nEn cas que es consideri necessari el Tribunal es reserva del dret de realitzar un psicotècnic.\nAmposta, 26 de novembre de 2018\nTitulació no equivalent a la requerida a l’oferta de treball.\nD’acord amb l’oferta de treball publicada, el període d’al·legacions és fins el divendres dia 14 de desembre.\nLes proves es realitzaran el dilluns dia 17 de desembre, a les 9:00 h, a la Biblioteca Comarcal Sebastià Juan Arbó (Plaça del Castell, 13, d’Amposta).\nHavent-se realitzat la prova escrita detallada en l’oferta pública de treball, el dilluns 17 de desembre, a partir de les 9 h, a la Biblioteca Comarcal Sebastià Juan Arbó (Plaça del Castell, Amposta), i que ha consistit, d’acord amb l’apartat 9.1 de les bases del concurs, en l’elaboració del Projecte artístic i de gestió del Centre per a un any, a partir d’un guió que contenia els apartats a desenvolupar.\nAquesta prova tenia una valoració de 80 punts sobre un total de 100, i per superar la prova els aspirant havien d’aconseguir un mínim de 50 punts, valorats a partir dels punts assignats a cada apartat del Projecte a desenvolupar, per poder passar a les fases de valoració de mèrits i entrevista personal.\nEls resultats de l’examen han estat els següents:\nCandidat/da no presentat/da a l’examen:\nD’acord amb aquests resultats, el tribunal duu a terme la 2a fase del concurs, consistent en la valoració de mèrits, que es valoren d’acord amb els criteris del punt 9.2 de les bases. El resultat és el següent:\nPer tant, els candidats/des que han superat la fase d’oposició i de les quals el tribunal ha realitzat la valoració de mèrits anterior, passen per fer l’entrevista personal, el dimecres 19 de desembre de 2018, a la seu dels Serveis Socials de l’Ajuntament d’Amposta (c/ Sant Roc, núm. 8-14), i en l’horari següent:\na les 9:30 h.\nAmposta, 18 de desembre de 2018\nHavent-se realitzat la prova escrita detallada en l’oferta pública de treball, el dilluns 17 de desembre, a partir de les 9 h, a la Biblioteca Comarcal Sebastià Juan Arbó(Plaça del Castell, Amposta), i que ha consistit, d’acord amb l’apartat 9.1 de les bases del concurs, en l’elaboració del Projecte artístic i de gestió del Centre per a un any, a partir d’un guió que contenia els apartats a desenvolupar.\nLa valoració de les entrevistes, d’acord amb els criteris de valoració contemplats en el punt 9.3 de les bases de l’oferta de treball són les següents:\nA partir de les proves anteriors realitzades, els resultats finals de totes les proves és el següent:\nEl candidat/a sel·leccionada per ocupar la plaça de director/a del Centre d’Art de les Terres de l’Ebre "Lo Pati" és:\nJa que un altre candida/ta ha superat totes les proves, aquesta persona resta en borsa de treball de la plaça de direcció del Centre d’Art de les Terres de l’Ebre Lo Pati, en el termini màxim establert per llei:\nAmposta, 19 de desembre de 2018


La deixadesa de Govern encareix en 500 milions el rescat de les radials - MésEconomia\nLa deixadesa de Govern encareix en 500 milions el rescat de les radials\nEls fons xifren ja el rescat de les radials en 4.000 milions\nImatge d'una de les radials de Madrid\nCom si es tractés d’un jeroglífic egipci, el rescat de les autopistes de peatge s’ha convertit en un enigma impossible de desxifrar per al Govern de Pedro Sánchez. Foment hauria d’haver calculat, el gener de 2019, el cost que tindrà per als espanyols l’expropiació d’aquestes carreteres. Però gairebé un any després, l’estimació segueix sense arribar. I el que és pitjor, des de l’Executiu reconeixen que ni tan sols saben quan tindran preparada aquesta previsió.\nAquest retard, que segons el departament dirigit per José Luis Ábalos es deu al fet que «el càlcul és complex», està engreixant la factura definitiva que haurà d’afrontar l’Administració. Tant els fons creditors d’aquestes carreteres com l’Executiu reconeixen que a el càlcul del rescat caldrà sumar uns interessos de demora milionaris generats per la tardança del Ministeri de Foment a xifrar aquestes compensacions. Segons els fons, aquests interessos rondaran els 500 milions d’euros, el que portarà el cost total del rescat per sobre dels 4.000 milions d’euros.\nAquestes són les estimacions que maneja el sector, si bé totes les parts implicades admeten que el rescat de les radials generarà un cost milionari per a les arques públiques que l’Estat haurà d’afrontar durant els anys vinents.\nEl cas es remunta ja 15 anys, quan diverses concessionàries van construir, per mandat de Govern del Partit Popular, nou autopistes de peatge (la R-2, R-3, R-4, R-5, la M-12, dos trams de l’AP-7, l’AP-41 i l’AP-36) que perseguien sobretot millorar els accessos a Madrid. El contracte de concessió que van signar les empreses privades i l’Estat per a l’explotació d’aquestes carreteres establia que, si aquestes autopistes de peatge no eren rendibles, l’Administració s’hauria de fer càrrec d’elles i compensar econòmicament a les concessionàries que les van desenvolupar a través d’una clàusula coneguda com a Responsabilitat Patrimonial de l’Administració (RPA).\nEls pitjors presagis van acabar per complir-se: el trànsit d’aquestes vies es va desplomar durant la crisi i, quan els deutes ofegaven a les concessionàries, els fons oportunistes es van fer amb la meitat del passiu amb la intenció de rebre una part de la compensació de l’Estat.\nUn cop confirmada la fallida de les concessionàries que gestionaven aquestes vies, el Govern va començar el rescat de les carreteres, un procés que va començar el 2018 i es va completar a principis d’any. La Societat Estatal d’Infraestructures de lTransport Terrestre (Seitt) va passar d’aquesta manera a ser l’administrador d’aquestes infraestructures. I a principis d’any, el Ministeri de Foment va decidir mantenir-les sota titularitat estatal i aprovar una rebaixa de peatge del 30% per fomentar el seu ús.\nAquesta urgència contrasta amb les demores que està protagonitzant el Govern a l’hora de calcular el cost que tindrà el rescat d’aquestes carreteres. L’anterior Executiu, que tenia previst relicitar aquestes autopistes per uns mil milions d’euros per esmorteir aquest desemborsament, va realitzar un càlcul preliminar que xifrava la RPA d’aquestes infraestructures en 1.800 milions d’euros.\nAl principi, el Govern de Pedro Sánchez va mantenir aquesta previsió: el pla pressupostari remès a la Comissió Europea el 2018 també parlava de 1.800 milions. No obstant això, al maig d’aquest any, l’Executiu va confeccionar una fórmula per calcular aquesta indemnització que va ser publicada al BOE i que, segons el sector, s’elevava a més de 3.300 milions aquestes indemnitzacions. En aquest cas, la xifra màxima per les obres de construcció ascendeix a 2.917.000 i la d’expropiacions de terrenys a 388 milions.\nEl Govern, però, no ha confirmat que aquesta xifra és la que correspon amb el rescat definitiu. «Hem d’estudiar els diferents paràmetres per poder fer el càlcul, tasca molt laboriosa que requereix un gran esforç i dedicació per part de Ministeri. Serveixi de mostra per il·lustrar aquesta complexitat, que per al càlcul dels aspectes relacionats amb les expropiacions cal revisar els expedients de més de 17.000 finques per a determinar els pagaments realitzats, la determinació del preu just, les sentències dictades, els interessos de demora, etc. », expliquen des del Ministeri de Foment.\nLa inversió immobiliària en supermercats es multiplica per set el 2020 i arriba als 755 MEUR a tot l’Estat


Alumnes de quart de primària faran funcions fictícies de Policia Local per a detectar infraccions\nDins del Programa d'Educació Vial que imparteix la Policia Local als escolars de Nules es va a introduir, al proper curs escolar 2017/2018, una novetat enfocada a que els xiquets i les xiquetes de la població conegen les sancions més importants que contempla l'Ordenança Municipal per a conscienciar a aquest sector de la població. Les classes aniran dirigides a l'alumnat de quart de primària que "farà funcions fictícies de policia local per a detectar infraccions al carrer, seran multes simbòliques per a que tingen un contacte real amb les conductes incíviques i d'aquesta manera comprendre els motius de les infraccions que comporten una sanció", explica l'alcalde de Nules i regidor de Policia Local i Seguretat, David García.\nEs seguiran impartint les classes teòriques però hi haurà un apartat més pràctic anomenat "Multes simbòliques" que a més d'explicar quines són les infraccions que deuen ser sancionades, els alumnes faran eixides al carrer fent recorreguts de patrulla per la localitat. En aquestes eixides deuran detectar comportaments relacionats amb la seguretat vial, la mobilitat de discapacitats, conductes cíviques o l'ús adequat del mobiliari urbà.\nEn el cas de detectar alguna presumpta infracció explicaran a la persona en qüestió el motiu per el que pot tindre una sanció. Portaran una llibreta en la qual anotaran les conductes i els motius de les infraccions detectades.\nAquest nou punt que es va a introduir en el Programa d'Educació Vial del proper curs escolar naix de la reunió que varen mantindre els directors dels col·legis de Nules amb l'Inspector-Cap de la Policia Local, l'agent encarregat del programa i l'alcalde per fer balanç del programa realitzat al present curs escolar 2016/2017, en el que han participat un total de 369 alumnes de d'educació primària de Nules, en concret 120 alumnes de segon de primària, 140 de quart de primària i 109 de sisè de primària. Els directors varen mostrar la seua satisfacció pels resultats obtinguts en aquest programa.\nEstimar-se a colors, l'aposta de Nules per la igualtat, la diversitat i la tolerància


Radiografia de la prostitució a Reus: serveis socials i de salut (2) | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nRadiografia de la prostitució a Reus: serveis socials i de salut (2)\nL'atenció a les meretrius va més enllà de la salut sexual i mira de garantir les seves necessitats bàsiques\n09 d'Agost de 2016, per Enrique Canovaca/ Marc Busquets\nUna meretriu que exerceix a Reus\nLa Creu Roja atén professionals del sexe en una unitat mòbil que recorre la demarcació\nMaterial d'educació sexual a la consulta de la doctora Abajo\nLa doctora Susana Abajo, a la seva consulta\nSegons un estudi de la Organització Mundial de la Salut (OMS) publicat fa uns tres anys, la societat occidental pateix un augment de les malalties de transmissió sexual amb la sífilis al capdavant. Les dades d'aquest organisme assenyalen que anualment es detecten i diagnostiquen 450 milions de casos anuals, als quals cal afegir-ne 2,7 milions més de SIDA. Si bé l'esmentat estudi no aporta xifres específiques de l'Estat espanyol, determinats experts asseguren que malgrat les campanyes de prevenció d'aquesta malaltia s'ha detectat certa actitud "relaxada" sobre les seves possibles conseqüències.\nLes pràctiques sexuals de risc\n"Les possibles pràctiques de risc poden derivar en infeccions de transmissió sexual, que si no es tracten inicialment i de forma adequada, poden derivar en problemes de salut molt greus", adverteix en aquest sentit la coordinadora del Servei d'Atenció a la Salut Sexual i Reproductiva (ASIRR) de Reus i el Baix camp, Susana Abajo. L’ASSIR dóna assistència a noies i dones en matèria de salut sexual i reproductiva. Es tracta d’un servei accessible i descentralitzat, amb el CAP Sant Pere com a coordinador i amb diversos punts d'atenció repartits a les ABS d'altres poblacions de la comarca.\n"No podem parlar de cap perfil concret, però és evident que habitualment tractem amb un segment de la població vulnerable", apunta Abajo a l'hora de descriure quin tipus de dones demanden els seus serveis. L'ASSIR, però, no registra el número de prostitutes que s'hi acosten pel simple fet que "no és imprescindible manifestar-se en aquest aspecte. La nostra feina se centra en procurar una atenció integral a les dones que ens consulten amb independència de la feina que facin", detalla la coordinadora del servei.\nEl paper de la Creu Roja\nEn aquesta línia, la integrant de l'ASSIR subratlla que disposen d'un programa de coordinació amb la Creu Roja. "Fem una bona feina, el programa es dirigeix principalment a les dones treballadores del sexe comercial", subratlla. "Els professionals responsables d’aquest programa ens truquen i demanen cita per a les dones que volen visitar-nos al nostre servei", matisa. Amb tot, la tasca de l'equip coordinat per Abajo és més àmplia, ja que també inclou 'La tarda jove', "un espai on els adolescents poden realitzar les seves consultes, tant assistencials com educacionals, en salut sexual i reproductiva".\nA la seu als afores de Tarragona de la Creu Roja, el tècnic Marc Ruiz explica que l'activitat de la seva unitat, dedicada a l'atenció de persones que exerceixen la prostitució, té el seu origen en els llocs on habitualment es fa aquesta feina: pisos, clubs i carreteres. Ruiz viatja amb un company en una unitat mòbil que recorre tota la demarcació (amb límit a l'Ametlla de Mar) per tal de donar assistència a qui ho necessiti. "El boca a boca hi fa molt. Les noies parlen entre elles i quan una ha estat atesa ho comenta amb les companyes que sap que necessiten ajuda", expressa. La feina de l'equip, doncs, consisteix en "anar donant petits passos" per guanyar-se la confiança de les noies. "Tenen por de la policia i de vegades creuen que nosaltres hi tenim relació", afegeix el tècnic.\n'La societat és cínica'\nI no és ben bé el cas. "Coexistim, i potser seria bo que compartíssim informació", proposa. Ruiz i el seu company treballen amb el suport de la psicòloga Patricia Jiménez. "La nostra feina també és preventiva, és a dir, que els expliquem quines són les pautes que cal seguir per tenir cura de la seva salut". Posteriorment, i un cop ja s'ha generat una relació de proximitat, "se les convida a usar els recursos que tenim nosaltres" amb els quals poder cobrir les seves necessitats. "No només parlem de sexe, sinó d'alimentació, dels fills i de la seva escolarització", entre molts altres factors, diu. I és que cada cas és un món. "No podem dibuixar un perfil genèric d'usuària, sinó que cadascuna d'elles té una problemàtica diferent", detalla.\nTant Ruiz com Jiménez assenyalen que en els últims anys la unitat té més feina. D'entrada, per la bona tasca feta fins ara, el que ha provocat que les prostitutes hagin deixat enrere el recel inicial i se'n refiïn. "Tenim fins i tot una bona relació amb els clubs, quelcom que anys enrere era impossible". La confiança, novament, és la clau. "Han entès que l'únic que volem és fer costat a les noies", indica Jiménez. Però també, segons apunta la psicòloga, la unitat ha anat a més pel context econòmic que s'ha viscut a l'Estat. "En funció del context laboral que tinguem al futur i dels afers d'estrangeria", la tendència seguirà anant a l'alça o s'estancarà. Les coses podrien canviar en cas que la professió es legalitzés, quelcom que les professionals del sexe han reclamat sovint però que per a Jiménez "és complicat, per no dir impossible". "La societat és molt cínica i no està preparada per acceptar-ho", assegura.\nEl paper del consistori\n"No tenim un programa específic d'atenció a les prostitutes, però evidentment es tracta d'un col·lectiu que sí que pot ser que tingui necessitat de ser atès", diu la regidora de Benestar Social de l'Ajuntament de Reus, Montserrat Vilella. L'obstacle, segons explica, es produeix perquè la majoria de dones que han volgut ser ateses als Serveis Socials de la ciutat són d'altres municipis. "Entre l'any passat i aquest han vingut 24 persones, el 70% de les quals no vivien a Reus", revela. "I en això no hi podem incidir, perquè han de ser ateses allà on visquin", afegeix.\nEl procediment d'atenció és complex. "Hem de tenir especial cura en cas que algú les obligui a exercir, perquè si és així actuem amb la Guàrdia Urbana", segueix. "També les acompanyem en tot moment, més encara si es tracta d'una menor d’edat", declara Vilella. "Si tenen fills, pot ser que aquestes criatures estiguin ben ateses i no hi hagi cap problema, però a vegades pot ser que hi hagi dificultats en la criança", raona, motiu pel qual des dels Serveis Socials se'ls dóna "la cobertura que necessitin". En tot cas, Vilella manifesta que és difícil estabir la xifra de meretrius tractades, perquè "potser ho són, les atenem i no ho sabem".\nEl tercer dels reportatges d'aquesta sèrie dedicada a l'anàlisi de la prostitució a la ciutat i a la demarcació es tancarà aquest proper dimecres amb un reportatge centrat en el paper que els cossos policials tenen a l'hora d'atendre les professionals del sexe i les investigacions per desmantellar les xarxes organitzades que operen al nostre territori. En el primer, publicat aquest passat dilluns, les protagonistes han estat les professionals del sexe.\nLa tarda jove\nL'Ajuntament adjudica la construcció del Centre social El Roser per 1,8 milions\n'Les dones hem de tocar-nos per no estar supeditades al plaer de l'altre'


El cas d'Alcoi, de tenir l'hospital saturat per la Covid a només un pacient ingressat\nLlits per a pacients de Covid a la cafeteria de l'hospital d'Alcoi, al gener\nAl gener era la ciutat de l'estat de més de 40.000 habitants amb una incidència més alta, però ara és de les més baixes\nRedacció 28/04/2021 - 17.45 Actualitzat 28/04/2021 - 17.51\nAlcoi va ser al gener la ciutat de l'estat de més de 40.000 habitants amb una incidència més alta de Covid-19. El 25 de gener, tenia 2.730 casos per cada 100.000 habitants. Durant aquest mes d'abril, en canvi, no ha passat de 50 casos per cada 100.000, el llindar al qual s'aspira amb l'anomenada nova normalitat. Aquest dimarts, la incidència era de 45.\nLa situació va empitjorar tant que l'Hospital Verge dels Lliris es va col·lapsar. Hi havia més de 250 pacients de Covid ingressats i es van haver d'ubicar 13 llits a la cafeteria de l'hospital. Ara només hi ha ingressat un pacient de Covid.\nQuè explica el gir que ha fet la ciutat? Enrique Barbeito, gerent de l'Hospital d'Alcoi, admet en el següent vídeo que no té una explicació científica, però creu que la situació tan greu va conscienciar la ciutadania:\nPel camí es van perdre moltes vides. L'alcalde, Toni Francés, calcula que un 10% de la població alcoiana ha passat la malaltia. "No la coneixem d'oïda, tots tenim gent a prop que ha perdut la vida com a conseqüència de la Covid", comenta.\nA banda de demanar precaució a la població, l'Ajuntament ha instal·lat marcadors d'aire a l'interior dels bars i restaurants. Són uns semàfors verds que es poden consultar al web de l'Ajuntament i que donen seguretat a clients i treballadors.\nAquest dispositiu en verd en un bar d'Alcoi indica que l'aire està prou renovat\nActualment, a tot el País Valencià estan vigents restriccions que fixen a les 22 hores el tancament de bars i restaurants, amb un màxim de 6 persones per taula i un aforament limitat al 30% a l'interior. No es pot fumar en aquests establiments.\nLes reunions socials estan limitades a grups de 6 persones i, tant en domicilis com en espais d'ús privat, poden ser d'un màxim de 2 grups de convivència.\nCoronavirus Covid-19 País Valencià


Barcelona. Dimecres, 7 de febrer de 2018. 15:00\nActualitzat Dimecres, 7 de febrer de 2018. 18:01\nEl ple del Tribunal Constitucional ha admès a tràmit el recurs d'inconstitucionalitat promogut pel Parlament de Catalunya contra l'aplicació a la Generalitat de Catalunya de mesures posades en marxa a l'empara del que preveu l'article 155 de la Constitució Espanyola. El TC ja va admetre a tràmit el 10 de gener el recurs de Podemos contra l'article que ha suspès l'autogovern de Catalunya.\nEl TC admet a tràmit el recurs d'inconstitucionalitat que va presentar el Parlament de Catalunya contra l'acord del ple del Senat de 27 d'octubre del 2017, que inclou les mesures requerides pel govern espanyol, l'aplicació de l'article 155 de la Constitució, totes les disposicions que "s'han dictat, sense solució de continuïtat, en desenvolupament o com a complement o addició de les mesures esmentades, per constituir una unitat normativa".\nEl Tribunal acorda traslladar la demanda al Congrés dels Diputats, al Senat i al govern espanyol, així com a la Generalitat de Catalunya, que disposaran de quinze dies per personar-se en el procés i formular les al·legacions que considerin convenients.\nSobre els terminis i al·legacions que hauria de poder presentar la Generalitat, el Tribunal Constitucional suspèn aquesta possibilitat, ja que l'actual Govern està en mans de l'executiu central. El TC argumenta que ho fa "per tal d'evitar un conflicte en la defensa dels interessos de l'Estat i de la Comunitat Autònoma de Catalunya", ja que seria el mateix Consell de Ministres qui haurà d'al·legar contra una decisió presa pel mateix consell.\nAquest temps de suspensió, però, s'acabarà en el moment en què hi hagi un govern a Catalunya i s'aixequi el 155. El TC en fa referència clara en la seva resolució: "Quedarà suspès durant el temps en què, en virtut de les mesures aprovades el passat 27 d'octubre, el Consell de Ministres exerceixi les funcions i competències que corresponen al Govern de la Comunitat Autònoma".\nL'admissió a tràmit no suposa cap pronunciament sobre el fons del recurs, puntualitza la nota que ha enviat el TC, i matisa que el tribunal "ha de resoldre una vegada estigui conclòs el procés".


La Comissió Europea diu que els interessos del rescat no es computaran com a dèficit públic\nAmadeu Altafaj considera "raonable" un interès d'entre el 3% i el 4% sobre el rescat. Reconeix que hi haurà vigilància de la 'troica' i que les condicions afectaran també bancs i caixes que no rebin les ajudes\nARA Barcelona 11/06/2012 10:20\nAmadeu Altafaj, portaveu d'Afers Econòmics de la Comissió Europea, ha explicat aquest dilluns que "els interessos del rescat bancari no computen com a dèficit", encara que "hi ha un impacte en el deute, però quan aquest es neutralitzi es traurà del deute".\nA més a més, ha afegit que un interès d'entre el 3% i el 4% semblaria "raonable", tot i que cal esperar l'avaluació del sector per poder concretar una xifra.\nAltafaj ha recordat que en altres casos aquestes ajudes han tingut un tractament estadístic diferenciat del dèficit i que la decisió final es prendrà en el marc de la negociació del pla de rescat.\nEn una entrevista a Televisió Espanyola, Altafaj ha apuntat que "el que es perseguia és cobrar totalment les necessitats de recapitalització els costos de reestructuració i un marge per cobrir els pitjors escenaris possibles".\nAltafaj ha destacat que les condicions seran "molt rigoroses per a tot el sector financer", també per als bancs i caixes que no han estat rescatats", i tot i que encara no s'han determinat, "és incompatible que quan els bancs són reestructurats, els accionistes rebin dividends". L'objectiu és "garantir que els bancs donin suport a l'economia real, i no a l'especulativa".\n"Ningú dóna res gratis, i que ho diguin sinó a països com Grècia, Irlanda o Portugal. La solidaritat funciona en dos sentits: Europa dóna suport als països que assumeixen determinats compromisos", ha explicat. Però ha assegurat que no hi haurà més condicions a Espanya que les que va publicar la Comissió Europea el 30 de maig: una reforma fiscal que suposi un augment de l'IVA, entre altres. "Hi haurà el mateix nivell de rigor que fins ara, ni més ni menys, però és un nivell important", ha reiterat.\nSobre la supervisió des de Brussel·les sobre l'economia espanyola, Altafaj ha dit que "els homes de negre són al costat d'Espanya, no de cap govern ni de cap partit determinat", i ha reconegut que "hi haurà visites de funcionaris de la Comissió Europea, el Banc Central Europeu i el Fons Monetari Internacional". Aquest últim organisme no finança el rescat, però en farà el seguiment.


L’Ajuntament destinarà 300.000 € a seguir ampliant la xarxa de carrils bici a la ciutat - Komunica.press\nInici Vallès Occidental Sant Cugat L’Ajuntament destinarà 300.000 € a seguir ampliant la xarxa de carrils bici...\nL’Ajuntament destinarà 300.000 € a seguir ampliant la xarxa de carrils bici a la ciutat\nL’objectiu és seguir connectant la xarxa ciclable de Sant Cugat i reforçar l’aposta per una mobilitat més sostenible davant la situació d’emergència climàtica\nLa Junta de Govern Local de Sant Cugat ha aprovat dos nous projectes per un import de 300.000 € per seguir ampliant i reconnectant la xarxa de carrils per a bicicletes de la ciutat.\nNous itineraris ciclables a Mira-sol per un import de 142.806 €\nConnectaran els barris de Mas Gener i Turó de can Mates amb el Casal Mira-sol, l’escola Catalunya (camí escolar segur) i l’estació dels FGC. Els nous carrils bici estaran perfectament connectats a la xarxa ciclable existent del barri de Mira-sol.\nEl projecte sorgeix d’un procés participatiu i es durà a terme amb diners de lliure disposició del Consell de Barri del 2017.\nNou carril bici a l’avinguda Rius i Taulet per un import de 163.947 €\nServirà per donar continuïtat al carril bici existent que hi ha a les avingudes Rius i Taulet/can Graells i connectar-lo amb la plaça del Xic. D’aquesta manera, la plaça del Xic quedarà connectada al barri de Volpelleres (carril bici avinguda can Graell) i amb el centre de la ciutat (avinguda Rius i Taulet/Parc Central).\nAixí mateix, cal recordar que l’Ajuntament té en marxa el projecte per finalitzar el tram de carril bici entre la plaça del Xic i la rotonda de l’Hipòdrom. La previsió municipal és seguir allargant aquest tram de carril bici fins a Rubí (per la carretera de Rubí) i també fins a l’estació FGC/Anella Mobilitat Verda (per l’avinguda Rius i Taulet).\nL’Ajuntament obrirà properament el procés per licitar les obres d’aquests dos projectes, que podrien ser una realitat a partir de l’any vinent.\nEls carrils bici i la mobilitat sostenible, una aposta de ciutat\nJose Gallardo, regidor de Serveis Urbans, Mobilitat i Transport, ha apuntat que “l’Ajuntament està duent a terme diversos projectes per potenciar la xarxa de carrils bici. Cal recordar, per exemple, la recent posada en marxa de l’Anella de Mobilitat Verda (un recorregut perimetral de 2km pel centre de la ciutat que es connectarà amb els barris) o la inclusió de 400.000€ al pressupost 2020 per donar un impuls a la xarxa ciclable de Sant Cugat”.\nL’objectiu és fomentar una mobilitat més sostenible i segura facilitant la circulació de bicicletes i altres vehicles de mobilitat personal (VMP). A més, l’Ajuntament també està tramitant una nova ordenança per regular i potenciar l’ús d’aquests vehicles no contaminants. A la vegada, l’Ajuntament també està tramitant una nova ordenança per regular la Zona de Baixes Emissions de Sant Cugat i restringir l’ús de vehicles contaminants al centre de la ciutat.\nAlba Gordó, regidora de Sostenibilitat i Comissionada per a l’Emergència Climàtica, ha explicat que “aquesta gran aposta de mobilitat sostenible a Sant Cugat s’emmarca dins del pla d’acció per l’emergència climàtica. I és que 1/3 de les emissions a la ciutat es deuen al transport. A més, la pandèmia ens ha fet descobrir una ciutat sense soroll, sense contaminació i més humana que volem mantenir amb la reactivació”.\nArticle anteriorEl Govern estudia la possibilitat d’un confinament per als caps de setmana\nArticle següentNou servei d’atenció telefònica per facilitar que la ciutadania faci els tràmits per via telemàtica


En què el puc ajudar? L’art del bon dependent - Revista D'estil - Revista de petits grans plaers\nGairebé cada dia visitem comerços, ja siguin centres comercials de roba i calçat, grans supermercats per fer la compra de la setmana o la petita fleca de barri on anem a comprar el pa a diari. A cadascun d’aquests establiments ens topem amb la figura del dependent, definit com la “persona que atén els clients en una casa de comerç”; és a dir, la persona que els presta atenció i els serveix.\nA tots ens agrada rebre un bon tracte per part dels dependents, i, quan no és així, ho percebem de seguida. En definitiva: hi ha bons i mals dependents. Però, què és el que cal per formar part del primer grup? Us en donem les claus principals.\nL’educació per davant. El dependent ha de ser, per damunt de tot, amable i educat. Alhora, ha de posseir un gran poder de convicció però sense ser excessivament insistent. Cal que deixi espai i temps al client perquè pugui mirar, comparar i decidir.\nBona cara i positivisme. Està clar que sempre passem dies millors que altres, però és bàsic estar content amb el que es fa i mostrar-ho (amb gestos i actitud). I per què? Doncs perquè el positivisme s’encomana! D’aquesta manera, el client estarà més disposat a comprar o a perdonar petits errors que es puguin cometre.\n“El dependent ha de ser, per damunt de tot, amable i educat. I ha de posar bona cara!”\nDisponibilitat permanent. Un bon dependent ha d’estar al servei del client en tot moment i ajudar-lo a trobar el producte que busca. Ha de ser accessible i estar disponible quan el necessitin. Ara bé, això no significa que l’hagi de perseguir per tota la botiga, perquè resulta incòmode i pot provocar que aquest abandoni l’establiment.\nConeixement del producte. És molt important que el dependent conegui bé el producte que ven. No tant sols les seves característiques, sinó també els seus beneficis i els seus punts més flacs. Així, si un client necessita algun consell, el podrà assessorar amb coneixement de causa. A més, si el producte que demana no es troba a la botiga en aquell moment, podrà intentar oferir-li una alternativa de característiques similars que estigui disponible. Sens dubte, aquest fet farà que el client senti més confiança i seguretat de cara al que vol comprar.\nQue no falti l’empatia. Tenir un caràcter extravertit que permeti connectar millor amb el client i ser empàtic també resulta bàsic per vendre. Això és saber-se posar al lloc de l’altre per conèixer el perfil del client i els seus gustos. D’aquesta manera, es pot oferir un tracte personalitzat i resulta molt més senzill buscar productes que s’adeqüin a les necessitats del comprador.\n“És molt important que el dependent conegui bé el producte que ven. No tan sols les seves característiques, sinó també els seus beneficis i els seus punts més flacs”\nLa sinceritat suma, no resta. Un bon dependent no busca vendre sempre el producte més car, sinó el producte que més s’adequa a les necessitats del client, fet que genera credibilitat i confiança. I encara millor: que fidelitza. Cal ser sempre sincer però diplomàtic, i oferir alternatives vàlides en cas que el producte no li escaigui al client.\nFont de solucions, no de problemes. El dependent ha de tenir clar que, davant de qualsevol reclamació, el client sempre té la raó. Ha de saber escoltar-lo, calmar-lo, demanar-li disculpes i tenir capacitat de resposta constructiva; o sigui, intentar trobar una solució al seu problema, perquè sempre (sempre!) hi ha una sortida. Sens dubte, el pitjor que pot fer és enfrontar-s’hi, perquè, amb aquesta actitud, només s’aconsegueix que el client es molesti encara més i, molt probablement, que no torni.


la memòria col·lectiva als mitjans\nLa memòria col·lectiva als mitjans\tSAEZ / YESTE\nAquest llibre reivindica la tasca del periodisme professional en relació amb la memòria col·lectiva.\nFILOSOFIA ETICA LOGICA ESTETICA RELIGION; COMUNICACION E INFORMACION; PERIODISMO;\nNingú no dubta que les qüestions relacionades amb la memòria col·lectiva —o "memòria històrica", segons una denominació impròpia però més habitual al nostre país— ha adquirit una importància fonamental. Molts debats polítics i socials es basen, de fet, en la reexploració constant d’aquest concepte. La digitalització ha fet que l’accés a determinades imatges i documents sigui avui molt senzilla, a banda de gratuïta. La història acadèmica és cosa d’historiadors professionals; però la memòria col·lectiva, per definició, ens pertany a tots. Així i tot, és evident que sense els mitjans de comunicació de massa, aquesta propietat compartida no seria veritablement accessible.\nAutor: Sáez Mateu, Ferran\nFerran Sáez Mateu (La Granja d'Escarp, Segrià, 1964) és un escriptor i professor universitari, especialista en Montaigne, sobre qui va fer la tesi doctoral. En l'actualitat és el director del Centre d'Estudis de Temes Contemporanis (CETC) de la Generalitat de Catalunya. És doctor en Filosofia per la Universitat de Barcelona i professor titular a la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals de la Universitat Ramon Llull. Ha estat director de l'Institut d'Estudis Polítics Blanquerna i coordinador del programa de doctorat Política, media, societat de la Universitat Ramon Llull, així com professor del programa de doctorat IN3 de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC). Entre el 1999 i el 2005 es va ocupar de temes relacionats amb la recerca al CETC, i va formar part del consell de re\nAutor: Yeste Piquer, Elena\nElena Yeste Piquer (Barcelona, 1984) és llicenciada en periodisme per la URL. Màster en Gestió d’Empreses de Comunicació per la UPF i Màster Oficial en Estudis Històrics per la UB. Col·labora com a redactora de la secció «Món» del diari AVUI i és adjunta al redactor en cap de la revista de comunicació Trípodos. Ha estat redactora del programa «Afers Exteriors» de TV3.


La Garrotxa tindrà una nova via verda que la connectarà amb la Costa Brava a través de l'Alt Empordà - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a La Garrotxa tindrà una nova via verda que la connectarà amb la Costa Brava a través de l’Alt Empordà\nEn els darrers mesos hi ha hagut un augment considerable d’usuaris a les vies verdes. Després de finalitzar el confniament domiciliari de la primera onada, es va notar que hi havia més moviment. Eduard Llorà, alcalde de Les Planes d’Hostoles, va ser ahir a La Finestra amb Paula Nuñez per repassar els projectes pendents pel què fa a aquestes infraestructures.\nD’una banda va actualitzar l’estat de les actuacions per acabar el tram que vorejarà el Fluvià, i va assegurar que durant la pandèmia s’han fet gairebé tots els tràmits administratius i s’espera connectar la comarca de la Garrotxa amb el Pla de l’Estany a principis de 2022.\nAixí mateix, Llorà va anunciar que, un cop acabada aquesta connexió que tancarà el cercle de les vies verdes des de Girona passant per Banyoles, el consorci treballarà en un altre nexe, el de la nostra comarca amb la Costa Brava.\nEduard Llorà, President del Consorci de les Vies Verdes de Girona: Tancaríem l’anella i ens permetria un projecte que ja tenim parlat i avançat amb els municipis afectats. Connectaríem la Garrotxa amb la Costa Brava, passant per l’Alt Empordà. És al que des de l’Estat, quan els hem explicat el projecte, han descrit com la consecució de la via “subprinaica”.\nPel què fa a la connexió amb el Ripollès, el tram de via verda de la ruta del Ferro acabarà a finals d’aquest 2021. A la Vall d’en Bas, la interconnexió dels seus nuclis començarà abans d’acabar el primer trimestre.\nLa Fundació Hospital d’Olot i Comarcal de la Garrotxa ja té nou director mèdic, a pocs dies per a la jubilació de Josefina Felisart. Es tracta de l’olotí Jaume Heredia, que torna al centre garrotxí després de treballar els últims anys al Servei d’Urgències…


Los Dedalts - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLos Dedalts; vessant litoral\n41° 00′ N, 0° 48′ E / 41°N,0.8°E / 41; 0.8Coord.: 41° 00′ N, 0° 48′ E / 41°N,0.8°E / 41; 0.8\nMolló Puntaire, Mola del Grèvol, la Portellada\nLos Dedalts o los Dedalts de Vandellòs és una serra situada al municipi de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant, a la comarca catalana del Baix Camp.\nAmb una elevació màxima de 728 metres, el Molló Puntaire o Mola Puntaire (728,2 m) és el cim més alt. Un altre cim alt és el cim dels Avencs (722,5 m), ambdós estan situats a la zona sud de los Dedalts. El relleu és agrest i les muntanyes són les més seques, esquerpes i inhòspites del conjunt de les muntanyes de Tivissa-Vandellòs. La vegetació molt esclarissada de brolles i matolls deixa al descobert grans extensions gairebé nues de superfície pedregosa.\nL'eix de los Dedalts continua seguint el litoral en direcció sud-oest amb les Moles del Taix i la serra de la Mar.\nAquestes muntanyes es troben al mig d'un paisatge molt alterat. Estan travessades per moltes torres d'alta tensió que desfiguren la muntanya. Aquestes són les línies de transport de l'electricitat de les dues centrals nuclears de Vandellòs I i d'una central tèrmica veïna que es troben entre el sistema de serralades i el litoral.\nAl vessant est, al peu de la serralada entre aquesta i les Rojales es troba el coll de Balaguer. Per aquest passen les vies de comunicació (2 autopistes, una carretera i una via doble de ferrocarril) que enllacen Tarragona amb València. Hi ha una àrea de servei de l'Autopista del Mediterrani al peu de l'extrem nord-est de los Dedalts.\nHi ha també una petita ermita aïllada de construcció relativament moderna damunt d'un dels cims situat entre la carena principal i el litoral.\n↑ Xavier Martorell i Boada, Excursions pel Tarragonès\n↑ Muntanyes de Tivissa-Vandellòs - foto\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Los_Dedalts&oldid=29070022»\nMuntanyes de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 gen 2022 a les 21:20.


Construir el mur fronterer de Trump costaria 21.600 milions de dòlars - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nConstruir el mur fronterer de Trump costaria 21.600 milions de dòlars\nEl cost supera en 10.000 milions que s'havia estimat en campanya, segons Seguretat Nacional\nep | washington 10.02.2017 | 14:26\nEl caprici de Trump pot tenir un preu molt alt pels nord-americans. EFE\nEl mur que el president dels Estats Units, Donald Trump, vol construir a la frontera amb Mèxic costaria un total de 21.600 milions de dòlars i trigaria fins a tres anys i mig a erigir-se, segons un informe intern del Departament de Seguretat Nacional nord-americana.\nL'informe, a què ha tingut accés Reuters, estima el preu del mur molt per sobre dels 12.000 milions de dòlars que Trump va assegurar que costaria durant la seva campanya. Els líders republicans de la Cambra de Representants, Paul Ryan, i de la majoria del Senat, Mitch McConnel, han xifrat el valor en fins a uns 15.000 milions de dòlars.\nEl pla mostra que el mur es pot construir en tres fases i cobrint un total de 2.000 quilòmetres de la frontera per a finals de 2020. En els propers dies, el secretari del Departament de Seguretat Nacional, John Kelly, rebrà l'informe, tot i que el Govern no ha d'obeir les accions que recomana.\nLa xifra estimada assumeix que el Departament obtindrà el finançament del Congrés a l'abril o maig, el que donaria temps suficient per aconseguir contractistes i començar la construcció al setembre de 2017. Trump ha assenyalat que el Congrés hauria de finançar el mur al principi, però que Mèxic ha de reemborsar als contribuents nord-americans després, alguna cosa al que el president mexicà, Enrique Peña Nieto, es mostra reticent.\nL'informe mostra que el Govern de Trump ja ha començat a sol·licitar exempcions de lleis ambientals per construir el mur en algunes zones. També ha començat a treballar amb contractistes i ha planificat la compra d'acer per al projecte.\nA més, l'informe també té en compte el cost i el temps de l'expropiació de terrenys privats, una de les raons que explica el fort augment del valor del mur en comparació amb les estimacions de Trump i dels membres del Congrés.\nLa primera etapa costaria 360 milions de dòlars i seria la més petita, que cobriria 42 quilòmetres de distància prop de San Diego (Califòrnia) i El Paso (Texas). La segona fase de construcció abastaria 242 quilòmetres i la tercera 1.728, pel que segellaria essencialment tota la frontera entre Estats Units i Mèxic.\nEl Govern dels Estats Units també ha de tenir en compte els acords de la Comissió Internacional de Límits d'Aigües, un pacte entre els dos països sobre les aigües que comparteixen en el Rio Grande. L'informe calcula que només aquest acord pot elevar el cost d'11 milions a 15 milions de dòlars per cada 1,6 quilòmetres.


El “Diàleg, un programa de les parròquies” a la ràdio. 09.2017: Setembre de 2017 | Parròquies de Torelló\n← Diàleg 3309\nLa trobada de formació bíblica del 9 de setembre de 2017 →\nPosted on 9 Setembre 2017\tby jtorra\nEl dissabte, dia 9 de setembre, hi va haver l’emissió del programa de ràdio “Diàleg, un programa de les parròquies”.\nVa ser conduït com és habitual per Assumpta Arimany, i va comptar amb la presència de Joan Homs i del rector, com ja és habitual. A més de l’agenda com sempre, es va dedicar a parlar monogràficament de l’Aplec de Rocaprevera.\nPer això va comptar amb la presència d’en Gerard Verdaguer en nom de l’equip que prepara l’aplec i d’en Miquel Sala president de la comissió per al santuari.\nAquest és l’enllaç del programa, actiu fins al dia 16 de setembre: http://www.radioona.com/radio-a-la-carta/ seleccionant el programa “Una hora per a tot”.\nEl pròxim programa s’emetrà el dissabte, dia 14 d’octubre.\nI aquesta vegada no podem deixar testimoni gràfic de l’elaboració del programa.


setembre « 2020 « Ets i uts…\nEl 9 Ets i uts. Lèxic: substituts per al mot “algo”\nNúm. 139// Aquesta paraula castellana, *algo, que es fa servir molt, té diversos significats i s’usa en diferents contextos dins la frase; per tant, no sempre li escau la mateixa solució. Vegem en quins sentits utilitzem aquesta paraula incorrecta i com ho hem dir de manera que no cometem una interferència lingüística ni un calc.\nPer començar, algo vol dir ‘alguna cosa’ o ‘quelcom’ (que és molt més literari o dialectal), sense especificar què és: «Li van donar algo i se’n va anar» (alguna cosa, o també una cosa); «En això hi ha algo de veritat» (En això hi ha quelcom de veritat/alguna cosa certa). Però en frases interrogatives o condicionals més aviat diríem res, que pren un significat positiu en aquests contextos: «Si et donen algo, no ho acceptis» (Si et donen res, no ho acceptis); «Vols algo més?» (Vols res més?).\nDe vegades el mot en qüestió es pot traduir amb un quantitatiu: una mica, gens, un xic, gota… Per exemple, en lloc de dir «Falta algo per arribar-hi» diríem «Falta una mica per arribar-hi», i fins i tot és més natural. O bé, no direm «Si ens falta algo de llet, compra-la», sinó «una mica / gens de llet».\nI altres cops s’ha de canviar l’estructura de la frase per arribar a una solució que soni autèntica i natural, gens estrafeta ni impostada. El que en castellà es diu «Daría algo por tener salud», en català es diu «Donaria el que fos per tenir salut».\nEl 9 Ets i uts. Lèxic sobre gimnàstica\nNúm. 138// La paraula esport és un anglicisme recent, sport, en seria la forma. En realitat, però, el mot anglès és un escurçament de disport, forma provinent del francès antic desport que, alhora, és una ultracorrecció de la forma deport.\nL’esport és, sens dubte, un magnífic aliat per a la salut física, però cal esforçar-se, cal “suar”. D’aquest esforç – la suor i l’esport- deriva la paraula dessuadora. Suats com estem, anem cap al vestidor. Sovint hi ha confusions entre els mots vestuari i vestidor, tots dos correctes, però amb significats diferents. Si ens volem treure la roba d’esport o ens volem dutxar, doncs, hem d’anar al vestidor, ja que el vestuari és el conjunt de vestits, de roba, que té una persona.\nQuan fem gimnàstica, necessitem un matalàs, una estora o una màrfega. Ja estem a punt? Doncs, vinga! A moure el cos! Movem els malucs o els costats per escalfar. Estirem les espatlles o els muscles i flexionem i estenem les cames fent uns quants esquats. El que també volem aconseguir és moure cadascun dels músculs que tenim en les diferents parts del cos. Entre els músculs, hi ha els dels muscles, és clar. No ens confonguem amb els musclos, que aquests sónels que ens mengem al vapor o a la marinera.\nPer relaxar els braços després d’algunes activitats podem fer girar els canells i si ens els lesionem ens hi hem de posar una canellera, de la mateixa manera que ens posem una genollera al genoll i una turmellera al turmell.\nSi teniu dubtes a l’hora de resoldre aquests termes referents a la pràctica esportiva, recordeu que el cercador Optimot us ajudarà a resoldre’ls!\nEl 9 Ets i uts. Lèxic sobre mirades (III)\nNúm. 137// Avui tractarem per última vegada de les diverses mirades que podem fer en diferents situacions de la vida. I començarem amb un personatge de ficció que va inspirar molt els cineastes i els escriptors. Parlem de Sam Spade, el famós detectiu de l’escriptor Dashiell Hammett, que es diu que tenia una mirada d’àguila, això és, una mirada penetrant, escrutadora. Dels investigadors privats, també se’n pot dir que quan arriben a l’escena del crim el que han de fer és escrutar, escodrinyar o esguardar, en altres paraules ‘investigar a fons per descobrir o saber alguna cosa’ o bé ‘examinar, explorar alguna cosa amb els tots sentits, minuciosament, tractant de conèixer-ne totes les circumstàncies’.\nEls detectius són observadors per naturalesa, per tant, han de fixar-se en tot: en els gestos dels informadors o dels sospitosos, en petits detalls, en la manera de parlar, en les contradiccions que trobin, etc. Si algun sospitós fa una mirada furtiva, és que la fa d’amagat, procurant escapar de l’atenció, de la gent. Algú —segurament tots vosaltres— pot en cert moment mirar de cua d’ull, que vol dir ‘amb les ninetes dels ulls girades cap a un costat, de reüll’. Ho fem sovint quan observem dissimuladament o quan hi ha una certa malfiança o antipatia. I amb aquest petit comentari acabem l’article d’avui. A reveure!\nEl 9 Ets i uts. Lèxic sobre mirades (II)\nNúm. 136// Continuem amb les maneres de mirar que vam encetar la setmana passada. En l’article d’avui veurem diversos sinònims que aquest verb pot tenir.\nQuan mirem fixament alguna cosa o algú, fitem o mirem de fit a fit. Ho fem segurament perquè la persona o la cosa en qüestió ens interessa o ens sorprèn pel motiu que sigui. També podem observar o sotjar i aguaitar —aquestes dues darreres paraules volen dir ‘observar estant amatent al que pugui passar’. Podríem dir que sotjar i aguaitar és observar en estat d’alerta, com si hi pogués haver un perill que hem d’evitar o una ocasió que no ens podem perdre.\nQuan ens observem en un mirall o en algun objecte on es reflecteix la nostra imatge, com l’aigua d’un llac o el vidre d’un cotxe, ens mirem. Tanmateix, hi ha un verb per això mateix que acabem de dir i és emmirallar-se. També podem expressar la mateixa idea amb contemplar-se, veure’s.\nPopularment hi ha el verb guipar, que a part de ‘veure’ vol dir igualment ‘mirar d’amagat’, com espiar o vigilar: «Mentre els pirates amagaven el tresor, nosaltres els guipàvem a una certa distància». En aquest ús també es pot dir guaitar, que sovint pren el sentit de ‘vigilar un indret’: «Els nois guaitaven des de la torre la mar per si venia un vaixell de corsaris».


Mostrant articles per etiqueta: Masia de Can Serra\nEl proper 17 de novembre, la Masia de Can Serra acollirà una nova edició del Rubiemprèn 2016 sota el títol Sectors Econòmics Emergents, Noves Oportunitats per Emprendre. El principal objectiu és debatre sobre les prespectives de l’emprenedoria a Rubí i a tota la comarca. Qui s’hi vulgui apuntar, ha de formalitzar la inscripció a través de la web de l’Ajuntament.\nAquest dimecres, el Fòrum de la Masia de Can Serra acollirà la jornada Coneix les franquícies, que organitza el Servei de Comerç de l’Ajuntament de Rubí, el portal Franquícies.cat i Top Ten Franquicias.\nAquest divendres finalitza la convocatòria dels ajuts a les millors iniciatives comercials, que premiaran amb 5.000 euros cadascun dels dos millors projectes implantats aquest 2016.\nLa jornada Rubindústria, organitzada per l'Oficina de Serveis a l'Empresa (OSE) de l'Ajuntament, tindrà lloc el proper 20 d’octubre al Fòrum de la Masia de Can Serra i se centrarà en la indústria 4.0.


Recomanacions oftalmològiques:Càlcul de lent intraocular (LIO) - Oftalmologia online\nRecomanacions oftalmològiques:Càlcul de lent intraocular (LIO)\nThis page is a translated version of the page Ophthalmic advices:Intraocular lenses (IOL) calculation and the translation is 100% complete.\nEl càlcul de lent és un estudi per saber el tipus i el poder refractiu de la lent que utilitzarà en una operació\nEl càlcul de lent intraocular és un estudi oftalmològic que a partir de l'anàlisi de les característiques de l'ull permet determinar el lent que s'ha de posar en una cirurgia ocular. El càlcul de lent és individual i pot ser diferent per a cada ull de cada persona, segons les característiques que tinguin. Les tècniques que s'utilitzen són l'ecografia i la interferometria òptica.\nEn l'ecografia l'acció es produeix a través d'unes unes ones de so d'alta freqüència (els ultrasons) emeses per una sonda que passen a través dels teixits i en tornar a la sonda permet mesurar la mida de l'ull i valorar altres estructures com ara la posició del cristal·lí i la retina.\nEn la interferometria l'acció es produeix a través d'un làser que passa a través dels teixits de l'ull i en tornar a l'ordinador permet mesurar la mida de l'ull i valorar altres estructures com ara la posició del cristal·lí i la retina.\nEl càlcul final del lent es realitza utilitzant fórmules matemàtiques amb les variables obtingudes de les mesures de l'ull. Els resultats que s'aconsegueixen són molt precisos i la necessitat de graduació posterior a la cirurgia és mínima. Encara que de totes maneres, en alguns casos després de l'operació poden tenir d'utilitzar lents per tenir una millor qualitat de visió. Cal aplicar factors de correcció i utilitzar fórmules especials quan els pacients tenen característiques especials dels ulls, per exemple quan són molt miops, hipermetrops o tenen cirurgies prèvies.\nLa decisió de l'estudi s'ha de realitzar d'acord amb el pacient i l'oftalmòleg, valorant conjuntament l'exploració oftalmològica amb altres estudis. S'utilitza habitualment per determinar el lent a posar en una cirurgia de cataracta.\nEl procediment de càlcul de la lent intraocular és simple i còmode. El pacient s'asseu en direcció al ecògraf o un ordinador i es van prenent les imatges. L'estudi és ràpid, amb una durada aproximada de 5 minuts. El pacient es pot reincorporar a la seva vida diària fàcilment.\nRetrieved from "http://oftalmologiaonline.com.dedi2523.your-server.de/index.php?title=Ophthalmic_advices:Intraocular_lenses_(IOL)_calculation/ca&oldid=18907"\nThis page was last edited on 23 February 2015, at 21:02.


22 de gener de 2020 - 13: 03\nEl conjunt denier de categoria Júnior Preferent es va imposar en la seva visita a la pista de el CB Sueca per 58 a 61.\nLlançament d'una jugadora júnior de l'Dénia Bàsquet\nVan començar jugant al seu millor nivell durant els primers cinc minuts però no van tenir el premi d'aconseguir distanciar-se en el marcador. A partir d'aquí van baixar el seu nivell en defensa i van començar a prendre males decisions en atac. Això va permetre als locals arribar a comptar amb un avantatge màxim de nou punts abans de la mitja part.\nLa reacció deniera va arribar a la segona part, entrant en una fase d'alternança en el marcador en la qual no s'endevinava un vencedor clar de el partit.\nEl millor final de l'equip de la Marina Alta, els va fer entrar amb avantatge a l'últim minut i, no sense dificultat, van aconseguir defensar aquesta petita renda per imposar-se per 58 a 61, en un xoc que deu servils per obligar-los a millorar la seva concentració i ser més constants en els partits.\nDerrota per a les juniors a Tavernes (55-53)\nL'equip júnior femení va tornar de Tavernes de la Valldigna amb una mínima derrota, 55 a 53. El xoc va estar molt igualat, amb unes deniers que es van sentir bastant incòmodes, sobretot a l'hora d'atacar el cèrcol contrari. La defensa vallera les va treure de el partit sobretot en els dos primers quarts.\nL'oportunitat per trencar el partit per a les deniers va arribar en el tercer període quan van aconseguir una renda de nou punts.\nLa càrrega de faltes personals i la bona feina de les locals van portar la resolució de l'xoc als seus últims compassos i allà la fortuna va estar d'el costat de les valencianes que es van fer amb un ajustat triomf.\nEl CD Dénia va superar en intensitat i joc a l'Carcaixent (3-1)\nEl Dénia Corre presentar a l'equip que competirà al Circuit a Peu Marina Alta\nBaixes importants en el CD Dénia cara al seu partit davant el Carcaixent\nEl CFS Mar Dénia necessita trencar amb la seva mala ratxa guanyant a l'I García Sta Coloma