Catalunya poble a poble: 2013\nData fotos : 20-5-2007\nQueralbs és un municipi de la comarca del Ripollès, ubicat al nord deRibes de Freser, a l'oest de Setcases i al sud de les comarques de laCerdanya i el Conflent.\nQueralbs es troba en un punt a on es possible iniciar moltes excursions.\nPublicat per Francesc a 1:16 Cap comentari:\nData fotos : 8-12-2013\nTorrelles de Foix és un municipi de la comarca de l'Alt Penedès. És un poble envoltat sobretot per l'entorn natural, a l'oest hi trobem la riera de Pontons, afluent del riu Foix que passa per la localitat. També hi trobem Les Dous, unes fonts amb 35 dolls envoltats per dues grans cascades i un berenador, val la pena anar-ho a veure-ho i disfrutar del seu entorn tan agradable i acollidor.\nPublicat per Francesc a 1:50 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Torrelles de Foix\nCanyelles és un municipi de la comarca del Garraf. Limita al nord amb Castellet i la Gornal i Olèrdola. A l'est limita amb Olivella, al sud amb Sant Pere de Ribes i Vilanova i la Geltrú i a l'oest, de nou, amb Castellet i la Gornal.\nEl poble de Canyelles es troba a 142 m d’altitud, en un turonet, arrecerat rere el castell i la contigua església parroquial de Santa Magdalena.\nPublicat per Francesc a 1:27 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Canyelles, Garraf\nSant Martí Sarroca és una població i un municipi de la comarca de l'Alt Penedès, situat a la vall del riu de Foix al nord-oest de la capital comarcal. Drena també el terme la riera de Pontons, que desguassa al riu Foix.\nPublicat per Francesc a 8:15 Cap comentari:\nData fotos : 6-12-2013\nSant Sebastià dels Gorgs es un petit poble que pertany al municipi d'Avinyonet del Penedès. És de destacar el monestir, l'any 2000 la Generalitat de Catalunya el va declatar Bé d'interès Nacional.\nPublicat per Francesc a 7:46 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Sant Sebastià dels Gorgs\nDat fotos : 8-9-2010\nSant Sadurní d'Anoia és una vila i municipi de la comarca de l'Alt Penedès. El municipi de Sant Sadurní d'Anoia té una extensió de 18,97 km² i té una població de 12.484 habitants.\nPublicat per Francesc a 7:27 Cap comentari:\nSant Pere de Ribes és un municipi de la comarca del Garraf. Té una extensió de 40,71 km². Limita al nord amb els termes de Canyelles i d'Olivella; a l'est, també amb el d'Olivella; al sud, amb el de Sitges i la petita franja de la Mediterrània; i a l'oest, amb el municipi de Vilanova i la Geltrú. Dels 26 km de costa que té la comarca, una petita part de 658 m corresponen a Sant Pere de Ribes.\nPublicat per Francesc a 6:59 Cap comentari:\nData fotos : 25-11-2008\nCubelles és una vila i municipi de la comarca del Garraf, situada a 50 km de Barcelona, sent l'última població de la zona costanera de la província i de la comarca per la part del sud. Hi passa i desemboca elRiu Foix.\nEtiquetes de comentaris: Cubelles, Garraf\nLA POBLETA DE BELLVEÍ (Pallars Sobirà)\nData fotos : 9-6-2012\nLa Pobleta de Bellveí és un poble que forma part del municipi de La Torre de Cabdella, en el Pallars Jussà de la província de Lleida; havia estat cap d'un municipi propi, abans de 1970.\nEl poble està situat en el fons de la vall del Flamisell. És de fàcil accés, a uns 3 km. al nord-est de Senterada i a 10 de la Torre de Cabdella.\nPublicat per Francesc a 7:16 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: La Pobleta de Bellveí\nIndicacions cap a l'església Sant Cristòfol ó altres indrets de Busa\nL'església romànica de Sant Cristòfol de Busa\nDues masses rocoses que es comuniquen pel pont de ferro\nPont que dona accés al Capolatell\nData fotos: 22-9-2013\nBusa és una entitat de població que forma part del municipi de Navès. Hi han diverses masies disseminades envoltades per un entorn de gran bellesa.\nLa serra de Busa és un dels eixos muntanyosos més bonics que hi han. Formen un altiplà de conglomerats i fondalades d’una gran bellesa.\nLa vegetació a Busa és variada, hi ha pinedes de pi roig, alzinars i una fageda al començament de la cinglera. Hi ha també especies de rapinyaires.\nLES CABANYES (Baix Penedès)\nData fotos : 1-12-2013\nLes Cabanyes és un municipi de la comarca de l'Alt Penedès. Es troba situat al nord oest de Vilafranca del Penedès.\nÉs un terme molt reduït. És accidentat al sud de la muntanyeta de Sant Pau.\nEs tracta d'un terme bàsicament agrícola.\nPublicat per Francesc a 8:14 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Les Cabanyes\nVilobí del Penedès és un municipi que forma part de la comarca de l'Alt Penedès. Es troba al sector septentrional de la plana, al nord oest del terme de Vilafranca, accidentat pels contraforts meridionals de les serres de Font-rubí i de Mediona.\nVilobí del Penedès és conegut per les seves guixeres, avui en día ja sense activitat. La principal activitat econòmica és la vinya.\nEtiquetes de comentaris: Vilobí del Penedès\nData foto : 25-2-2007\nSant Jaume dels Domenys és un municipi del Baix Penedès. Disposa d'una cooperativa agrícola fundada l'any 1917, actualment és de les més modernes de tota la comarca.\nPublicat per Francesc a 7:47 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Sant Jaume dels Domenys\nCORNUDELLA ( Baix Penedès)\nEl poble de Cornudella forma part del municipi de Sant Jaume dels Domenys.\nEtiquetes de comentaris: Cornudella\nLLEGER (Baix Penedès)\nEl poble de Lleger forma part del municipi de Sant Jaume dels Domenys.\nPublicat per Francesc a 6:38 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Lleger\nData fotos : 19-2-2007\nSant Pere Molanta és un poble que pertany al municipi d'Olèrdola, a l'Alt Penedès. Situat a 227 m d'altura i a poca distància de Vilafranca del Penedès, és el segon nucli en importància del municipi segons la població, 626 habitants el 2007. Al seu costat, al peu de la carretera N-340, hi ha el polígon industrial de Sant Pere Molanta que amb els seus 61,79 km2 de superfície és un dels més importants de la comarca. Els darrers anys el poble ha crescut molt, fins el punt de doblar la seva població.\nPublicat per Francesc a 1:38 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Sant Pere Molanta\nL'ARBOÇAR DE DALT (Alt Penedès)\nCarrer principal de L'Arboçar de Dalt\nL'Arboçar de Dalt és un poble que forma part del terme municipal d'Avinyonet del Penedès, pertany a la comarca de l'Alt Penedès, amb una alçada de 266 m. La principal font de riquesa és l'agricultura i més concretament el conreu de la vinya.\nL'Arboçar de Dalt forma part de tres nuclis de població que formen el conjunt de l'Arboçar. La seva ubicació està en un lloc molt tranquil i rodejat de muntanyes.\nPublicat per Francesc a 0:47 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: L'Arboçar de Dalt\nData fotos : 11-2-2007\nHe estat usat com a inspiració i per a rodar els exteriors de la sèrie deTelevisió de Catalunya Vent del plà.\nData fotos : 20-11-2013\nSant Joan de Mediona és la capital administrativa del municipi de Mediona. Està situat a la falda d'una muntanya i el seu entorn hi han molts camps de conreu. El sector vitivinícola i destaca molt.\nPublicat per Francesc a 1:21 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Sant Joan de Mediona\nEsglésia de Sant Esteve S.XI de la que destaca la seva cripta\nOlius és un municipi que pertany a la comarca del Solsonès, amb capital a el Pi de Sant Just, que es a on hi ha l'ajuntament del municipi.\nAl costat hi ha el cementiri modernista de Bernardí Martorell. Mostra la integració d'arquitectura i natura en un exemple únic a Catalunya.\nEl municipi d'Olius com gairebé tota la comarca del Solsonès està format per masies disseminades sense nucli de poblacion. Por aquest motiu els espais naturals són el seu principal atractiu, als boscos de pins, roures i alzines. Cal afegir tambè, racons de gran bellesa modelats per l'aigua.\nEtiquetes de comentaris: Olius\nUn dels carrers típics que té Ogern\nData fotos : 1-11-2013\nOgern és un nucli de població que forma part del municipi de Bassella, a l'Alt Urgell situat a la dreta de la Ribera Salada a 489 m d'alt. bastit al voltant de l'església parroquial de Sant Serni i ambdues bandes de la carretera de Solsona a Bassella. Al cens de 2005 tenia 119 habitants.\nEtiquetes de comentaris: Ogern\nL'ARBOÇAR DE BAIX (Alt Penedès)\nL'Arboçar de Baix és un poble que forma part del terme municipal d'Avinyonet del Penedès, pertany a la comarca de l'Alt Penedès. La principal font de riquesa és l'agricultura i més concretament el conreu de la vinya.\nL'Arboçar de Baix està format per una agrupació de masos amb una torre de guaita de planta circular d'època medieval. Molt a prop dels masos hi ha un Columbari, actualment el seu estat és ruïnos, ja que només s'en conserven una part.\nEtiquetes de comentaris: L'Arboçar de Baix\nMALPÀS (Alta Ribagorça)\nData fotos : 3-9-2013\nMalpàs forma part del terme municipal del Pont de Suert. El poble està situat a 1.090 metres d'alçada i tot el seu entorn està rodejat de muntanyes amb molt bones vistes.


Furlan Silvestri, Daniel – PCTI\nFurlan Silvestri, Daniel\npresident del ThinkTank Pimec2030 i membre de la Junta Directiva de la confederació empresarial Micro, Petita i Mitjana Empresa de Catalunya (PIMEC)\nDaniel Furlan Silvestri és president del ThinkTank Pimec2030 i membre de la Junta Directiva de la confederació empresarial Micro, Petita i Mitjana Empresa de Catalunya (PIMEC).\nLlicenciat en Ciències Econòmiques i Empresarials per la Universitat de Barcelona (UB) és MBA per l’Escola de Negocis IESE.\nHa estat director general de diverses empreses industrials del sector tèxtil i de la moda i del sector químic amb implantació internacional. També va cofundar Barcelona Singular Entrepreneurs per a col·lectius amb diversitat funcional.\nÉs membre de Consell Social de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), membre del Patronat de la Fundació Privada Pimec, membre del Patronat de la Fundació Autònoma Solidària, vicepresident de la Cambra de Comerç Italiana a Barcelona, vicepresident de l’Associació de Coworkings de Catalunya (COWOCAT), membre del Consell Assessor de l’Institut Catalunya-Àfrica, membre del plenari del Pacte Nacional per a la Societat del Coneixement i exmembre del comitè de la SME United (Brussel.les).\nActualment, tot posant molta atenció al canvi climàtic, centra el seu interès en nous models híbrids de transferència de coneixement, aprenentatge i innovació de la petita empresa i el seu impacte en la redefinició dels models de negoci d’acord amb les necessitats de la doble transició.\nEn aquest sentit, col·labora amb diverses entitats acadèmiques del món del disseny, la tecnologia i la innovació i coordina amb D-schools i B-schools a Espanya els cursos en línia de la Singularity University.


5 homes comparteixen per què estimen més el sexe oral - Gran Sexe | Desembre 2021\nPer què els homes estimen el sexe oral?\nSi volem aprofundir en les argoties científiques, es pot parlar de fixació, desplaçament oral i fetitxes. Tot el que us passa ara, tot el que sentiu està relacionat d’alguna manera amb el que us va passar a la vostra infància tal i com teoritza Freud. Sí, segur que sabem aquest nom, però considerem això, Freud era un noi blanc europeu de finals del segle XIX. Per això, no deixeu que les seves idees esverades i velles et deixin caure quan busques plaer en el sexe oral en aquest segle.\nSuman és a finals dels anys 40. Després de la feina d’un dia i de l’estrès acumulat de la seva edat i de les seves responsabilitats, el sexe sembla una tasca més. Ha estat casat des de fa 12 anys i té dos fills. Està cansat, sempre cansat, però la seva dona és cinc anys més jove que ell. Confessa que ja no pot igualar el vigor i la voluntat de sexe de la seva parella.\nEn la seva pròpia paraula, 'preferiria que algú em bufés mentre llegia la meva revista i em bevia la cervesa'. Per ell, preferiria servir-li que participar. Sona una mica egoista, no? Però pot ser que estigui en aquest dia i època, es pot excusar. I hem de tenir en compte, continua molent per tal de posar fins ara una interpretació literal per a la seva dona.\nEl futur d’una il·lusió\nAltaf és una feminista autoproclamada que creu en la igualtat en totes les fases de la vida i el sexe oral és important per a ell. Per a ell, el sexe oral no és un mitjà per al final, sinó un acte plenari en si mateix. Ell considera que és la millor part del sexe si es dóna i es repeteix mútuament. En les seves paraules, 'El sexe oral és el mitjà més democràtic de la intimitat sexual quan es respon. Donaries el bé que puguis, ningú no domina l’altre ”. Manera d’anar home! Alinear la vostra creença política fins i tot en la vida sexual mostra una fortalesa de caràcter.\nLa penetració no és l’única forma de sexe, de vegades ni tan sols és una opció. Arjun és un noi gai orgullós i orgullós, i per a ell el forat del cul és una situació de sortida només. Va mentir més enllà dels estereotips homosexuals de 'superior' i 'inferior' i el sexe oral és la font del plaer sexual final per a ell. Tant oferir com rebre treballs per cops porta Arjun al crescendo del plaer carnal. En paraules seves, 'el sexe oral és el següent millor fet per masturbar-se, de vegades fins i tot millor perquè el puguis compartir amb una parella'.\nCivilització i els seus descontents\nKishor és jove, va néixer el 2000. Com un autèntic mil·lenari, té una opinió sobre tot. En paraules seves, 'Si el clítoris és el centre de plaer de l'òrgan sexual femení, aleshores es bat la vagina amb una mica d'antiga entrada, la sortida només té sentit només quan es tracta de fer bebès'. donar esperança per a les properes generacions. Més que la penetració real, li interessa 'menjar el cony', tal i com ho expressa. Diu que està agraït quan la seva parella li retorni el favor. Kishor seria considerada verge en sentit normatiu, però la seva popularitat entre les seves xicotes narra segurament una història diferent.\nMoisès i monoteisme\nLalit és en dones i també en homes. Com diria Woody Allen, aquest divendres a la nit té més opcions. Un cop sortiu del normal, és un món nou i valent. L'experimentació, el genoll i el sexe oral juga un paper clau en el seu espectre sexual. Tant si es troba amb una noia com si s’ho passa bé amb un noi, el sexe oral té un paper vital que condueix al plaer final.\nDiu que s’enamora de les seves personalitats, no dels seus òrgans sexuals. Tot canvia per Lalit amb cada nova experiència. Segons les seves paraules, 'El plaer que tinc dels llavis que fan de la meva erecció i la meva llengua pujant i baixant és el plaer constant de la immensa diversitat.'\nTenint en compte mites i consells sexuals habituals per millorar múltiples varietats de la vida sexual\nper a què serveixen els cristalls


mafia mental: Pedrals Presenta Progula\nPedrals Presenta Progula\nCom us vaig comentar, la presentació que ens va fer en Josep Pedrals a l'Horiginal va ser molt aplaudida. Res millor no podia ser pròleg del nostre llibre progulià. Tot un honor. Aquí la teniu per gaudir-ne:\nPRESENTO EL PRÒLEG A PROGULA\nS’hi presta, a preparar pròlegs i presentacions perversos, que repercuteixin en el prescriptiu predicat d’esprémer la presència de “pes”.\nLa prèdica preciosista, però predicible, d’un prefaci, un preludi, pràcticament precitat.\nM’hi poso amb una pregària preliminar, perquè és un precipici i prerroga una premissa premonitòria:\n“Que el pregó prescindible de fer el préssec sigui amb preacords i prebendes”\nSi els prebostos progulians no preen la probitat del meu preàmbul, jo, pragmàtic i amb preavís, prendré postures predadores per pringar els progulistes de torn. (O de porn.)\nNo s’emprenyin ni preguntin què li provoca tanta presura a aquest prestanoms. El pressupost és prioritari en els presumptes pretallers, i jo previnc que preballo a preu fet.\nSí, privilegiat i principesc, però primparat i preventiu!\nNo em privo per problemes de procediment perquè, procliu i propens a la prodigalitat, preparo amb el producte el seu propi procés de productivitat i proclamo que pretenc una professionalitat profitosa.\nÉs poc profunda la protesta programàtica -és un quid pro quo-, però es presenta prolongable al proletariat de les plomes, parit en progènie progressista (i profilàctic amb els prohoms) per més que promiscu i prompte si és per a promoure’s.\nDoncs això: la present prolepsi marca que pronuncio i propago Progula amb pronòstic preservat, pensant en la propera propina, prima proporcional als propòsits de la prosa propulsada.\nSóc prosèlit si sóc pròsper.\nPer tant, propulseu-me, progulians, a la prosperitat, i em prostituïré (encara que la pròstata en pateixi) i em prosternaré amb tot el protocol i la protèrvia per protegir el prototip pornohumorístic amb la meva primala, probòscide de proporcions proverbials.\nÉs provable que quedi provincià, aquest prefaci, però és per aprovisionar: La prudència fa la providència! Val més prevenir que purgar!\nAquesta pruïja em fa prolix progressivament. No vull profanar les vostres protuberàncies de prestar atenció amb més profecies proficues. He après que cal prémer la prosòdia amb propietat i, sense prejudicis, performar, però precabudament i sense pressió pel públic.\nPer tant: Prou!\nEtiquetes: Cites, Horiginal, Josep Pedrals, Progula, Recital\nPotser mai no sabrem qui és Mr. X, però ja sabem qui és Mr. P.\nLa noia aquella\nAdrià Pujol (19)\nCementiri d'avions (43)\nEduard Sanahuja (15)\nEster Andorrà (30)\nHaiku a Brooklyn (56)\nJaume C. Pons Alorda (43)\nLa Calders (8)\nLa Charca Literaria (63)\nLluís Serrasolses (1)\nMaría Negroni (4)\nMiquel Cabal (28)\nMíriam Cano (5)\nPastor d'Antenes (120)\nPaula S. Piedad (1)\nPoesia pròpia (779)\nPonerse al día (19)\nRamona Pérez (1)\nSerguei Dovlàtov (40)


Ets d'aquelles persones que compra una agenda i no hi anota res?\tDeixa de posar a prova la teva memòria i omple de color aquesta agenda!\tAmb planificació setmanal.\tAmb tots els extres que necessites:\t- Contactes\t- Contrasenyes\t- Aniversaris\t- Despeses\t- Enganxines i més... ...\nAGENDA 2021-2022 PER A SUPERPROFES PERFECTAMENT IMPERFECTES\nL'agenda definitiva per al professorat. Organitzada per trimestres, amb planificació mensual i setmanal.\tAmb l'ajuda d'aquesta agenda, podràs utilitzar tots els teus superpoders i posar-te a\tla butxaca aquest nou curs.\tAmb tots els extres que necessites:\t- Contactes\t- Contrasenyes\t- Entrades i sortides\t- Dades alumnat\t- Canvis de taula\t- Excursions\t- Aniversaris\t- Documents\t-...


Frankenstein también tiene alma | Dansa\nDiàleg entre Andrés Marín i Aina Núñez\nQuan embastem una peça a base de retalls de diferents procedències, textures i colors, el resultat és una massa deforme plena de costures i sense cap harmonia. De la mateixa manera, un bailaor que construeix el seu ball amb passos i coreografies d’altres mestres, està creant un discurs ortopèdic partint d’un vocabulari que no li pertany. I el seu moviment ja no serà orgànic sinó seccionat.\nAmb el temps, la maduresa personal i la necessària introspecció, l’artista aconsegueix unir aquests bocins que abans eren buits i omplir-los de sentit. És a través de l’acceptació interior i deslliurant-nos de la supeditació al clixé, quan l’amalgama de gestos inerts passen pel filtre de la nostra experiència personal i cobren vida. Ja és obra pròpia. De l’assimilació de la imperfecció en sorgeix la bellesa i el monstre s’esvaeix. Ara, en Frankenstein té ànima.\nAndrés Marín i Aina Núñez s’han unit en aquesta ocasió en un exercici d’aprenentatge mutu. Un bailaor singular de reconegut prestigi i una bailaora jove i talentosa dialoguen des del ball, i en clau de performance, sobre allò que és necessari i allò que no ho és, sobre el que és propi i el que és heretat, el que es real i el que és només aparença. En resum, sobre els dilemes que tot artista té al llarg de la seva trajectòria per plantejar-se i resoldre el seu recorregut més personal i ineludible.\n12 € / Gratuït per als socis d’El Dorado\nAndrés Marín i Aina Núñez\ntext i direcció coreogràfica


Entrevista amb la mezzosoprano Anna Alàs\nInici>Repàs a la premsa>Entrevistes>Entrevista amb la mezzosoprano Anna Alàs\nAquesta jove però ja reconeguda cantant actua aquests dies a la Xarxa\nRecentment has guanyat importants premis en el camp del lied i l'òpera, com ser finalista al Richard Strauss Gesangswettbewerb 2009, 2n premi a la InternationalesGesangswettbewerbfürBarockoper P.A. Cesti 2010 i 2n premi a la InternationalerWettbewerbfürLiedkunst Stuttgart 2010 ¿Com vas viure aquests concursos? Quins records et porten?\nVaig viure aquests concursos amb molta pressió perquè estava competint en un terreny molt allunyat dels meus orígens culturals. En el cas de Stuttgart estava a més malalta. Tot i així m'ho vaig prendre com una experiència i vaig procurar treure'n el millor, que en part ja va ser el feedback del jurat. No passa cada dia que l'Edita Gruberova et digui que tens una veu fantàstica!\nL'única cosa indispensable és la passió pel que fas, la resta és conjuntural. Tenir premis t'ajuda a passar fases de selecció perquè d'un cop d'ull veuen que certs experts t'han avalat amb aquestes distincions. Si tens molta sort i et trobes amb algú amb criteri propi que s'adona del que vals també pots tirar endavant.\nAl teu currículum veiem també en diverses ocasions el nom de Wolfram Rieger, ben conegut a casa nostra a través de les Schubertíades de JM Figueres. Com vas connectar amb ell i què ha suposat en la teva carrera?\nVaig contactar amb ell gràcies al Curs Internacional de Lied de JJMM d'Espanya, que se celebra des de fa més de 15 anys a Sant Cugat. Vaig fer el curs dos o tres estius i després el seu Màster de Lied a la HochschulefürMusik "HannsEisler" Berlin. Amb ell he desenvolupat recursos vocals imprescindibles en el Lied, he guanyat seguretat gràcies al seu sentit de l'humor i la seva calma i a través d'ell he conegut liederistes consolidats i joves promeses plenes de talent, com ara l'Alexander Fleischer que m'acompanya en aquesta gira.\nCom va ser l'elecció del cant?\nHe cantat des de ben petita i sovint em tocava fer alguna part solista. Al CEM de Terrassa van insistir perquè estudiés cant però jo volia ser biòloga. Poc a poc vaig veure que el cant satisfeia el meu anhel íntim pel món del teatre que el piano no em donava. I em vaig adonar que només seria a través d'aquest instrument que podria arribar a ser un músic complet i feliç.\nVols orientar la teva carrera cap el mon del lied, o el compagines també amb l'òpera? Creus que són dos ambients molt diferents?\nCompagino el Lied i l'òpera des de fa anys, si no ja m'hauria mort de gana! Si costa que et donin una oportunitat en un teatre d'òpera, imagina't amb el Lied, que en comparació es programa molt menys. I com jo tots. En el món del Lied ens coneixem més entre nosaltres i paradoxalment jo sento més competència, suposo que perquè hi ha menys oportunitats. El món de l'òpera m'agrada molt però el sento més impersonal, el veig més com un engranatge gegant on la teva peça va encaixant ara aquí, ara allà...\nLa teva carrera t'ha dut a actuar, a banda de les principals sales del nostre país, a llocs tan importants com la Staatsoper Berlin, al StaatstheaterNürnberg, a la Konzerthaus Berlin. Ha estat molt difícil, aquest camí?\nSí, i encara ho és. Sobretot si no tens mànager i portes tu mateixa la teva carrera. A més de les hores que has de dedicar a l'instrument i al repertori, has de treure temps d'on sigui per llaurar-te oportunitats per fer arribar a la gent tot el que tens per oferir-los.\nPer un instrument com el teu, la veu, com veus l'apartat de la música de cambra? Necessari, complementari, difícil?\nSi m'ho preguntes a mi, que em dedico molt al Lied, que és música de cambra, no puc dir altra cosa que "necessari". Com jo entenc el cant considero que el que ens aporta cantar poemes, petits contes d'escassos minuts, ens enriqueix la musicalitat i la imaginació de cara a la resta del repertori. I a la vegada coincideixo amb els grans mestres liederistes que animen a que es compagini amb l'òpera perquè, a part de l'aspecte econòmic, ajuda a optimitzar l'amplificació vocal.\nFormes part d'algun grup de cambra de forma estable?\nDe moment es podria dir que el duo amb el pianista Alexander Fleischer, però en sorgiran més segur.\nCreus que la música de cambra i el lied en particular està prou valorada al nostre país? O és encara una assignatura pendent?\nNo sé a la resta de la península, però en el món musical català és un gènere valorat. Llàstima que això no es tradueixi en xifres de públic. Jo sóc del parer que el gènere ha de viure una renovació com la que hem vist en l'òpera, de manera que arribi a nous públics i poguem compartir la nostra passió per aquest repertori.\nUn director? Un solista? Un grup de cambra? Un compositor? Un mestre?\nLa primera és fàcil, en Diego Martin Etxebarria. La resta és impossible contestar-les. No hi ha cap artista o grup que al meu entendre es puguin considerar els millors o més interessants. No concebo l'art així.\nParla'ns una mica del programa que faràs a la gira i per què l'has elegit.\nL’any 2012 serà realment excepcional en la història musical catalana per abraçar cinc efemèrides rellevants: els 25 anys de la mort de Frederic Mompou i Manuel Blancafort, els 100 anys del naixement de Xavier Montsalvatge, els 50 anys de la mort d’Eduard Toldrà i de Ricard Lamote de Grignon. 2011 en va ser una digníssima avantsala, commemorant els 200 anys del naixement de Franz Liszt i el centenari de la mort de Gustav Mahler. Així doncs la temporada 2011/2012 oferia a aquesta formació un ampli ventalls d’idees i en honor als seus orígens respectius han volgut presentar un programa que agermanés les cultures catalana i alemanya.\nUna producció sobre "Die schöneMüllerin" de Schubert per la HeidelbergerFrühling i el cicle complet de Mahler "Des KnabenWunderhorn" amb l'Alexander Fleischer i el baríton TobiasBerndt al Festival de Pasqua de Bayreuth.\nTreballar colze a colze amb intèrprets d'alt nivell que em facin evolucionar com a artista.


Colònies de la Once al Eurostage de Caldes d’Estrac (1a part – 8/09/2017) – Colla Gegantera de Sant Vicenç de Montalt\nColònies de la Once al Eurostage de Caldes d’Estrac (1a part – 8/09/2017)\nAquesta tarda hem anat a visitar els nens, alguns invidents d’altres no, pels quals la Once organitza colònies d’estiu al Eurostage de Caldes d’Estrac. Els hem explicat que fem, qui són els nostres gegants, avui amb presència del Bòbul. També hem parlat dels instruments que toquem a les nostres sortides, la gralla i el taval. Tots han pogut conèixer de ben a prop al Bòbul, posar-se en el lloc dels nostres portadors i bufar ben fort per la canya de les gralles. Molt orgullosos d’haver participat en aquest acte generós i d’integració!!!