LLEI 3/2008, de 23 d'abril, de l'exercici de les professions de l'esport. - Wealia ;\nAquestes darreres lleis contenien disposicions en què s’autoritzava el Govern a refondre en un text únic la Llei 8/1988 i les dues lleis esportives aprovades el 30 de juliol de 1999. Aquesta refosa es va portar a terme mitjançant el Decret legislatiu 1/2000, del 31 de juliol, pel qual es va aprovar la Llei de l’esport. La disposició addicional vuitena d’aquest text únic va ordenar al Govern de presentar al Parlament un projecte de llei que regulés l’exercici de les professions relacionades amb l’àmbit de les activitats físiques i esportives al territori de Catalunya.\nA més de la competència autonòmica en matèria esportiva, aquesta ordenació legal de les professions esmentades és avalada, des de la perspectiva competencial, pel fet que Catalunya també té, d’acord amb l’article 125.4 de l’Estatut d’autonomia, la competència exclusiva en matèria d’exercici de les professions titulades, sens perjudici del que disposen els articles 36 i 139 de la Constitució.\nAquesta llei ha tingut en compte la proposta de recomanació 2006/1063 (COD) del Parlament Europeu i del Consell Europeu en el sentit que els estats membres s’han de basar en el Marc Europeu de Qualificacions com a instrument de referència per a comparar els nivells de qualificacions establerts segons els diferents criteris de qualificacions des de la perspectiva de l’aprenentatge continuat en el marc europeu.\nEn les reunions del Consell Europeu de Lisboa i de Barcelona, i en el Procés de Copenhaguen del 2004, també s’havia reconegut que calia assolir prèviament la transparència de les qualificacions per a convertir la diversitat d’institucions i de marcs de l’educació en un recurs valuós.\nAixí mateix, la Llei ha tingut presents les normes bàsiques dictades per l’Estat en els àmbits educatiu, de protecció de la salut i de lluita contra el dopatge en l’esport.\nIgualment com ha succeït en altres països, l’esport a Catalunya ha experimentat grans transformacions en les darreres dècades. Una vegada consolidat el model de societat del desenvolupament i del benestar, l’esport ocupa un lloc privilegiat en el mercat econòmic. Les activitats esportives són part de la denominada indústria del lleure, de la recreació, del temps del lleure, de la salut, del turisme o de l’estètica, i això ha propiciat el naixement i la proliferació de nombroses ocupacions entorn de l’esport.\nEl creixent interès públic pel fenomen esportiu i la forta incidència de les activitats esportives en la salut i la seguretat de les persones que les practiquen fa necessària una regulació de l’exercici de les professions de l’esport. Encara més en un món com l’esportiu, en el qual, malgrat que hi concorren nombroses titulacions de naturalesa diversa, l’exercici de les activitats professionals sovint és assumit per persones sense una formació mínima específica.\nNo es pot ocultar que la delimitació d’àmbits professionals i el condicionament d’aquests a l’obtenció de títols determinats constitueixen en totes les àrees socials, no només en l’esport, una labor complexa i conflictiva, tal com reconeixen constantment els tribunals de justícia i la mateixa doctrina científica. La delimitació de l’àmbit de cada professió implica gairebé sempre un conflicte amb l’àmbit propi d’altres professions que s’hi relacionen. De la mateixa manera, en general, l’habilitació per a l’exercici professional d’una titulació acadèmica determinada genera conflicte amb altres titulacions afins.\nA més de les dificultats esmentades, és evident que el concepte de professió ha estat desenvolupat fonamentalment des de la sociologia, d’acord amb una sèrie de pressupòsits i circumstàncies que han anat evolucionant al llarg del temps. Hi ha una gran confusió a l’hora d’identificar professions i, d’aquesta dificultat, no se n’escapa, evidentment, el món de l’esport, en el qual també sovint es confonen les professions amb les titulacions i amb els llocs de treball.\nEn desplegament del Reial decret 1128/2003, del 5 de setembre, pel qual es crea el Catàleg nacional de qualificacions professionals, modificat pel Reial decret 1416/2005, del 25 de novembre, s’estableixen les qualificacions professionals de la família professional d’activitats físiques i esportives. Aquestes qualificacions han d’ésser el referent per a l’elaboració dels nous títols de formació professional .en desplegament de l’article 39 de la Llei orgànica 2/2006, del 3 de maig, d’educació. i de les titulacions corresponents als ensenyaments esportius, d’acord amb el que estableix l’article 64 de la mateixa Llei orgànica 2/2006.\nAquesta llei parteix d’una situació preocupant pel que fa a l’exercici de les professions de l’esport a Catalunya, ja que hi ha persones que, sense un mínim de coneixements i sense titulació de cap mena, presten serveis professionals amb risc per a la salut i la seguretat d’altres persones. Això explica clarament que el Parlament ordenés al Govern d’elaborar una llei de regulació de l’activitat professional de l’esport, com també va quedar manifestat en la Llei orgànica 7/2006, del 21 de novembre, de protecció de la salut i de lluita contra el dopatge en l’esport. Cal donar resposta a una necessitat social de manera que, a partir de l’entrada en vigor d’aquesta llei, les diverses activitats professionals en l’esport a Catalunya siguin exercides per persones amb una mínima formació en el camp respectiu. Per descomptat, també la qualitat del sistema esportiu català depèn en bona mesura d’aquest procés d’incorporació progressiva de professionals degudament qualificats.\nEl text articulat regula els aspectes bàsics de l’exercici d’algunes .no de totes. de les professions pròpies de l’àmbit de l’esport, determina les competències necessàries per a exercir-les; estableix expressament quines són aquestes professions i la forma d’acreditació d’aquestes competències, i concreta les titulacions necessàries.\nAquesta llei, per descomptat, només és aplicable a l’exercici professional en l’àmbit territorial de Catalunya, encara que no tot l’exercici professional a Catalunya hi queda subjecte. No sembla raonable que l’exercici de la professió dels entrenadors professionals d’equips esportius o d’esportistes que no pertanyen a Catalunya però que hi disputen competicions estatals i internacionals s’hagi de sotmetre als preceptes d’aquesta llei.\nLa regulació que conté la Llei concep l’esport en un sentit molt ampli i aborda el fenomen esportiu en totes les seves manifestacions. El sistema esportiu a Catalunya es compon de subsistemes de característiques molt heterogènies. Per això, aquesta llei no se circumscriu només als àmbits de l’espectacle, de l’alta competició o de la competició federada, sinó que intenta abraçar les diverses dimensions de l’esport. La pràctica esportiva també respon a la demanda d’un sector important de la població de Catalunya que hi veu un instrument per al lleure, per a la recreació o per a l’adopció d’un estil de vida sana. Aquestes altres dimensions de l’esport també originen un nombre considerable de professions, i aquesta llei també ho reflecteix. Així, les professions que s’hi regulen abracen els àmbits educatiu, recreatiu, competitiu i de la gestió esportiva, a cadascun dels quals s’ha reconegut una professió.\nLa Llei aborda la professió pròpia de l’ensenyament de l’educació física en tots els cicles, les etapes, els graus, els cursos i els nivells en què s’organitza el sistema educatiu. En aquest àmbit, la Llei reconeix i regula la professió de professor o professora d’educació física, la qual compta amb una gran tradició però, no obstant això, fins avui no ha tingut el reconeixement adequat. I tot això en el marc de la legislació bàsica dictada per l’Estat amb aquesta finalitat.\nL’àmbit de l’esport de competició és un altre dels sectors bàsics de demanda de professionals. El concepte d’esport de competició inclou realitats molt diferents i la Llei és sensible a aquesta pluralitat. La competició professional i la competició d’alt nivell requereixen professionals d’alta especialització en els aspectes tècnics i esportius. La competició esportiva de nivell mitjà o bàsic, que constitueix l’activitat majoritària dels esportistes amb llicència, també requereix professionals, encara que sigui amb una qualificació menor. En aquest àmbit de la competició esportiva, la Llei reconeix la professió dels entrenadors professionals de l’esport corresponent. Aquesta professió permet planificar i dirigir l’entrenament i la direcció d’esportistes i d’equips amb vista a la competició. Les titulacions requerides per a exercir la professió d’entrenador o entrenadora professional són diferents d’acord amb l’àmbit material d’actuació.\nL’àmbit de l’esport practicat amb finalitats recreatives, estètiques, turístiques, de salut i altres finalitats anàlogues ofereix un camp d’actuació professional extraordinari. Hi ha diversos factors que constitueixen causes de la proliferació de professionals en aquest sector. La difusió de l’esport per a tothom i la incorporació de nombrosos col•lectius a la pràctica de l’activitat física, com també l’interès cada cop més gran dels antics esportistes a reprendre la pràctica esportiva en l’edat adulta, en són algunes de les causes. Així mateix, l’augment progressiu de l’interès per la pràctica dels esports d’aventura, de risc o en el medi natural, i el mateix fenomen de la revaloració del propi cos per motius estètics o de salut, han alimentat una variada oferta de professionals que requereix una regulació urgent. Per això, la Llei reconeix i regula la professió dels animadors o monitors esportius, que també compta amb una gran tradició en el món de l’esport. Les titulacions requerides per a exercir aquesta professió també són diferents d’acord amb els diversos àmbits materials d’actuació que concreta la Llei.\nFinalment, en l’àmbit de la gestió també hi ha nombrosos professionals. La Llei ha optat per reconèixer la professió dels directors esportius, que permet exercir el conjunt d’activitats professionals relacionades amb la direcció, la gestió, la programació, la planificació, la coordinació, el control i la supervisió de les activitats esportives aplicant els coneixements i les tècniques propis de les ciències de l’esport. Igual com passa amb altres professions de l’esport, en la direcció esportiva hi ha una tipologia d’àmbits materials que requereixen una titulació específica.\nLa Llei no pretén abordar totes les professions relacionades amb l’esport, sinó tan sols algunes professions de l’esport. Habitualment es confonen les nombroses professions relacionades amb l’esport amb les professions pròpies de l’esport, que són les que ha d’abordar aquesta llei. La Llei tampoc no articula la regulació de totes les professions específiques de l’esport. S’ha optat per deixar sense regulació unes determinades professions pròpies de l’esport. Així, resten fora d’aquesta regulació les activitats tecnicoesportives del voluntariat esportiu, és a dir, les que no tenen un caràcter professional. És cert que el voluntariat esportiu té un paper transcendental en el camp de l’esport a Catalunya, especialment per mitjà dels entrenadors i els monitors, però les persones que exerceixen una activitat esportiva d’una manera altruista i desinteressada, sense remuneració, amb les úniques compensacions de les despeses derivades de l’activitat, no poden ésser incloses en l’àmbit d’aplicació d’una llei que regula l’exercici professional. Per això, en la mesura que la Llei regula les professions de l’esport, sembla raonable que siguin altres instàncies les que condicionin les activitats de voluntariat a l’obtenció de titulacions determinades.\nUna de les grans dificultats que s’han hagut d’afrontar en aquesta primera llei que regula l’exercici de professions de l’esport a Catalunya és l’ús de denominacions de professions amb diferents accepcions o que fan referència a àmbits diferents. Aquest és, en tot cas, un problema inevitable, qualsevol que sigui la denominació que es triï; el vast camp de les activitats professionals en l’esport és ple d’unes mateixes denominacions amb significacions molt diferents.\nLa Llei aborda una qüestió tan delicada fins avui en el camp de les professions relacionades amb l’educació física com és la col•legiació. Segons el Tribunal Constitucional, l’exigència d’adscripció forçosa significa, d’una banda, una limitació del principi general de llibertat i, més concretament, del lliure exercici de la professió.\nTenint en compte la transcendència que l’exercici de les professions regulades per aquesta llei té en la salut de les persones i les repercussions negatives que pot tenir un exercici no adequat de les professions que s’hi regulen, com ha posat de manifest el Tribunal Constitucional en la Sentència 194/1998, es considera del tot necessari crear el Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya i establir l’obligatorietat d’inscriure-s’hi per a exercir la professió, llevat dels casos de col•legiació obligatòria que també regula aquesta llei. El dit registre, igual que la resta de registres per a l’exercici de diverses activitats professionals, és una eina necessària per al seguiment, la valoració de competències, l’assignació d’àmbits de treball, el control adequat de l’exercici dels professionals i l’assignació de les professions als vuit nivells del Marc Europeu de Qualificacions, ja que aquests professionals tenen també com a destinatari principal de llurs serveis tot un col•lectiu de persones mereixedores d’una protecció especial, com són els infants, la gent gran i les persones amb problemes de salut.\nEls col•legis professionals d’adscripció obligatòria que representin professionals vinculats amb alguna de les professions de l’esport regulades per aquesta llei han de facilitar al Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya la llista de les persones col•legiades que exerceixen alguna de les professions regulades per aquesta llei.\nSeguint el model d’altres disposicions legals, aquesta llei incorpora un catàleg de principis i deures d’actuació per a exercir les professions objecte de regulació. Una llei que regula unes professions determinades s’ha de cenyir a articular les disposicions que els siguin pròpies i específiques; pel que fa a tota la resta, l’exercici de les professions resta sotmès al marc comú de l’exercici professional.\nLa Llei presta una atenció especial a l’evolució de les activitats professionals, que ha donat lloc a la substitució de l’actuació aïllada dels professionals de l’esport pel treball en equip. Això té l’origen en la complexitat creixent de les activitats professionals i dels avantatges que deriven de l’especialització i la divisió del treball. Així, l’àmbit dels serveis professionals, que inclou les professions de l’àmbit de l’esport, es tendeix a organitzar en societats. Per això, la Llei fa una remissió normativa a la legislació general sobre societats professionals.\nLa Llei conté una referència especial a la responsabilitat civil. D’acord amb aquesta, els professionals objecte d’aquesta regulació resten obligats a contractar la pertinent assegurança de responsabilitat civil professional, que cobreixi la indemnització pels danys que es puguin causar a tercers en la prestació dels serveis professionals.\nNombrosos col•lectius relacionats amb les titulacions específiques de l’esport denuncien des de fa molts anys l’intrusisme que es practica en el mercat laboral de l’esport. L’intrusisme pròpiament dit consisteix en l’exercici dels actes propis d’una professió sense tenir-ne la titulació, i aquest fet és penalitzat pel Codi penal. Però és evident que perquè es pugui parlar de comissió d’un delicte per actes d’una professió sense tenir la titulació per a exercir-la cal, un cop aprovat el nou Estatut d’autonomia de Catalunya, una llei que defineixi la professió i que en sotmeti l’exercici a una titulació determinada. El delicte d’intrusisme no es comet respecte als actes propis d’una titulació. Per això, si no estan regulades les professions, o si no estan determinades les titulacions necessàries per a exercir-les, és molt difícil imputar la comissió del delicte d’intrusisme a persones determinades. Perquè la protecció penal sigui eficaç cal que hi hagi una normativa que determini les titulacions i «els actes propis d’una professió», és a dir, les atribucions pròpies d’uns professionals concrets. I és en aquest sentit que aquesta llei és fonamental.\nL’Institut Català de les Qualificacions Professionals (ICQP) a Catalunya i, com a referent estatal, l’Institut Nacional de les Qualificacions (Incual) detecten i determinen les competències assignades a una qualificació professional en el marc de la legislació estatal sobre qualificacions i formació professional. La definició d’aquestes competències ha de facilitar la detecció de l’intrusisme i de les actuacions professionals irregulars, amb la finalitat de garantir un exercici professional millor en l’àmbit de l’esport.\nAquesta llei s’adapta també a les disposicions de l’article 11 de la Llei 7/2006, del 31 de maig, de l’exercici de professions titulades i dels col•legis professionals, en relació amb l’intrusisme i les actuacions professionals irregulars, amb la finalitat de garantir un exercici professional òptim en l’àmbit de l’esport.\nÉs evident que la Llei es limita a regular els aspectes bàsics de l’exercici de les professions de l’esport, estableix d’una manera expressa quines són aquestes professions, determina les titulacions necessàries per a exercir-les i atribueix a cada professió el seu propi àmbit funcional general. Per tot això, les professions que s’hi regulen queden sotmeses, en tot el que no s’hi estableix, al marc normatiu comú a tota activitat professional que aprovin les institucions competents en la matèria.\n1. L’objecte d’aquesta llei és regular els aspectes essencials de l’exercici de determinades professions de l’esport, reconèixer expressament quines són aquestes professions, assignar-hi les competències associades, especificar les titulacions o les acreditacions, determinar les titulacions necessàries per a exercir-les i atribuir a cada professió l’àmbit funcional específic que li correspon.\n2. La Llei és aplicable a l’exercici professional en l’àmbit territorial de Catalunya.\n3. La Llei regula l’exercici professional per compte propi i per compte d’altri i és igualment aplicable tant si la professió s’exerceix en el sector públic com en el sector privat.\n4. És exercici professional, a l’efecte d’aquesta llei, la prestació remunerada dels serveis propis de les professions de l’esport. En queden excloses les activitats exercides en el marc de les relacions de voluntariat, d’amistat, familiars i les que siguin anàlogues, i també les activitats per la pràctica de les quals només es percep la compensació de les despeses que en deriven, sens perjudici que aquestes activitats puguin tenir un règim jurídic específic i diferenciat del que estableix aquesta llei.\nArticle 1 Apartat 5 modificat per art. 1 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\nProfessions pròpies de l’esport i àmbit funcional general\n3. Les llistes d’actuacions professionals de les professions que regula aquesta llei tenen l’objecte d’establir un àmbit funcional general per a cada professió i, en conseqüència, tenen un caràcter enunciatiu i no limitat.\n4. Els professionals que exerceixen les professions objecte de regulació per aquesta llei, al marge de la llista d’actuacions professionals que s’hi vinculen, tenen els drets, les facultats i les prerrogatives reconeguts per la normativa vigent, especialment pel que fa als àmbits laboral i social.\n5. Les actuacions professionals que, d’acord amb aquesta llei, es vinculen a unes professions determinades mitjançant la possessió de les titulacions pertinents no constitueixen cap limitació per a l’exercici de la resta de professions que aquestes titulacions permeten.\nArticle 2 Apartats 1, 2 i 6 modificats per art. 2 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\nEls professors d’educació física\n1. La professió de professor o professora d’educació física permet impartir, en els nivells d’ensenyament corresponents, la matèria d’educació física a l’alumnat i fer totes les funcions instrumentals o derivades, com ara planificar, programar, coordinar, dirigir, tutorar i avaluar l’activitat docent en el marc de la legislació bàsica dictada per l’Estat amb aquesta finalitat i per la normativa de la Generalitat de desplegament de les competències que li són pròpies. Així mateix, l’exercici de la professió permet impulsar, planificar, programar, coordinar, dirigir i avaluar les activitats de l’esport escolar que es programin i s’exerceixin en els centres educatius fora de l’horari escolar.\n2. Per a exercir com a professor o professora d’educació física en el marc del sistema educatiu s’ha d’acreditar la titulació exigida per la legislació corresponent. L’administració educativa pot valorar la formació universitària específica en educació física, per a l’ensenyament primari, i la formació universitària en ciències de l’activitat física i l’esport, per a l’ensenyament secundari obligatori, el batxillerat i la formació professional.\n3. Les disposicions d’aquest article són aplicables als centres, públics i privats, que imparteixen educació física en l’àmbit territorial de Catalunya.\n4. El requisit de titulació a què fa referència l’apartat 2 s’entén sens perjudici del títol professional d’especialització didàctica o de qualsevol altre títol de postgrau o títols anàlegs que la legislació educativa vigent pugui exigir en cada moment i per a cada nivell educatiu.\n1. La professió d’animador o animadora o monitor o monitora esportiu professional d’un esport determinat permet fer funcions d’instrucció esportiva, formació, animació, condicionament físic, millora de la condició física, control i altres funcions anàlogues respecte a les persones que aprenen i practiquen aquest esport, si aquesta pràctica no va enfocada a la competició esportiva.\n2. Per a exercir la professió d’animador o animadora o monitor o monitora esportiu professional en gimnasos, sales de condicionament físic i centres esportius anàlegs, de titularitat pública o privada, es requereix alguna de les titulacions següents:\na) La llicenciatura en ciències de l’activitat física i de l’esport o el títol de grau corresponent.\nb) El títol de tècnic o tècnica superior en animació d’activitats físiques i esportives.\n3. Per a exercir la professió d’animador o animadora o monitor o monitora esportiu professional en centres que organitzen activitats físiques i esportives en llocs o espais que impliquen un risc intrínsec .activitats aquàtiques, activitats a la neu i en altres àmbits del medi natural. es requereix alguna de les titulacions següents:\na) La llicenciatura en ciències de l’activitat física i de l’esport o el títol de grau corresponent, amb formació o experiència en les activitats esportives en el medi natural.\nb) El títol de tècnic o tècnica superior en animació d’activitats físiques i esportives, amb formació o l’experiència adequades a les activitats de què es tracti.\nc) El títol de tècnic o tècnica en conducció d’activitats físiques i esportives en el medi natural, amb formació o experiència en les activitats de què es tracti.\n4. Per a exercir la professió d’animador o animadora o monitor o monitora esportiu professional en activitats físiques i esportives amb persones que requereixen una atenció especial .esportistes en edat escolar, persones de més de seixanta-cinc anys, persones amb alguna discapacitat física o psíquica, persones amb problemes de salut i similars. es requereix alguna de les titulacions següents:\nb) El títol de mestre o mestra de primària, amb l’especialitat en educació física o el títol de grau corresponent si l’activitat s’exerceix amb infants en el marc de les activitats d’esport escolar.\nc) El títol de tècnic o tècnica superior en animació d’activitats físiques i esportives, amb formació o experiència adequades a les activitats de què es tracti.\n5. Per a exercir la professió d’animador o animadora o monitor o monitora esportiu professional en activitats físiques i esportives amb animals es requereix alguna de les titulacions següents:\na) La llicenciatura en ciències de l’activitat física i de l’esport o el títol de grau corresponent, amb formació o experiència adequades a les activitats de què es tracti.\nb) El títol de tècnic o tècnica en conducció d’activitats físiques i esportives en el medi natural, amb formació o experiència adequades a les activitats de què es tracti.\n6. En el cas que l’activitat professional d’animador o animadora o monitor o monitora esportiu professional s’exerceixi en una escola d’esport amb diverses modalitats esportives, es requereix alguna de les titulacions següents:\nb) El títol de mestre o mestra de primària, amb l’especialitat en educació física o el títol de grau corresponent, amb formació o experiència adequades a les activitats de què es tracti.\nc) El títol de tècnic o tècnica superior en animació d’activitats físiques i esportives.\n7. Si l’activitat professional d’animador o animadora o monitor o monitora esportiu professional s’exerceix per al condicionament físic de persones particulars, es requereix alguna de les titulacions següents:\nb) El títol de tècnic o tècnica superior en animació d’activitats físiques i esportives, amb formació o experiència adequades a les activitats de què es tracti.\n8. Per a exercir l’activitat professional d’animador o animadora o monitor o monitora esportiu professional, tret dels casos regulats pels apartats 1 al 7, cal la llicenciatura en ciències de l’activitat física i de l’esport o el títol de grau corresponent.\n9. La professió d’animador o animadora o monitor o monitora esportiu professional, en qualsevol de les diverses tipologies d’activitats regulades per aquest article, si fan referència a un esport o a una modalitat esportiva reconeguts per la Secretaria General de l’Esport, també pot ésser exercida per les persones que tenen el títol corresponent de tècnic o tècnica esportiu de grau mitjà o de grau superior de l’esport o la disciplina esportiva, tant si aquests han estat totalment integrats en el sistema educatiu com si estan en període transitori.\n10. La prestació dels serveis propis d’animador o animadora o monitor o monitora esportiu professional requereix la presència física del professional o la professional en l’exercici de les activitats esportives.\n1. La professió d’entrenador o entrenadora professional d’un esport determinat permet fer l’entrenament, la selecció, l’assessorament, la planificació, la programació, la direcció, el control, l’avaluació i el seguiment d’esportistes i d’equips, i funcions anàlogues, amb vista a la competició.\n2. Per a exercir la professió d’entrenador o entrenadora professional d’esportistes i d’equips durant llur participació en competicions de nivell bàsic i mitjà es requereix alguna de les titulacions següents:\na) La llicenciatura en ciències de l’activitat física i de l’esport o el títol de grau corresponent, amb formació o experiència en l’esport de què es tracti.\nb) El títol de tècnic o tècnica esportiu superior de l’esport de què es tracti.\nc) El títol de tècnic o tècnica esportiu de grau mitjà de l’esport de què es tracti.\n3. Per a exercir la professió d’entrenador o entrenadora professional d’esportistes i d’equips en competicions d’alt nivell es requereix alguna de les titulacions següents:\nb) El títol de tècnic o tècnica esportiu superior de l’esport de què es tracti, tant si l’esport o la disciplina esportiva s’integren totalment en el sistema educatiu com si està en període transitori.\n4. A l’efecte d’aquesta llei, es considera que les persones que ajuden l’entrenador o entrenadora professional a conduir o controlar els entrenaments, a recuperar la condició física dels esportistes lesionats, a aplicar tests de valoració, a donar instruccions als esportistes, i en actuacions anàlogues, també exerceixen la professió d’entrenador o entrenadora professional i, en conseqüència, han de complir els requisits de titulació establerts per aquest article.\n5. Les titulacions acadèmiques requerides per aquest article només són exigibles si els entrenadors exerceixen la professió en entitats esportives que tenen el domicili a Catalunya. Les titulacions esmentades no són exigibles als tècnics de grau mitjà o superior d’entitats esportives o d’esportistes d’altres àmbits territorials que competeixen a Catalunya amb motiu de competicions esportives estatals o internacionals.\n1. La professió de director o directora esportiu permet exercir el conjunt d’activitats professionals relacionades amb la promoció, la direcció, la gestió, la programació, la planificació, la coordinació, el control i la supervisió, i funcions anàlogues, en centres, serveis i establiments esportius, tant de titularitat pública com privada, aplicant els coneixements i les tècniques propis de les ciències de l’esport. Aquesta activitat, que també pot incorporar en alguns casos funcions instrumentals de gestió, no requereix la presència física del director o directora esportiu en l’exercici de les activitats esportives.\n2. Si l’activitat professional de director o directora esportiu s’exerceix en un centre poliesportiu, es requereix alguna de les titulacions següents:\na) Llicenciat o llicenciada en ciències de l’activitat física i de l’esport o el títol de grau corresponent.\nb) Tècnic o tècnica superior en animació d’activitats físiques i esportives.\n3. Si l’activitat professional de director o directora esportiu s’exerceix en un centre d’alt rendiment, es requereix alguna de les titulacions següents:\nb) El títol de tècnic o tècnica esportiu superior de la modalitat, la disciplina o l’especialitat corresponent al centre d’alt rendiment.\n4. Si l’activitat professional de director o directora esportiu s’exerceix en una federació esportiva, una escola o un centre esportiu d’un únic esport, es requereix alguna de les titulacions següents:\n5. Si l’activitat professional de director o directora esportiu s’exerceix en una escola esportiva o un centre esportiu de diversos esports, es requereix la llicenciatura de ciències de l’activitat física i de l’esport o el títol de grau corresponent.\n6. Si l’activitat professional de director o directora esportiu s’exerceix en una escola esportiva o un centre esportiu de diversos esports, però la direcció esportiva se circumscriu només a un d’aquests esports, es requereix alguna de les titulacions següents:\n7. Si l’activitat professional de director o directora esportiu s’exerceix en centres que organitzen activitats físiques i esportives per a persones que requereixen una atenció especial .esportistes en edat escolar, persones de més de seixanta-cinc anys, persones amb alguna discapacitat física o psíquica, persones amb problemes de salut i similars., es requereix alguna de les titulacions següents:\na) La llicenciatura en ciències de l’activitat física i de l’esport o el títol de grau corresponent, amb formació o experiència en l’activitat de què es tracti.\nb) El títol de tècnic o tècnica superior en animació d’activitats físiques i esportives, amb formació o experiència en l’activitat de què es tracti.\n8. Si la direcció esportiva es projecta sobre activitats físiques i esportives corresponents a un esport, també poden exercir la professió les persones que tenen el títol de tècnic o tècnica esportiu superior de l’esport de què es tracti.\n9. Si l’activitat professional de director o directora esportiu s’exerceix en activitats físiques i esportives que es desenvolupen en llocs o espais que impliquen un risc intrínsec .activitats aquàtiques, a la neu, de muntanya i en altres àmbits del medi natural., es requereix la llicenciatura en ciències de l’activitat física i de l’esport o el títol de grau corresponent, amb formació o experiència en les activitats de què es tracti.\n10. Si la direcció esportiva es projecta sobre activitats físiques i esportives corresponents a un esport també poden exercir la professió de director o directora esportiu les persones que tenen el títol de tècnic o tècnica esportiu superior de l’esport de què es tracti.\nArticle 6 bis afegit per art. 3 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport\n1. Les denominacions de les professions especificades pels articles 3 al 6 es poden emprar només si l’exercici professional s’ajusta al que estableixen aquesta llei i la resta de normes aplicables.\n2. No és permès d’emprar altres denominacions que, pel significat o la similitud, puguin induir a confusió.\n3. Les denominacions d’animador o animadora o monitor o monitora esportiu i d’entrenador o entrenadora es poden emprar en cadascun dels esports específics si l’activitat s’exerceix en règim de voluntariat en el marc de l’esport federat.\n4. La denominació d’entrenador o entrenadora professional s’entén sens perjudici de la denominació que puguin emprar les organitzacions esportives de classificació dels diferents nivells de formació i titulació.\nInscripció en el Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya i col•legiació professional\n1. Poden exercir les professions de l’esport regulades per aquesta llei les persones que, a més de complir els requisits generals que s’hi estableixen, estiguin inscrites en el Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya o, si escau, que siguin membres del col•legi professional que els pertoca. El requisit de col•legiació només és exigible si existeix el col•legi professional corresponent.\n2. El Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya depèn del departament competent en matèria d’esport.\n3. S’han de fixar per reglament l’estructura, les funcions i el règim de publicitat i funcionament del Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya. Aquesta reglamentació ha d’incloure la possibilitat que el departament competent en matèria d’esport pugui delegar la funció pública de gestió del Registre a una corporació de dret públic, a una associació professional o a qualsevol altra entitat que pugui rebre la delegació de funcions públiques de caràcter administratiu.\n4. Totes les persones que, per a l’exercici de la professió, acreditin els títols de llicenciatura o de grau especificats per aquesta llei, o les altres titulacions que s’hagin de col•legiar obligatòriament d’acord amb la legislació vigent, s’han d’inscriure obligatòriament en el col•legi professional que els pertoca. En tots aquests casos, el col•legi ha de facilitar, amb finalitats informatives i estadístiques, al Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya la llista dels membres col•legials.\n5. Els requisits d’inscripció en el Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya i, si escau, de col•legiació no es poden exigir als professionals vinculats amb l’Administració pública mitjançant una relació de serveis regulada pel dret administratiu o laboral. No obstant això, aquests professionals s’han d’inscriure en el dit Registre o, si escau, s’han de col•legiar per a l’exercici privat de la professió.\n6. La Secretaria General de l’Esport ha d’establir els convenis i els acords d’equiparació de professions i de competències mínimes amb altres registres de professionals de l’esport d’altres estats membres de la Unió Europea, per tal de fer-ne el reconeixement en els diversos sectors de l’esport, i per a permetre als professionals inscrits en el Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya l’accés als registres europeus de professionals de l’esport, i també per a permetre a qualsevol professional inscrit en un registre europeu, amb la sol•licitud prèvia, accedir al Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya.\nArticle 8 Apartat 6 mantinguda la suspensió per la Interlocutòria de 5 de juliol de 2016 del Tribunal Constitucional. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 857-2016. PUBLICACIÓ AL BOE.\nArticle 8 Apartat 6 suspès per la Interlocutòria d’1 de març de 2016 del Tribunal Constitucional. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 857-2016. Suspensió des del 08/03/2016. PUBLICACIÓ AL BOE\nArticle 8 Apartat 6 afegit per art. 4 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\nb) Vetllar per la salut de les persones destinatàries de llurs serveis i col•laborar activament en l’eradicació de les pràctiques atemptatòries a la salut dels esportistes.\nc) Difondre, si escau, els valors de joc net que han de regir en l’esport de competició.\nd) Col•laborar activament en la realització de qualsevol control de dopatge i en el compliment de tota altra obligació establerta per la legislació antidopatge.\nd bis) Col•laborar en la prevenció, el control i la denúncia de l’ús de substàncies o fàrmacs prohibits o mètodes prohibits en la pràctica de l’esport.\ne) Exercir l’actuació professional amb un compliment escrupolós de les obligacions deontològiques.\ni) Exercir la praxi professional sota el principi que l’esport pot contribuir al desenvolupament complet i harmònic de l’ésser humà, en possibilita la formació integral i afavoreix la consecució de més qualitat de vida i benestar social.\nj) Promoure les condicions que afavoreixen la igualtat efectiva de les dones en l’esport i llur incorporació a la pràctica esportiva a tots els nivells, i evitar tot acte de discriminació de qualsevol naturalesa.\nk) Projectar l’activitat esportiva com a opció del temps lliure i com a hàbit de salut.\nm) Col•laborar activament a promoure el degut control mèdic dels esportistes per mitjà dels professionals de la sanitat i controlar les normes alimentàries adaptades al sexe dels esportistes i als respectius cicles vitals concrets.\nn) Col•laborar activament amb tots els professionals que puguin ajudar els esportistes a millorar-ne el rendiment o la salut, atenent les diferents necessitats i particularitats derivades del gènere respectiu, i acompanyar les esportistes en les transformacions del cos i en els qüestionaments que facin en la protecció de llurs drets amb relació a la feminitat, la sexualitat i la reproducció.\no) Exercir l’actuació professional fomentant una pràctica esportiva exempta de tota mena de violència, racisme o xenofòbia.\np) Promoure l’aprofitament del medi natural per a exercir les activitats esportives i garantir que aquest aprofitament sigui sostenible i respectuós amb el medi natural.\ns) Abstenir-se de fer declaracions públiques que provoquin perjudici o descrèdit a les professions o els professionals objecte de regulació d’aquesta llei.\n2. L’incompliment dels principis i els deures a què fa referència l’apartat 1 dóna lloc a l’exigència de responsabilitats disciplinàries per les administracions públiques competents en la matèria i, si escau, pels col•legis professionals.\nArticle 9 Apartat 1.d bis afegit per art. 5.1 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\nArticle 9 Apartat 1 lletres m, n, q i t modificades per art. 5 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\n1. L’exercici de les professions regulades per aquesta llei es pot fer per mitjà de societats professionals, llevat dels casos d’accés a l’ocupació pública o dels que no siguin admesos per la legislació en matèria educativa o per la legislació de societats professionals.\n2. L’exercici professional per mitjà de les societats professionals, en els casos en què sigui admès, s’ha de fer d’acord amb qualsevol de les formes societàries establertes per llei i ha de complir els requisits de la legislació reguladora de les societats professionals.\n1. L’exercici de les professions regulades per aquesta llei, quan no és exclusivament per compte d’altri, requereix la contractació prèvia d’una assegurança de responsabilitat civil que cobreixi la indemnització pel danys que es puguin causar a tercers en la prestació dels serveis professionals, d’acord amb el que estableix l’article 9 de la Llei 7/2006, del 31 de maig, de l’exercici de professions titulades i dels col•legis professionals. S’han d’establir per reglament els continguts mínims de les pòlisses de responsabilitat civil.\n2. Els col•legis professionals han d’adoptar les mesures necessàries per a garantir que tots els col•legiats compleixen l’obligació legal de contractar una assegurança de responsabilitat civil.\n3. L’incompliment de l’obligació de contractar una assegurança de responsabilitat civil es considera una infracció administrativa greu de la Llei de l’esport, aprovada pel Decret legislatiu 1/2000, del 31 de juliol, sens perjudici de les altres responsabilitats que siguin exigibles d’acord amb la legislació vigent.\n1. Els requisits de titulacions per a l’exercici de les professions de l’esport que regula aquesta llei s’entenen sens perjudici de qualsevol altra llicència, autorització o títol exigible d’acord amb la legislació vigent.\n2. En el cas que l’activitat professional de l’esport s’exerceixi al marge de l’organització federativa corresponent, no és exigible cap llicència federativa.\nExercici de les professions sense l’empara de la llei\nb) No inscriure’s en el registre pertinent.\nc) No col•legiar-se en el cas que la col•legiació sigui obligatòria.\nd) No contractar l’assegurança preceptiva.\n3. L’incompliment de les disposicions d’aquesta llei per empreses o persones, físiques o jurídiques, que ofereixen les activitats inherents a les professions que s’hi regulen dóna lloc a l’exigència de les responsabilitats a què fan referència els apartats 1 i 2.\nApartats 1 i 3 suspesos des del 31 de desembre del 2011 fins l’1 de gener de 2017. Tanmateix, es va mantenir la vigència de les infraccions tipificades en els epígrafs c i d de l’apartat 1 del dit article, relatius a l’obligació de col•legiació en el cas que sigui obligatòria i a la no-contractació de l’assegurança preceptiva. La Llei 10/2011 va establir com a data màxima de la suspensió fins l’01/01/2013. El Decret Llei 6/2012 va prorrogar aquesta suspensió fins l’01/01/2015 i el Decret Llei 5/2014 la va tornar a prorrogar fins a l’01/01/2017.\nApartats 1 i 3 suspesos des del 31 de desembre del 2011 fins l’1 de gener de 2013. Tanmateix, es manté la vigència de les infraccions tipificades en els epígrafs c i d de l’apartat 1 del dit article, relatius a l’obligació de col•legiació en el cas que sigui obligatòria i a la no-contractació de l’assegurança preceptiva. La Llei 10/2011 va establir com a data màxima de la suspensió fins l’01/01/2013. El Decret Llei 6/2012 va prorrogar aquesta suspensió fins l’01/01/2015 i el Decret Llei 5/2014 la va tornar a prorrogar fins a l’01/01/2017.\nLes professions regulades per aquesta llei resten subjectes, en allò que no s’hi estableix, al marc normatiu comú sobre l’exercici de professions que aprovi l’administració competent en la matèria.\n1. El reconeixement per a l’exercici professional de les titulacions obtingudes en estats membres de la Unió Europea o en estats en què siguin aplicables la lliure circulació de treballadors, la llibertat d’establiment i la lliure prestació de serveis dels professionals queda sotmès a les normes reguladores d’aquest reconeixement.\n2. El reconeixement per a l’exercici professional de les titulacions obtingudes en els estats que no queden inclosos en l’apartat 1 es determina d’acord amb les lleis i els convenis que siguin aplicables en cada cas.\nComissió assessora de les professions de l’esport\n1. En el marc de la Secretaria General de l’Esport s’ha de crear una comissió assessora de les professions de l’esport amb les finalitats bàsiques següents:\na) Avaluar periòdicament l’evolució de les professions en l’àmbit de l’esport.\nb) Fer propostes als organismes competents en aquesta matèria sobre les necessitats formatives dels diversos sectors professionals de l’esport.\nc) Analitzar l’evolució del fenomen esportiu com a generador de noves professions per a fer propostes sobre la necessària regulació d’aquestes.\nd) Fer propostes als organismes competents en aquesta matèria sobre les necessitats formatives dels diversos sectors professionals de l’esport i sobre la modificació dels ensenyaments perquè incorporin els valors de la coeducació, la perspectiva de gènere i el reconeixement de les aportacions de les dones en les diverses àrees de coneixement.\ne) Fer propostes de modificació, millorament, actualització o supressió, si escau, de les professions reconegudes en aquesta llei.\nf) Altres finalitats que la Secretaria General de l’Esport li encomani referents al mercat de treball de l’esport i de les professions que li són pròpies.\n2. La comissió assessora de les professions de l’esport ha d’ésser integrada, com a mínim, per diversos representants dels departaments de la Generalitat que tinguin encomanades les competències en matèria d’esport, educació, treball, salut, igualtat d’oportunitats i promoció de les dones. També hi han d’ésser representats els col•lectius de professionals de l’esport mitjançant les estructures organitzatives que els siguin pròpies i altres agents socials representatius de l’esport a Catalunya.\n3. Amb l’objectiu d’aconseguir la paritat de gènere, la comissió assessora ha de tendir a assolir una participació mínima del cinquanta per cent de dones.\nArticle 16 derogat per\nDesplegament de l’article 62.3 de la Llei de l’esport\nEl Govern, a proposta del departament competent en matèria d’esport, ha d’aprovar, en el termini de dos anys d’ençà de l’entrada en vigor d’aquesta llei, el decret de desplegament de les disposicions de l’article 62.3 de la Llei de l’esport.\nHabilitació dels títols obtinguts abans de l’entrada en vigor d’aquesta llei\n1. Resten habilitades per a l’exercici de les professions regulades per aquesta llei, en les mateixes condicions que les establertes per a cadascuna de les situacions, totes les persones que, abans que hagi entrat en vigor, hagin obtingut altres títols homologats o equivalents, per disposició normativa general o com a conseqüència d’un expedient individual.\n2. Resten habilitades les persones que, abans de l’entrada en vigor d’aquesta llei, hagin obtingut la llicenciatura o la diplomatura en educació física, d’acord amb l’equivalència de títols vigent.\nLa Secretaria General de l’Esport i la Unió de Federacions Esportives de Catalunya han de promoure conjuntament programes de formació, presencial i semipresencial, per a garantir l’adequació de totes les formacions dels tècnics esportius a les necessitats pròpies de l’esport i de tots els esports vinculats a les federacions esportives de Catalunya, i garantir-ne la implantació en tot el seu territori.\nDisposició Addicional Quarta Apartats 1, 2, 3 (incís final), 4 i 5 (excepte el seu primer incís) aixecada la suspensió per laInterlocutòria de 5 de juliol de 2016 del Tribunal Constitucional. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 857-2016.\nDisposició Addicional Quarta Apartats 1, 2, 3 (incís final), 4 i 5 (excepte el seu incís inicial) suspesos per laInterlocutòria d’1 de març de 2016 del Tribunal Constitucional. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 857-2016.\nDisposició Addicional Quarta Afegida per art. 6 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\nDisposició Addicional Cinquena Afegida per art. 7 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\n1. Les persones amb formació i experiència contrastada en l’àmbit esportiu i que exerceixen llur activitat en el sector esportiu d’acord amb el que estableix l’article 2.2 de la Llei 3/2008 poden obtenir un certificat per a la inscripció en el Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya com a professionals del sector esportiu. L’Escola Catalana de l’Esport, com a òrgan docent del Consell Català de l’Esport de la Generalitat de Catalunya, ha d’expedir aquest certificat amb la presentació prèvia de la sol•licitud corresponent i de l’informe preceptiu de la federació esportiva catalana corresponent que acredita la formació federativa i l’experiència en l’àmbit esportiu del sol•licitant.\nDisposició Addicional Sisena aixecada la suspensió per la Interlocutòria de 5 de juliol de 2016 del Tribunal Constitucional. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 857-2016. PUBLICACIÓ AL BOE\nDisposició Addicional Sisena suspesa per la Interlocutòria d’1 de març de 2016 del Tribunal Constitucional. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 857-2016. Suspensió des del 08/03/2016 fins al 15/07/2016. PUBLICACIÓ AL BOE\nDisposició Addicional Sisena Afegida per art. 8 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\nDisposició Addicional Setena aixecada la suspensió per la Interlocutòria de 5 de juliol de 2016 del Tribunal Constitucional. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 857-2016. PUBLICACIÓ AL BOE\nDisposició Addicional Setena suspesa per la Interlocutòria d’1 de març de 2016 del Tribunal Constitucional. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 857-2016. Suspensió des del 08/03/2016 fins al 15/07/2016. PUBLICACIÓ AL BOE\nDisposició Addicional Setena Afegida per art. 8 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\nEls requisits de titulació que estableix aquesta llei no afecten la situació ni els drets de les persones que, quan entri en vigor, acreditin d’una manera fefaent i en les condicions que s’estableixin per reglament, que exerceixen o exercien les activitats professionals que s’hi regulen. Aquestes persones s’han d’inscriure en el Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya creat amb aquesta finalitat.\nImplantació progressiva de les titulacions per a la professió d’entrenador o entrenadora professional\nEls requisits de titulació que estableix aquesta llei per a la professió d’entrenador o entrenadora professional d’una modalitat, una disciplina o una especialitat esportiva han d’ésser exigibles a mesura que s’implantin les titulacions de tècnic o tècnica esportiu i tècnic o tècnica esportiu superior en els esports corresponents.\n1. Per a l’exercici de les professions de monitor esportiu i d’entrenador esportiu, es pot sol•licitar la inscripció en el Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya si es disposa d’algun dels certificats següents:\n2. A l’efecte del que disposa l’article 4.3, específicament per a les activitats esportives de marxa a cavall, resten habilitades per a exercir les funcions pròpies dels animadors o monitors esportius professionals en aquest tipus d’activitats les persones que acreditin la formació d’acompanyant de turisme eqüestre (ATE) de l’Escola de Capacitació Agrària Eqüestre, sens perjudici de l’obligació d’inscripció en el Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya.\n3. La definició de les competències professionals s’ha de fer d’acord amb la metodologia del Catàleg de qualificacions de Catalunya, i la formació associada, d’acord amb el Catàleg modular integrat.\n4. S’han d’establir per reglament les condicions i el procediment de l’habilitació a què fa referència l’apartat 2 mitjançant la comissió tècnica corresponent, amb participació dels departaments competents en la matèria i dels agents socials directament implicats.\nDisposició Transitòria Terceraaixecada la suspensió per la Interlocutòria de 5 de juliol de 2016 del Tribunal Constitucional. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 857-2016. PUBLICACIÓ AL BOE\nDisposició Transitòria Tercera suspesa per la Interlocutòria d’1 de març de 2016 del Tribunal Constitucional. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 857-2016. Suspensió des del 08/03/2016 fins al 15/07/2016. PUBLICACIÓ AL BOE\nDisposició Transitòria TerceraAfegida per art. 8 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\nObligació de col•legiació\nLa prohibició d’exercir alguna de les professions de l’esport sense la col•legiació establerta per l’article 8.4 per a algunes de les titulacions que donen accés a la professió només és exigible a partir de la creació de l’organització col•legial.\n1. Als efectes d’aquesta llei, són tècnics de grau mitjà i tècnics superiors d’un esport tant els professionals que exerceixen un esport inclòs en els ensenyaments esportius de règim especial, com els professionals que exerceixen un dels esports que estan en període transitori, d’acord amb el Reial decret 1363/2007, del 24 d’octubre, pel qual s’estableix l’ordenació general dels ensenyaments esportius de règim especial.\n2. Totes les titulacions emeses conformement amb la legalitat vigent per les federacions esportives de Catalunya continuen essent vàlides i faculten llurs titulars per a l’exercici de les professions pròpies de l’àmbit de l’esport regulades per aquesta llei, en els nivells i la modalitat o disciplina esportiva respectius. Els titulats federatius es poden inscriure en el Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya.\n1. Als efectes del que disposa l’article 4.2, específicament per a les activitats esportives de socorrisme aquàtic en piscines, resten habilitades per a exercir les funcions pròpies dels monitors esportius professionals en aquest tipus d’activitats les persones que acrediten la formació determinada en el Decret 95/2000, del 22 de febrer, pel qual s’estableixen les normes sanitàries aplicables a les piscines d’ús públic, modificat mitjançant el Decret 165/2001, del 12 de juny, i que també tenen reconeguda l’experiència professional en socorrisme aquàtic en piscines, com a mínim de dues temporades, abans de l’entrada en vigor d’aquesta llei de modificació.\n2. Els professionals a què fa referència l’apartat 1 poden obtenir un certificat per a la inscripció en el Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya com a professionals en socorrisme aquàtic en piscines. L’Escola Catalana de l’Esport, com a òrgan docent del Consell Català de l’Esport de la Generalitat de Catalunya, ha d’expedir aquest certificat una vegada se n’hagi presentat la sol•licitud corresponent.\nDisposició Transitòria Sisenaaixecada la suspensió per la Interlocutòria de 5 de juliol de 2016 del Tribunal Constitucional. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 857-2016. PUBLICACIÓ AL BOE\nDisposició Transitòria Sisenasuspesa per la Interlocutòria d’1 de març de 2016 del Tribunal Constitucional. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 857-2016. Suspensió des del 08/03/2016 fins al 15/07/2016. PUBLICACIÓ AL BOE\nDisposició Transitòria SisenaAfegida per art. 8 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\n1. Resten derogades totes les normes de rang igual o inferior que s’oposin a les disposicions d’aquesta llei.\n2. Resten derogats expressament l’article 8 i l’annex 2 del Decret 56/2003, del 20 de febrer, regulador de les activitats fisicoesportives en el medi natural, en tot el que s’oposi a aquesta llei.\nModificació de la Llei de l’esport\nS’afegeixen les lletres p i q a l’article 74 de la Llei de l’esport, relatives a dues noves infraccions greus, amb el text següent:\n«p) L’incompliment de l’obligació de registrament o de col•legiació, segons els casos, en l’exercici lliure de la professió que estableix la legislació vigent.\n»q) L’incompliment de l’obligació de l’assegurança de la responsabilitat civil dels professionals de l’esport en l’exercici lliure de la professió que estableix la legislació vigent.»\nEs faculta el Govern, a proposta del departament competent en matèria d’esport, perquè dicti les disposicions reglamentàries que calgui per a desplegar i executar aquesta llei.\nHabilitació expressa per a l’adaptació de les titulacions\nEs faculta el Govern perquè, a proposta del departament competent en matèria d’esport, adapti els requeriments de titulació establerts per aquesta llei a les noves titulacions oficials que s’aprovin com a conseqüència del procés de construcció de l’espai europeu d’educació superior iniciat amb la Declaració de Bolonya del 1999, de les recomanacions de la Comissió Europea i, en nom d’aquesta, del Centre Europeu per al Desenvolupament de la Formació Professional (Cedefop) o com a conseqüència de processos legals anàlegs de reforma en matèria educativa, incloses les titulacions que resultin de les noves ofertes formatives.\nEs faculta el Govern perquè, a proposta del departament competent en matèria d’esport, defineixi, si escau, els diversos conceptes a què fa referència aquesta llei i delimiti amb més precisió les atribucions i els àmbits materials de cada professió, especialment pel que fa referència a les activitats, col•lectives o individuals, l’objectiu de les quals és la recreació o la salut, havent consultat altres entitats i agents socials representatius de l’esport a Catalunya.\nDelegació de la gestió del Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya\nEs faculta el Govern perquè, a proposta del departament competent en matèria d’esport, pugui delegar la gestió del Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya a una corporació de dret públic, a una associació professional o a una altra entitat que pugui ésser delegatòria de funcions públiques de caràcter administratiu. El Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya ha d’informar el Govern i, en nom seu, el departament competent en matèria d’esport, de l’activitat i la gestió que té delegades.\nHabilitació per a exercir les professions de l’esport\nEs faculta el Govern perquè, a proposta de l’Institut Català de Qualificacions Professionals, reguli les habilitacions necessàries per a exercir una determinada professió de l’esport a les persones que tinguin el corresponent certificat de professionalitat de la família professional de les activitats físiques i esportives i que acreditin alguna de les titulacions exigides per aquesta llei per a l’exercici d’alguna de les professions de l’esport; que acreditin les unitats de competència corresponents a la professió de què es tracti, mitjançant els procediments establerts legalment per a acreditar llurs competències professionals, o bé que hagin superat els mòduls formatius associats a les unitats de competència corresponents a la professió de què es tracti.\nDisposició Final Setena modificada per art. 12 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\n2. Per a garantir la salut dels practicants de l’esport de què es tracti, o d’acord amb els riscos que les activitats puguin comportar, les federacions esportives i els consells esportius poden desenvolupar una formació mínima sobre com ha d’actuar el voluntari en la modalitat esportiva que pertoqui, que ha d’incloure les diferències en l’atenció a la salut de les dones. Aquesta formació l’ha de determinar l’Escola Catalana de l’Esport, com a òrgan docent del Consell Català de l’Esport de la Generalitat de Catalunya, amb la col•laboració de les federacions esportives catalanes corresponents i la Unió de Consells Esportius de Catalunya. Un cop feta la formació, l’Escola Catalana de l’Esport ha d’expedir un certificat d’assistència.\nDisposició Final Vuitena modificada per art. 13 de la LLEI 7/2015, del 14 de maig, de modificació de la Llei 3/2008, de l’exercici de les professions de l’esport.\nAquesta llei entra en vigor l’endemà d’haver estat publicada en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya. Les titulacions que habiliten per a exercir les professions que s’hi regulen són exigibles a partir de l’1 de gener de 2009.\nBy Jaume Vilà| 2017-03-06T12:33:20+01:00 Marzo 6th, 2017|Normativa|0 Comments


33 Hotels a Barrie (ON), Canadà\nexperiència [Barrie (ON)]\nAls nostres clients els hi agrada Barrie (ON) segons 10 valoracions\nOn allotjar-se a Barrie (ON)\n\nBasat en 1 opinions Construit a l'any , Four Points by Sheraton Barrie és un extra de distinció per a Barrie (ON) i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. Situat només a del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. No és menys excepcional el\nfàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Old Time Retro Candy Shoppe, Barrie Antiques Centre, Barrie Centennial Park. El Four Points by Sheraton Barrie, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, habitació familiar. 78 habitacions que es distribueixen sobre plantes ofereixen una càlida i plaentera escapada i comoditats modernes com ara televisió de pantalla plana, aire condicionat, calefacció, escriptori, despertador. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, centre esportiu, piscina coberta estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Four Points by Sheraton Barrie.\n\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Barrie (ON), Holiday Inn Express Barrie Hotel és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Old Time Retro Candy Shoppe,\nBarrie Antiques Centre, Barrie Centennial Park són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday Inn Express Barrie Hotel és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, servei de despertador per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de bany, centre esportiu, piscina coberta. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Holiday Inn Express Barrie Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Barrie (ON).\n\nBasat en 1 opinions Dissenyat tant per oci com per negoci, Best Western Royal Oak Inn està situat idealment a Barrie; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a Barrie Centennial\nPark, Barrie Antiques Centre, Spirit Catcher donen a aquest hotel un encant especial. El Best Western Royal Oak Inn, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Entri en una de les 77 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com habitacions per a no fumadors, aire condicionat. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com bany, centre esportiu, piscina coberta. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Best Western Royal Oak Inn és una selecció idònia per a la vostra estada a Barrie (ON).\n\nAl visitar Barrie (ON), vosté es sentirà com a casa a Best Western Voyageur Place Hotel, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès\na les destinacions obligades de la ciutat. Best Western Voyageur Place Hotel ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis. L'ambient de Best Western Voyageur Place Hotel es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), banyera hidromassatge, habitacions per a no fumadors, aire condicionat són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com centre esportiu. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Best Western Voyageur Place Hotel.\nMés sobre Barrie (ON)\nDescobreixi els barris de Barrie (ON)\nVegi un mapa amb tots els nostres allotjaments a Barrie (ON)\nBarrie 33 hotels\nPer tal de proveïr als nostres clients amb preus imbatibles a qualsevol hotel, Agoda.com representa una completa gama d'hotels des de resorts de 5 estrelles fins a propietats econòmoques a Barrie (ON). Amb més de 31 hotels repartits per tota la ciutat, us asseguram que trobarà l'oferta apropiada per a vostè. Moltes àrees, cada una amb una atmòsfera distinta, esperen ser descobertes a la ciutat. Barrie (ON) té moltes atraccions per explorar amb un passat fascinant, un present intrigant i un emocionant futur. Hi ha tantes coses per fer, potser vol quedar-se una altra setmana o més per tal d'experienciar-ho tot. Estalvii temps i diners amb el nostre motor de recerca fàcil d'usar que us garanteix els preus més baixos en hotels.\nQuè fer a Barrie (ON) Trobar més allotjaments a Barrie (ON) Hotels Barrie (ON) populars:\nInn At Christie S Mill


Ecosocialistes de les Corts: de juliol 2013\nPLENARI DEL DISTRICTE. A LES CORTS, 0 EN PARTICIPACIÓ CIUTADANA\nICV-EUiA DENUNCIA QUE EL GOVERN DE LES CORTS INCOMPLEIX ELS ACORDS DEL PLENARI\nEn les setmanes anteriors al plenari s'han celebrat els Consells dels tres barris del districte. Han estat decebedors. No han estat un espai real de participació ciutadana, no hi ha treball col·lectiu, no funcionen... CiU no ha cregut mai en els Consells de Barri, en la Barcelona dels barris. Ho va demostrar abastament quan es van posar en marxa, els van qüestionar de totes les maneres. Ara són una nosa. I a Les Corts n'hi ha molta capacitat de treball, de debat, d'idees sobre els nostres barris. No és que el govern ho estigui desaprofitant, és que no l'interesa, no es creu la participació ciutadana.\nUn exemple d’això va ser el procés fallit d’elaboració participativa d’un pla d’equipaments pel districte, arran d’una proposta d’ICV-EUiA, que el govern encara no ha presentat. I ara, en aquest plenari, tenim una altra mostra. All llarg del mandat el grup d'ICV-EUiA ha presentat diverses iniciatives reclamant l'elaboració d'un pla de carrils per bicicletes, i es va aprovar per unanimitat que aquest pla es fes de manera participativa i es presentés en aquest plenari de juliol de 2013. No s'ha fet. Ni procés participatiu, ni presentació del pla. El govern del districte incompleix novament un acord del plenari. Per altra banda, hem demanat també com s’està desenvolupant el procés participatiu per dissenyar els camins escolars del districte, també a partir d’una proposta nostra aprovada per unanimitat en el plenari de març. El més calent és encara l’aigüera. No s’ha començat. El govern confon el fet d’informar sobre una proposta tècnica, cosa que ha de fer, amb la participació activa de la ciutadania. No és això, però el problema és que CiU no sembla capaç d’anar més enllà. Hi continuarem insistint.\nAquest plenari ha aprovat per unanimitat una proposta d'ICV-EUiA segons la qual s’ha de desenvolupar un procés participatiu per determinar el contingut, abast, calendari i pressupost de les actuacions del Pla Integral de Manteniment Urbà. Vista l’experiència, no confiem que el govern compleixi aquest nou acord unànim del plenari. Hi estarem a sobre.\nFinalment, i també a partir d’una iniciativa d’ICV-EUiA, es va presentar una Declaració Institucional en suport de la unitat de la llengua catalana i en solidaritat amb els municipis de la Franja, que va comptar amb suport de tots els grups excepte, com és habitual en aquests casos, del PP.\na 21:54 0 comentaris\nPROPOSTES D'ICV-EUiA AL PLENARI DE LES CORTS. 7a ASSEMBLEA D'ICV BARCELONA\nEl proper dijous 9 de juliol es celebrarà el plenari del Consell de Districte de Les Corts. Aquestes són les propostes que presenta el grup municipal d'ICV-EUiA.\nL'Ajuntament de Barcelona ha fet públic el Pla de Manteniment Integral de l'Espai Públic 2013-2015. En ell hi figuren una sèrie d'intervencions en el districte de Les Corts, sense detall del seu pressupost, calendari d'execució, sense justificació de la seva urgència o necessitat o prioritat respecte a d'altres possibles... Per nosaltres, la participació de la ciutadania en la presa de decisions ha de ser un element cabdal de l'actuació política del districte, l'administració més propera. Demanem que es desenvolupi un procés participatiu per determinar les prioritats en les intervencions urbanístiques, el seu abast i contingut, i per permetre el control, per part del Consell del Districte, del seu calendari i pressupost.\nPropo procés participatiu urbanisme\nEls problemes de circulació al barri de Pedralbes semblen un problema irresoluble. La circulació de vehicles privats a l'entorn de les escoles d'aquella zona col·lapsa el barri. La indisciplina viària, amb aparcaments en vorera, en doble i triple filera, els embussos, són un problema que es repeteix diàriament. Presentem un prec en el que demanem al govern del districte que s'apliqui amb tot el rigor la normativa de trànsit i que es sancionin aquestes actituds incíviques. L'ús de l'espai urbà ha de respondre a l'interès col·lectiu i exigim que s'acabi amb la permissivitat que s'observa en aquesta zona envers els infractors.\nPrec incivisme viari Pedralbes\nÉs cert que Les Corts és un dels districte amb un nivell de renda més alt de Barcelona però, tot i que en una mesura menor que en altres barris de la ciutat, també es noten els efectes de la crisi. La pobresa té moltes cares, potser a Les Corts encara és pot visible, però cal que el districte tingui activats tots els mecanismes de detecció i previsió davant possible situacions d'aquesta mena.\nPresentem una pregunta al govern en la que demanem sobre possibles casos de malnutrició infantil detectats a les escoles del districte i sobre les mesures previstes pel govern per pal·liar aquesta situació.\nPregunta malnutrició infantil\nPresentem un prec de seguiment sobre la nostra proposta sobre la implantació de camins escolars al districte que va ser aprovada per unanimitat en el plenari de març. És un tema prou importat i prou complex com perquè el govern no perdi el temps. Novament, la participació ciutadana, del conjunt de la comunitat educativa, de les entitats de l'entorn... és decisiva, i cal que el govern es posi les piles.\nSeguiment camins escolars\nFinalment, i arran de la polèmica generada per la Llei de Llengües de l'Aragó que establia a denominació de LAPAO per la llengua catalana que es parla a la Franja, vam presentar una proposta de Declaració Institucional en defensa de la unitat de la llengua catalana i en solidaritat i suport a les accions que els municipis de la Franja endeguin en aquest sentit. Té el suport d'ICV-EUiA com a grup proponent, de CiU i del PSC, i per tant passarà al plenari com a Declaració Institucional, tot i el vot contrari del PP.\nDI unitat llengua catalana\nICV Barcelona celebra els dies 5 i 6 de juliol la seva 7a Assemblea. Treballem per construir una alternativa a aquest "model Barcelona" que ens vol vendre la dreta, una alternativa social, que passa pels barris i les persones, pel bé comú i no pels interessos dúns pocs. Pel 99%. A Barcelona, si que podem!\n7a Assemblea ICV Barcelona\nConsell portaveu ICV-EUiA\na 20:56 0 comentaris\nPLENARI DEL DISTRICTE. A LES CORTS, 0 EN PARTICIPA...\nPROPOSTES D'ICV-EUiA AL PLENARI DE LES CORTS. 7a A...


CCOO RTVV: Nova concentració de treballadors de RTVV: els treballadors denuncien la censura en RTVV de les trobades d’escola en valencià\n12 d’abril de 2011\nNova concentració de treballadors de RTVV: els treballadors denuncien la censura en RTVV de les trobades d’escola en valencià\nUn centenar de treballadors de RTVV hem tornat a concentrar-nos, com cada dimarts, a les portes del Centre de Producció de Programes de Burjassot per exigir que no caiguen sobre nosaltres les conseqüències de la mala gestió de la nostra empresa. Denunciem les retallades salarials i els abusos laborals i les amenaces al nostre futur laboral,. mentre els directius continuen malbaratant els diners de la casa.\nExigim a José López Jaraba que complisca els acords salarials pactats en negociació col·lectiva i que acabe amb la política de la por sobre el futur laboral dels treballadors que ha instal·lat en l’empresa.\nEls treballadors hem denunciat també la falta de pluralitat en Canal 9 , un fet que ha sigut especialment greu este últim cap de setmana quan, una vegada mes, s’ha censurat tota la informació referent a les trobades d’Escoles en Valencià i l’homenatge que se li retia a Enric Valor. És lamentable el maltracte de RTVV a una de les iniciatives que més promou la nostra llengua, sobretot, quan un dels principals objectius de la creació de la nostra empresa va ser el foment del valencià. Els milers de persones que participaren en les trobades a Burjassot, l’Eliana, Novelda, Senija, Santa Pola, Sagunt i Llombia són també valencians i també contribueixen amb els seus impostos al sosteniment de la nostra empresa. Silenciar-los, com fa la direcció de López Jaraba, ens deslegitima davant d’una part important de la nostra societat i ens perjudica com a empresa.\nEls treballadors de RTVV continuem reclamant una televisió plural, de tots i per a tots, amb producció pròpia com a principal garantia del futur de les nostres empreses i del nostre futur laboral.\nPublicat per Secció Sindical CCOO-RTVV a 12:06


L’Associació Catalana d’Infermeria Pediàtrica escull Lloret de Mar\n19 d'Octubre de 2017 Lloret Convention Bureau, Reunions i congressos\nAltres associacions com l’Institut Clínic de Ginecologia, Obstetrícia i Neonatologia o la Unió Professional de Tècnics Superiors Sanitaris de Catalunya també han escollit Lloret per a les seves reunions enguany\nLloret de Mar acollirà des d’avui i fins dissabte el X Congrés de la Associació Catalana d’Infermeria Pediàtrica (ACIP) amb el lema “Dissenyem nous camins per continuar creixent”.\nAquest no és el primer esdeveniment d’aquest tipus que enguany se celebra a Lloret de Mar: al març un centenar de professionals mèdics d’Espanya, Portugal i Llatinoamèrica es van reunir a Lloret per participar en un curs clínic sobre ginecologia oncològica organitzada per l’Institut Clínic de Ginecologia, Obstetrícia i Neonatologia (ICGON) de l’Hospital Clínic i la Fundació Medicina Fetal Barcelona; i al maig la Unió Professional de Tècnics Superiors Sanitaris de Catalunya (FETESS-Catalunya) van celebrar les IV Jornades Científiques TSS centrades en les malalties cardiovasculars amb 250 participants.\nPer a potenciar la celebració d’esdeveniments associatius a la vila, el Lloret Convention Bureau va participar el 28 de setembre en un workshop organitzat pel Catalunya Convention Bureau que va tenir lloc al Palau de Congressos de Girona. En aquest espai es va poder presentar l’oferta específica de la destinació a set associacions espanyoles com la Asociación Española de la Lucha contra el Fuego (ASELF), la Asociación de Usuarios de SAP de España (AUSAPE), la Asociación Española de Endodoncia (AEDE) o la Asociación Española de Micologia (AEM), entre d’altres.\nEn paraules de Montes Belisario, directora del Lloret Convention Bureau: “Amb aquests tres esdeveniments es confirma que de mica en mica anem posicionant la nostra destinació en el mercat associatiu”, un segment que, segons Belisario: “sol escollir capitals de província buscant la connexió amb el tren d’alta velocitat, el que encara posa més en valor que hagin escollit la nostra oferta”. De cara a futures reunions afegeix: “Hem aconseguit fidelitzar algunes associacions com és el cas de FETESS, que ha repetit espai en tres ocasions i que tornarà el 2019; o la Fundació Medicina Fetal Barcelona, que ja ha confirmat que l’any que ve tornarà a portar un esdeveniment a Lloret, en aquest cas amb més de 500 participants”.


Columna de paper: Marca Espanya\nSi voleu saber, més encara, quina concepció tenen aquesta gent que ens governa de la història d’Espanya i quina imatge en volen projectar a l’exterior, només heu de posar en el Google Marca Espanya i, en compte de trobar aigua clara, que és el que diuen que volen vendre, hi trobareu brutícia i una trista foscor d’aigües podrides. I, tot això, en nom del consens i d’una iniciativa en què, diuen, volen incloure a tothom, però que no es traduirà a cap de les llengües cooficials de l’Estat com va explicar el responsable de la web, Carlos Espinosa de los Monteros, durant la seua presentació: “Un dels avantatges del bilingüisme en aquest país és que tots parlen espanyol”, per això és molt més interessant que el contingut de la web siga traduït al francés, al xinés o a l’alemany. Una definició molt clara del bilingüisme i del valor que li donen a l’espanyol i a les altres llengües. Marca Espanya és una iniciativa del govern per a millorar la imatge del país, tant a l’interior com més enllà de les nostres fronteres. I sembla que, per a millorar aquesta imatge, cal mentir amb una visió de la història d’Espanya que em recorda els meus temps de batxillerat durant el franquisme. Ja sabeu: els visigots, la Reconquesta i la sacralització dels reis catòlics com a eixos fonamentals. Paga la pena que escodrinyeu la web, perquè trobareu tots els tòpics més rancis del passat. Uns reis catòlics com a unificadors de la pàtria; uns Borbons que portaren la pau i el sanejament de la hisenda pública, que foren exemple del reformisme il·lustrat europeu; un Felip V victoriós que enderrocà els austriacistes durant la Guerra de Successió i que va ser l’autor del Decret de Nova Planta. I tot així fins arribar a una dictadura que s’ignora, que no apareix, com si no haguera existit. Es parla del convuls segle XIX, del segle XX, de la Restauració i dedica una part a la República i la Guerra Civil, que acaba amb la frase: “El 1 de abril de 1939 el último parte de guerra del general Franco da por cocluída la contienda”. En definitiva, tot un exemple, que utilitzen ja els professors per a explicar en què consisteix la manipulació de la història. El catedràtic d’història Borja de Riquer no ha tingut cap problema en qualificar aquesta mena de manual: “És un manual tronat, totalment anacrònic i esbiaixat”. I afegeix: “Es barregen la improvisació, la deixadesa i els tòpics més tradicionals de la interpretació de la història que fa el nacionalisme espanyol”.\nLevante, 14 de gener de 2013\nPublicat per Fortaleny a 6:53


La llibreta d'adreces local és una funció que s'utilitza per emmagatzemar les destinacions de fax. La llibreta d'adreces local es divideix en 10 llistes d'adreces i botons d'accés ràpid. Podeu emmagatzemar un màxim de 1.800 destinacions, repartides en 1.600 destinacions a les llistes d'adreces (1-10) i 200 destinacions als botons d'accés ràpid.\nSi deseu una destinació a la Llibreta d'adreces local, evitareu haver d'introduir l'adreça de destinació cada vegada que envieu un treball. Si deseu la vostra pròpia adreça de correu electrònic, podeu utilitzar el modo d'avís de treball realitzat.\nEmmagatzematge de números de fax\nEmmagatzematge d'adreces de grup\nEmmagatzematge d'adreces obtingudes a través d'un servidor LDAP\nNo es pot desar un número d'accés només amb zeros, com <0000000>. Si introduïu un número amb zeros al davant, com per exemple <02> o <002>, els zeros s'ignoren i el número queda enregistrat com a <0000002>, és a dir, com si haguéssiu introduït el número <2>.\n> Fax > Enviament d'un fax > Emmagatzematge d'adreces noves


de maig 2012 | Sagrada Família Avinyó\nCurs 2011-12 , Infantil , P-4\nA continuació teniu un seguit d'activitats molt interessants que hem treballat a l'Escola.\nUs aconsellem especialment "L'atrapa sons" nivell 1 i "Llegeix i escriu" nivell 1.\nSi el vostre fill/a no mostra dificultats a l'hora de realitzar-los podeu provar amb el\nLes activitats del "Pensa", "Observa" i "Escolta" també són molt aconsellables. Això sí, en algunes cal que l'ajuda de l'adult perquè els expliqui què han de fer i resoldre els seus dubtes.\nzonaClic - actividades - Fem feinetes amb les 100 paraules\nGranja Can Moncau\nCurs 2011-12 , Infantil , P-3 , P-4 , P-5 , Sortides\nHem anat d'excursió!!! Ens feia tanta il.lusió... L'autocar, la granja amb animals per descobrir, tot un dia a l'aire lliure... Aquest és un dels dies més intensos i esperats de tot el curs, ple de vivències i emocions!\nAls nens i nenes de P-3 i P-4 ens esperaven unes monitores molt maques i ens van explicar moltes coses, però el que realment voliem fer era tocar tots els animals possibles! Mireu, mireu, vam veure vaques, ovelles, cabres i cabrits, cavalls i àses, porcs, gallines i galls, oques, ànecs i pollets, conills... i fins i tot vam munyir una vaca! Això sí, no tots vam ser prou valents per fer-ho...\nI els nens i nenes de P-5 hem fet d'horatelans: hem cavat, hem sembrat, hem regat... i també hem donat una volta per la granja per veure els animals.\nEns ho hem passat mooooolt bé i hem après un munt de coses!\nActivitats conjuntes , Curs 2011-12 , Infantil , P-3 , P-4 , P-5\nEl dilluns passat vam celebrar a l'Escola els Jocs Florals. Els nens i nenes del parvulari vam participar al concurs de dracs i a més a més els nens de P5 van llegir un conte inventat col·lectivament.\nEls guanyadors del concurs de dracs van ser:\nP - 3: Maria\nP - 4: Jeremy\nP -5: Juan Felipe\nLes mestres ho vam tenir molt díficil, tots estaven molt bé.\nConte colectiu dels nens i nenes de P5\nLes aventures d'en Caramolla\nHi havia una vegada, un nen que es deia Caramolla que vivia a la selva. Un dia, quan es va fer de nit, en Caramolla va ensopegar amb una pedra i es va donar un cop al cap. Una exploradora que passava per allà el va ajudar i el va curar. Al cap d’una estona van veure unes petjades de llop i les van seguir. Van arribar a una cova molt fosca. Van entrar amb la llum d’un llumí i van sortir tot de rat-penats. A dins van trobar un llop dormint.\nCom que el volien veure, es van amagar per espiar-lo. Quan el llop es va despertar es van espantar molt i es van posar a tremolar. Van marxar corrents però el nen no corria prou així que l’exploradora el va agafar a coll per salvar-lo.\nQuan es van allunyar, el nen va agafar una flor molt bonica i li va regalar a l’exploradora per donar-li les gràcies per haver-lo ajudat.\nI vet aquí un gos, i vet aquí un gat, aquest conte s'ha acabat!!!\nTambé vam cantar la cancó Surt sol, solet!\nDurant el segon trimestre hem treballat els oficis i alguns pares i mares han vingut a la classe per explicar-nos el seu.\nEl Marc, el pare de la Martina, ens va explicar l'ofici de paleta i ens va portar moltes de les seves eines de treball.\nEl Luís, el pare del Luís, ens ha explicat l’ofici dels tatuadors.\nLa Marisa, la mare del Tomás, ens ha explicat la feina de les dones de la neteja als hotels.\nLa Milagros, la mare de la Sabrina, ens ha explicat l'ofici de costurera i ens ha ensenyat com s’arregla un trau de la roba i les eines que necessita.\nLa Rosa, la mare de la Irene, ens ha explicat l’ofici dels carters i hem vist el seu uniforme.\nA tots els pares que heu vingut a la nostra classe us diem que gràcies a vosaltres hem après moltes coses i us donem les gràcies per venir!!!!\nLa classe dels Talps!\nExperimentem amb la llum!\nDurant el 2n trimestre hem experimentant amb la llum i la foscor, hem après nou vocabulari, una mica complicat, però que a poc a poc anirem fent servir!\nHem parlat d’on hi ha llum, què pot fer llum, i de com canvien els objectes amb la llum! Ens hem divertit jugant amb les llanternes, amb les nostres ombres, amb objectes fluorescents i hem dibuixat i pintat la nostra ombra.\nTambé hem tingut l’oportunitat de parlar de les nostres pors, d’allò que a les fosques semblen coses monstruoses, però que en realitat no cal tenir tanta por.\nAl final hem descobert:\nSi pot passar la llum parlem d’un objecte transparent.\nSi la llum pot passar una mica parlem d’un objecte translúcid.\nSi la llum NO pot passar parlem d’un objecte opac.\nEls colors a la foscor no es poden veure\nAmb la llum negra els objectes blancs brillen i els objectes fluorescents també.


Santa Cristina, dilluns a la Fase 2 | Ajuntament de Santa Cristina d'Aro\nSanta Cristina, dilluns a la Fase 2\nSanta Cristina d’Aro, que pertany a la regió sanitària de Girona, entrarà dilluns, 1 de juny, en la Fase 2 del desconfinament per la pandèmia del Covid-19. Així ho ha decidit el Ministeri de Sanitat de l’Estat espanyol després d’acceptar la proposta feta pel govern de la Generalitat i d’analitzar l’evolució de la pandèmia. També entraran en aquesta nova fase la Catalunya Central i les comarques barcelonines del Garraf i l’Alt Penedès, on ja es troben des d’aquesta setmana les regions sanitàries del Camp de Tarragona, les Terres de l’Ebre i l’Alt Pirineu i Aran. Queda fora de la nova fase de desescalada, restant així encara a la Fase 1, arran d’un rebrot del coronavirus, la regió sanitària de Lleida, que veurà com entren dilluns en aquesta mateixa fase les de Barcelona i les dues àrees metropolitanes, que formaran ara una única unitat sanitària.\nRecordant que encara continua vigent l'estat d'alarma i, per tant, la restricció de la mobilitat a l'exterior, que està limitada a activitats i a àmbits territorials concrets, en les regions sanitàries que passin a la Fase 2 també s'ha autoritzat, entre altres coses:\n+ La circulació dins la regió sanitària en grups de màxim 15 persones.\n+ Les persones de fins a 70 anys podran fer l'activitat física no professional en qualsevol franja horària a excepció de la compresa entre les 10.00 i les 12.00 hores i entre les 19.00 i les 20.00 hores, que queda reservada als majors de 70 anys.\n+ Els establiments i locals comercials minoristes i d'activitats professionals poden reobrir al públic amb independència de la seva superfície útil d'exposició i venda, sempre que es redueixi al 40% l'aforament en cadascuna de les plantes i que es garanteixi una distància mínima de dos metres entre clients.\n+ Reobren al públic els establiments d'hostaleria i restauració per a consum en el local, excepte les discoteques i els bars d'oci nocturn, sempre que no superin el 40% de l'aforament. Dins del local únicament es podrà consumir assegut a taula i, preferentment, mitjançant reserva prèvia. No s'admetrà l'autoservei a la barra per part del client.\n+ S'amplia l'aforament màxim en vetlles, enterraments i cremacions, i llocs de culte. Es permeten els casaments amb condicions.\n+ L'obertura de piscines recreatives i de platges amb mesures de seguretat.\n+ L'obertura d'instal·lacions esportives i piscines per a ús esportiu.\n+ L'obertura al públic de les zones comunes dels hotels i allotjaments turístics sempre que no se superi un terç de l'aforament i amb condicions de seguretat i higiene.\n+ Es regulen els espectacles esportius, els espectacles a l'aire lliure i els teatres.\nNOVES MESURES DE SEGURETAT A PARTIR DE DIJOUS 7 DE GENER 2021-01-05 20:20:33\nÚLTIMA HORA DEL CORONAVIRUS A SANTA CRISTINA 2020-12-04 12:09:43\nPRÒRROGA RESTRICCIÓ MOBILITAT NOCTURNA 2020-11-16 10:50:42\nFESTES LOCALS PER AL 2021 2020-09-22 08:20:05\nPREMIS LES GAVARRES 2020 2020-08-20 08:17:33\nÚLTIMA HORA DEL CORONAVIRUS A SANTA CRISTINA


Jornades d'orientació | Col·legi Claret Barcelona\nAquesta setmana hem celebrat les Jornades d'Orientació destinades a l'alumnat de 4t d'ESO i Batxillerat.\nL'objectiu d'aquestes jornades ha estat apropar el món universitari i el món professional a l'alumnat per tal d'ajudar-los a enfocar el seu futur professional.\nLa primera jornada va arrencar amb la conferència inaugural "I després del Batxillerat què?", a càrrec de Nacho Dualde, gerent de l'Escola Superior Comercial Internacional de la Universitat Pompeu Fabra. Durant la xerrada, Nacho Dual va presentar diferents mètodes per triar una carrera universitària, i va remarcar aquelles aptituds personals i coneixements que requereix avui en dia el món laboral. Per altra banda, va fer èmfasi en els reptes i oportunitats que brinda el món globalitzat a la joventut.\nAquell mateix dia, vam organitzar taules rodones sobre el món universitari, on antics alumnes del Claret que estan actualment cursant estudis universitaris, van reunir-se amb l'alumnat de 4t d'ESO i Batxillerat per explicar-los la seva experiència, a més d'intercanviar consells i dubtes.\nEl segon dia vam organitzar taules rodones sobre el món professional, distribuïdes en 7 àmbits diferents. Professionals de diferents sectors, alguns d'ells antics alumnes, ens van presentar el seu itinerari acadèmic i laboral, i ens van posar al dia sobre en quina situació es troba a l’actualitat la seva professió: noves ocupacions, reptes, perspectives de futur, etc. Va ser una gran oportunitat per conèixer de primera mà els engranatges dels diferents sectors professionals.\nFinalment, el tercer i últim dia, hem organitzat una Fira d'Universitats. Hem pogut comptar amb la presència de diferents institucions les quals ens han donat a conèixer l'ampli ventall d'estudis que ofereixen.\nEstem molt agraïts per la gran participació i col·laboració d'antics alumnes, famílies de l'escola, professionals i institucions. Gràcies a tots ells hem pogut gaudir d'unes jornades molt enriquidores que de ben segur ajudaran al nostre alumnat de 4t d'ESO i Batxillerat a definir el seu projecte de vida.\n5è EP · Excursió al Montseny\n4t d'ESO · Sortida Teatre Nacional de Catalunya


Sanitat ha informat de 33 nous brots, 15 dels quals estan ubicats a la ciutat de València\n2 min. València 07/09/2020 20:28\nEl País Valencià ha registrat aquest dilluns 502 nous positius per coronavirus des de l'última actualització. Es tracta d'una xifra més baixa (en 212 nous contagis) respecte a la registrada divendres passat, 714 nous casos. Amb aquesta nova dada, la xifra total de positius se situa en 27.878 persones.\nDesprés de més de sis mesos de pandèmia, el nombre total de víctimes mortals al País Valencià és de 1.536. Les últimes set han sigut notificades avui. I la xifra total de proves PCR i tests ràpids ascendeix a 890.208. La Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública també ha comunicat 33 nous brots, 15 dels quals a la ciutat de València. Malgrat tot, cap supera els 9 contagis.\nPel que fa a les persones hospitalitzades, actualment n'hi ha 453 (+40), 72 de les quals a l'UCI (+13). Amb tot, la dada positiva de la jornada tornen a ser les altes, 1.279 pacients durant aquest cap de setmana. És a dir, 29.397 des de l'inici de la crisi sanitària. D'aquesta manera, en aquests moments hi ha actius 5.731 casos, cosa que suposa un 15,63% del total.\nEl departament que dirigeix Ana Barceló ha informat que, a hores d'ara, hi ha almenys un cas positiu a 45 residències de persones grans, a sis centres de persones amb diversitat funcional i a quatre centres de menors. Sanitat també ha reflectit 58 nous contagis entre els residents dels geriàtrics i 18 entre els treballadors.\nPreocupa una residència a el Pilar de la Foradada\nUna residència de gent gran del Pilar de la Foradada (Baix Segura) ha registrat 67 positius per coronavirus i un mort. En total, al centre hi ha un centenar de residents i 13 treballadors. Segons les fonts consultades per Europa Press, tant els residents com els treballadors estan asimptomàtics i s'han establert els protocols pertinents.\nDavant d'aquesta situació, els treballadors estan en quarantena i han sigut substituïts. A més, s'ha reorganitzat el servei d'acord amb el protocol de contingència que tenia aprovada la residència. Les mateixes fonts han precisat que, d'aquesta manera, la residència passa a situació de grau 2, sota vigilància de la conselleria de Sanitat. De manera que, a partir d'ara, s'estableix una col·laboració "estreta" entre la gestora de la residència, la conselleria, l'Hospital de Torrevella –com a centre sanitari de referència– i el centre de salut de la localitat, perquè la presa de decisions sigui "conjunta".


Així i tot: Que s'acabi Lost\nQue s'acabi Lost\nLes tres primeres temporades de Lost són les millors de la història. A la quarta i la cinquena s'embolica la troca i la sisena va camí de no resoldre com tothom espera. En fi, que si no heu vist mai res de Lost, mireu-vos les tres primeres temporades i us quedareu amb la boca oberta i amb un excel.lent regust de boca. No continueu.\nLa sisena temporada l'he anat veient a ritme d'EEUU, mirant el capítol online algun dia després de l'emissió a la ABC. A falta de 4 capítols per acabar ja no gaudeixo tant com abans amb la sèrie. També és veritat que el nivell era altíssim i gairebé impossible de mantenir. El final està previst pel 23 de maig, els capítols 17 i 18 de la sisena temporada, 2 hores i mitja per tancar la sèrie que m'ha atrapat més de totes. Així i tot, acabi com acabi, haurà valgut la pena.\nTota la música de Lost a l'Spotify


ᐅ Manteniment informàtic La Floresta - Manteniment informàtica La Floresta\nSom experts i comptem amb molts anys d’experiència en manteniment informàtic La Floresta, serveis informàtics\nLa clau del nostre servei de manteniment informàtic La Floresta és l’experiència i professionalitat del nostre equip tècnic i el nostre expert sistema de gestió\nEl nostre servei de manteniment informàtic La Floresta i suport tècnic informàtic correspon a serveis constants preventius i resolutius en les instal·lacions del client i remotament, amb l'objectiu de prevenir i incentivar actuacions correctives. A Gestinet La Floresta, també realitzem el monitoratge dels servidors i usuaris a cada client per a poder oferir més i millor control, donant una resposta més ràpida i efectiva en cada actuació i situació.\nA Gestinet La Floresta només utilitzem plantilla professional pròpia qualificada\nÉs important destacar, sobretot en el sector outsourcing de serveis de manteniment informàtic La Floresta, que tots els tècnics informàtics de Gestinet són professionals experimentats en plantilla, fixes ubicats a La Floresta, pel que no utilitzem la modalitat de subcontractació i/o utilització de perfils freelance, ja que aquestes modalitats van en decrement del servei i satisfacció del client.\nEl servei de manteniment informàtic La Floresta de Gestinet, és líder del sector per experiència, reputació i màximes garanties\nGestinet, empresa referent en manteniment informàtic La Floresta, suport i serveis informàtics amb una llarga experiència i recorregut en el nostre sector, compta amb un gran equip tècnic professional en constant formació i reciclatge de coneixements que aporta als nostres clients el millor assessorament i experiència per tal d’aconsellar i recomanar en cada moment i situació la millor i més eficient solució.\nManteniment informàtic La Floresta: Gestinet compta amb una de les respostes més ràpides del sector\nGestinet compta amb una de les respostes més ràpides sobre incidències informàtiques i qualsevol entrebanc informàtic que el client pugui patir. Inicialment, mitjançant resposta remota per a mirar de ser més eficients, ràpids i efectius, i el següent nivell és la resposta presencial per part dels nostres tècnics a la ubicació del client, oferint a La Floresta una de les respostes més ràpides del mercat.\nIgual que oferim un servei de manteniment informàtic La Floresta periòdic, preventiu, expert i exigent, també disposem d’altres serveis vitals per a qualsevol empresa avui dia, utilitzant sempre les tècniques i metodologies més innovadores i eficients.\nManteniment informàtic La Floresta: Gestíó integral de backups\nEn totes les modalitats de manteniment informàtic La Floresta que oferim, una de les facetes més importants i sensibles que el nostre servei gestiona i assegura és la correcta realització de backups (còpies de seguretat) de dades i sistemes de cada client, oferint diversos serveis i opcions en aquest sentit com a complement i/o millora d’aquest sistema de seguretat tan primordial i vital per a qualsevol empresa. Revisió integral de backups en local, realització de backups externes o en aparells extraïbles (LOPD), etc...\nEl nostre servei informàtic a La Floresta disposa d'un temps màxim de resposta sobre incidències de 3 a 4 hores. Actualment donem resposta immediata.\nTots els nostres tècnics de suport informàtic a La Floresta disposen com a mínim de Grau Superior Informàtic en Sistemes Informàtics.\nVinculem per a cada client de manteniment de sistemes informàtics a La Floresta un mínim de 2 tècnics directes per a ser el més resolutius i precisos possible.\nEls clients disposen els telèfons mòbils dels tècnics vinculats per a que puguin contactar directament i ser més resolutius i efectius en el servei de suport informàtic a La Floresta.\nDisposem de tècnics fixes i estables per a donar un servei de manteniment informàtica La Floresta estable i ràpid sense sorpreses ni esperes.\nEls nostres clients de serveis IT a La Floresta disposen d’una potent Extranet per a la gestió completa del seu servei.\nContractes de manteniment informàtic La Floresta amb màximes garanties\nRealitzem contractes de manteniment informàtic La Floresta de prevenció, reparació i seguiment constant dels sistemes informàtics de cada client. Comptem amb molts anys d’experiència i una important cartera de clients a La Floresta aconseguida amb la rigorositat i professionalitat de tot l’equip humà de Gestinet, fet que ens posiciona com a una empresa referent i líder dins el nostre sector.\nManteniment informàtic La Floresta, presencial, remot i monitorat\nEls nostres tècnics informàtics realitzen el servei de manteniment informàtic La Floresta, xarxes, aparells i components informàtics de forma presencial a les oficines dels clients, juntament amb el monitoratge dels sistemes i resposta remota inclosa.\n100% Garanties en el nostre servei de Manteniment informàtic La Floresta\nA Gestinet La Floresta coneixem i som conscients de la importància d’un bon manteniment informàtic La Floresta i una actuació en aquest sentit proactiva i responsable, i d’aquesta manera evitar tant problemes de seguretat com entrebancs en una gestió eficient de tot els recursos de la xarxa, servidors i usuaris de cada client.