Servei de Cultura - Notícies publicades en Maig, 2017. Servei de Cultura\nServei de Cultura - Notícies publicades en Maig, 2017\nConcert a Tabarca de la Coral de la Universitat d'Alacant\nDomingo 4 de juny - Església de Sant Pere i Sant Pablo de Tabarca - 12.00 hores\nAmb aquesta activitat, realitzada en col·laboració amb l'Associació Tabarca Cultural i l'Ajuntament d'Alacant, a través de la Regidoria de Medi ambient i el Centre d'Educació Ambiental (CEAM) de Tabarca, la Univesidad d'Alacant suma el seu quart estiu consecutiu de promoció d'esdeveniments culturals en l'illa alacantina.\nLes "Trobades d'Art Contemporani" EAC 2017 arriben al MUA\nInauguració: divendres 2 de juny - MUA - 19.00 hores (per confirmar)\nUn any més, la Diputació Provincial d'Alacant i el MUA presenten l'exposició del certamen internacional "Trobades d'Art Contemporani". Una proposta que enguany aconsegueix els seus vint anys i es consolida com una plataforma per a la trobada i la promoció dels joves creadors plàstics de la nostra terra i de qualsevol racó del món.\nExposició "40 quimiografías de Llorens Ferri: Dibuixar amb llibertat" en el MUA\nFins al 30 de maig - MUA\nLes peces que l'alcoià Llorens Ferri presenta en aquesta exposició han sigut produïdes mitjançant una pràctica creativa experimental en la qual l'artista aprofita els processos fotoquímics, i a través de la qual plasma les seues passions, els seus fetitxes i el seu amor per la llibertat. Fins al 30 de maig.\nExposició "Arquitectures efímeres i controvèrsies culturals" en el MUA\nFins al 2 de juny - MUA\nCom en edicions anteriors, les celebracions del DIM s'han vist acompanyades per instal·lacions d'art del grup Arquitectures Efímeres Culturals de la UA. Enguany, han investigat sobre el paper de l'Arquitectura efímera en la potenciació de la imatge urbana dels Museus d'Alacant, evidenciant temes de consens i controvèrsia.\nCursos d'Estiu de la UA 2017: 54 propostes formatives per a triar\nAmb gran varietat temàtica i d'enfocaments, així com una marcada transversalitat entre les noves tecnologies i la dimensió humanista i internacional, enguany es presenten 22 cursos en el Campus, 1 en la Seu Ciutat d'Alacant, 4 en Ciutat de la Llum i 27 cursos més en les Seus Universitàries i municipis.\nEl MUA se suma a les celebracions del Dia Internacional dels Museus DIM 2017\nDel 18 al 21 de maig - Museus d'Alacant\nDeu centres expositius d'Alacant s'uneixen per cinquè any consecutiu per a celebrar una nova edició del Dia dels Museus a la ciutat. L'ampli programa d'activitats inclou visites guiades, teatralitzades i lliures a diverses exposicions, espectacles de dansa, tallers creatius, projeccions cinematogràfiques, concerts i conferències, per a tots els gustos i edats.\nLa desigualtat protagonitza una nova edició de la Mostra d´Humor Social de la UA\nDimecres 17 de maig - Sala Aifos de la UA - 13.00 hores (taula redona i Premi Notari de l'Humor)\nExposició: Fins al 31 de juliol- Sala Aifos de la UA\n"Home ric, homes pobres". El dramàtic tema de la desigualtat és l'eix central de la nova Jornada d'Humor Social de la UA que, gràcies al suport de Federació de Caricaturistes d'Espanya (FECO-Espanya), aconsegueix enguany la seua XVII edició. Un total de 61 dibuixos de 44 autors internacionals formen l'exposició.\nSinergia, la xarxa d'orquestres universtarias espanyoles, es reuneix en la Seu Ciutat d'Alacant\n10 i 11 de maig - Seu Ciutat d'Alacant, c/ Sant Ferran, 40\nAmb l'objectiu de seguir aprofundint en l'intercanvi d'experiències musicals sobre gestió, producció, formació, vivències, etc., la UA acull les II jornades de Sinergia, en les quals participaran responsables de diferents orquestres universitàries espanyoles.


La fórmula Carrasco i Formiguera\n"Tenim una explicació. Per això hi ha por. Però per això també Carrasco estava sol com un extraterrestre quan explicava, quan descobria qui som, i per això també el van matar"\nNosaltres, quan ve el bon temps, anem fins al cap de l'hort. Ens estirem enmig dels fruiters com dos serps a l'atur. Les fulles ens fan de telescopi i ens enfoquen el cel. El meu gat treu l'ampolla i s'hi amorra. És la seva manera de veure-hi més clar. Mentre les formigues juguen un partit de futbol a la nostra panxa comptem estrelles. A cada una ens imaginem que hi viu algú. Som molt de creure en criatures de color ou ferrat que es rosten com si fossin un plat; civilitzacions selenites amb la cara d'Audrey Hepburn i alienígenes amb un pa de pagès que dispara molles. El meu gat mou la cua, les orelles, i els bigotis, com si fos un radar. Es comunica amb ells. No hem rebut resposta. Però segur que hi ha algú. Un dia se'ns enduran. Per fi abandonarem aquest món de mones on hi ha més bèsties que persones. Sí, un dia tindrem la sort del nostre compatriota Joan Oró. Un dels grans catalans d'aquest segle. Un dels grans de l'univers. Oró era lleidatà i sabia perfectament que Lleida és el futur: el planeta per descobrir. Per això, quan era jove i feia de forner, entre fornada i fornada, mirava el cel. Es preguntava el mateix que el meu gat i jo: hi haurà algú allà dalt? Qui som? D'on venim? On anem? Em puc enamorar d'una escarola? Poden les puces conduir un tràiler? Preguntes que tots ens fem.\nMalauradament als anys cinquanta el futur encara no havia arribat a Lleida i va emigrar als Estats Units. Es va doctorar en bioquímica. Catedràtic de la Universitat de Houston. També va ser una nit: la de Nadal de 1959. Descobreix una cosa sideral: va completar el seu experiment de síntesi d'adenina, component essencial dels àcids nucleics, de l'ATP (trifosfat d'adenosina, font d'energia per a moltes reaccions fisiològiques) i d'altres molècules que tenen funcions destacades en el metabolisme dels éssers vius. Tothom ho ha entès, oi? L'adenina és la teva mina. El meu gat i l'adenina, cosins germans per part de pare. Doncs sí, és això! L'adenina determina les característiques hereditàries de tot ésser viu. L'inici d'aquest món de mones! Oró sempre va investigar l'origen de la vida i si aquesta és possible en altres planetes: vaja, com el meu gat i jo, però a nosaltres ningú ens fa cas.\nOró mirava el cel. El 1963 comença a col·laborar amb la NASA: projectes com l'Apol·lo, el Viking. Ei, que va estar treballant amb l'arribada de l'home a la Lluna! Ei, que era amic de Neil Armostrong! Buf! Ja veuen! Tenim un científic català que és precursor de la teoria que explica l'origen de la vida! Tenim el Dr. Josep Trueta que va descobrir com salvar vides durant la Guerra amb la seva tècnica de tancar ferides; tenim el Dr. Jaume Ferran que descobreix vacunes contra la tuberculosi, el còlera, el tifus.... Hem inventat el submarí, el telescopi, les pastilles juanola, els panellets, els calçots, el cava, la coca amb samfaina, la crema catalana, els quillos, els tallador de pèls de nas via wifi, les cantimplores forades que no perden aigua, els hàmsters que no giren a les rodes... Som un país que ha descobert, que ha inventat de tot, però això no ha tingut explicació. Som un país sense explicació, no explicat. Som un país que encara ha de trobar la fórmula, l'equació, l'algoritme, per la seva explicació. S'hi està treballant.\nAquesta setmana vam veure un assaig al Congrés. Tres diputats catalans, de tres partits polítics diferents, però representant bona part del Parlament, van defensar la consulta. Van dir i demanar a Madrid el que diuen i demanen a Catalunya. Una sola veu. Nosaltres amb aquesta fórmula ja hi treballàvem. També teníem un científic de l'explicació que ja ho va fer. Teníem un inventor de l'aclariment: Manuel Carrasco i Formiguera. El descobriment es produeix durant el debat de l'Estatut a les Corts Espanyoles (1932) i marca l'origen de vida extraterrestre. Recordem que Carrasco va ser l'únic diputat català que va defensar el text íntegre que va aprovar per majoria aclaparadora Catalunya. Carrasco parla i amb la bona educació nuclear dels polítics espanyols (i que també vam poder veure aquest dimarts passat) Antonio Royo Villanova, del Partit Agrari l'interromp: "Este señor dice aquí lo mismo que en Cataluña; tiene esa ventaja". Després de la seva intervenció molts polítics espanyols el van felicitar: "Usted no hace como los otros, que dicen una cosa en Barcelona y otra en Madrid". Han passat els anys i s'ha demostrar que la fórmula Carrasco i Formiguera és la única possible per descobrir l'origen de la vida catalana. Segurament aquest és un dels problemes que hem tingut políticament i també socialment: no hem parlat clar.\nCrec que a Madrid s'han començat a amoïnar una mica no només quan veuen que alguna cosa passa a Catalunya perquè la gent surt al carrer sinó quan els seus representants polítics diuen lo mateix que aquesta gent que surt al carrer. La fórmula Carrasco s'ha imposat. Estem davant d'un dels polítics catalans més importants. La honestedat és això: dir el mateix a Catalunya que a Espanya. Precisament perquè parlava clar sempre es va trobar sol com un alienígena: defensant la llibertat religiosa, l'Estatut. I per això també el van assassinar (aquesta setmana feia 76 anys). Per aquest parlar clar que no entenen els analfabets: catòlic i catalanista. El temps ha avalat el seu descobriment. Ell va trobar l'origen de la veritable vida política del país. Ell no era un extraterrestre. I, casualitats, o no, de la vida, com Oró, eren del mateix partit: Unió Democràtica de Catalunya.\nPer això va tornar Oró a la terra el 1980. Científic de prestigi internacional, no li feia falta res, però volia veure com el seu patit país tornava a descobrir la vida. Diputat a la primera legislatura del Parlament. Va posar les llavors de la Recerca a Catalunya: la Fundació Agrícola Catalana, la Comissió Interdepartamental de Recerca i Innovació Tecnològica i la Fundació Catalana per a la Recerca. Oró mai va estar a la lluna. L'espai era la seva pissarra, però sabia que és des de la terra que es pot arribar a tot arreu: "Conèixer la pròpia identitat dignifica l'home i li dóna una base de consciència que fins i tot el pot fer ser més universal. Sense identitat s'arriba a no tenir ni estimació per la pròpia vida ni per la vida dels altres. Hi ha un aspecte positiu en l'establiment de la identitat d'una persona a un país, però també hi ha l'altre extrem: que la pròpia identitat arribi a fer negar els altres. Però això només pot ser conseqüència de la manca d'identitat".\nMés clar, l'aigua lunar. Segurament per primer cop parlem clar. Tenim una explicació. Per això hi ha por. Però per això també Carrasco estava sol com un extraterrestre quan explicava, quan descobria qui som, i per això també el van matar. Per això també Oró, selenita terrenal, va explicar l'origen de la vida més enllà de tot. Per això miraven el cel, la Lluna, Mart... Perquè una vida que no dugui la llum d'un ideal sobrenatural no mereix ser viscuda. Serà un miracle si ho aconseguim, però si no creiem en el miracle, no hi ha miracle.


De la cultura organitzacional a l’espai de treball – Raons Públiques\nEl fet que els humans hàgim generat i seguim generant un grandíssim impacte en el món construït és més que sabut, però, és clar fins a quin punt el món on vivim i treballem influeix sobre nosaltres? És també conegut l’interès i l’atenció que han rebut històricament el disseny de les ciutats, els nostres habitatges i fins i tot els productes que fem servir, però, quant sabem sobre el disseny d’aquells espais on passem la major part de les nostres vides: les oficines?En Raons Públiques, treballem des de l’enfocament del disseny per a la innovació social, que té un fort nexe amb un altre àmbit: el disseny per a la innovació organitzacional. Amb la primera, ens referim a “tot allò que el disseny expert fa per activar, mantenir i orientar els processos de canvi social que porten a la sostenibilitat”(1) . Amb la segona, a les relacions laborals i els entorns de treball sostenibles i desitjables, que contribueixen sens dubte a una millor qualitat de vida i desenvolupament de l’activitat de l’organització.\nTrobem multitud d’articles i llibres relacionats amb les noves formes organitzacionals, com, per exemple, “Reinventar les organitzacions” de Frederic Laloux, i existeixen multitud de propostes d’espais col·laboratius o coworkings integrats o no en empreses de major grandària, que cerquen “llocs” on es produeixin sinergies que portin a la generació d’idees noves i a altres formes de treballar.\nTenen èxit? Suposem que alguns sí i d’altres no. Entenem que l’espai i l’organització estan intrínsecament vinculats. Un espai no és capaç de provocar un canvi ni de generar dinàmiques si no respon a una cultura que les permeti, com demostra l’estudi realitzat per l’empresa Herman Miller (2) (basat en una enquesta a 15 empreses -que es van identificar com altament col·laboratives- als Estats Units) d’on s’extreu la següent conclusió:\n“A pesar que les àrees comunes són fàcils de crear, és difícil d’aconseguir que la gent les utilitzi. Perquè les persones sentin que aquests espais són realment útils, aquests han de ser còmodes i estar ben equipats, amb les eines adequades. A més, hi ha d’haver la sensació que “està bé utilitzar aquests espais” i les persones generalment es guien pel comportament dels altres: els seus col·legues els usen? Quan i com? Què passa amb el gerent?”\nCada persona és diferent, així com les nostres maneres de treballar, de generar noves idees i de ser eficients. La sociòloga i estudiosa de la productivitat, Sam Ladner, a l’entrevista que li va fer la revista PEEPS, ens parla de la importància de tenir un ventall ampli d’espais en el nostre lloc de treball. Explica com, al llarg del dia, la majoria de nosaltres hem de desenvolupar tasques molt diverses i que, conseqüentment, els espais on les desenvolupem també haurien de ser-ho. Això fa pensar que les nostres oficines i els seus espais de treball tal vegada haurien de concebre’s com un armari rober que contingui múltiples abillaments segons la personalitat, la tasca i l’ocasió. Pensem, si no, en com és de frustrant per a alguns de nosaltres haver de desenvolupar tasques que requereixen d’una alta concentració enmig de l’enrenou d’una oficina oberta. O quantes dificultats poden arribar a sorgir en treballar en un projecte amb un equip dispers en diferents plantes o fins i tot edificis. Si tan sols poguéssim treballar en espais que responguessin a les nostres necessitats personals i circumstancials depenent de la tasca o projecte…\nPer aquest motiu, a Raons Públiques, els espais de treball sempre han despertat el nostre interès. Des del disseny de la nostra oficina, co-creada per tot l’equip a través de metodologies participatives, fins al desenvolupament de projectes externs, com, per exemple, el Laboratori Cívic de d’Emprenedoria i Economia Social CoBoi a Sant Boi de Llobregat (http://www.coboi.cat/ca/#*home).\nPensem que, a través del nostre coneixement i labor en l’àmbit públic, hem acumulat una bona experiència a l’hora de fer aportacions en l’àmbit privat, i hem integrat el coneixement tècnic arquitectònic i el desenvolupament de processos de treball col·laboratiu entre actors molt diversos. En el present, seguim investigant en aquest àmbit convençuts que podem ajudar moltes organitzacions a millorar i contribuir des de l’enfocament del disseny a la innovació de crear entorns de treball més sostenibles.\n1. Ezio Manzini. Cuando todos diseñan. Pàg. 81\n2. Herman Miller és una empresa amb més de 100 anys d’antiguitat que dóna gran importància al disseny, al medi ambient, al servei a la comunitat, a la salut i al benestar dels clients i empleats. Les formes innovadores de millorar l’acompliment de les organitzacions dels clients se n’han convertit en el segell distintiu.


Vallbona enceta avui la seva festa més emblemàtica, el Roser - La Veu de l'Anoia\nVallbona enceta avui la seva festa més emblemàtica, el Roser\nVallbona d’Anoia encetarà aquest divendres, 17 de maig, una nova edició de la seva celebració més emblemàtica, les Festes del Roser, que s’allargaran fins dimarts. L’Ajuntament, amb la col·laboració de les entitats, ha organitzat una àmplia agenda d’activitats per a tots els gustos i totes les edats. El programa combina els actes més tradicionals amb algunes novetats. Entre aquestes destaca especialment l’homenatge que el municipi retrà al seu mestre més admirat, Josep Masclans, qui entre els anys 1921 i 1939 va exercir a Vallbona i va deixar-hi una gran empremta per la seva tasca no només pedagògica sinó també humana, cultural i social. En record de Masclans, l’Ajuntament ha organitzat per aquestes Festes del Roser una exposició en què es podrà veure el fons documental del mestre, amb documentació diversa que durant anys va conservar i classificar un dels seus exalumnes, Francisco Vilarrubí. A més, el diumenge 19, es farà l’acte de donació del fons Josep Masclans, de gran riquesa documental, a l’Arxiu Municipal de Vallbona perquè aquest es faci càrrec de la seva preservació i divulgació. Una altra novetat de les festes serà la inauguració de la nova pista de petanca, prevista per a diumenge al matí. La tradició estarà representada a les Festes del Roser en actes com la missa i la processó, el correfoc, la cercavila, la ballada de sardanes i el concert i el ball de gala, i molt especialment en el popular Treure a Ball, amb el Ball de la Garlanda. Les Festes del Roser 2013 també destacaran per la visita dels Falcons del Riberal, una colla del municipi de Bao, a la Catalunya Nord, i els Falcons de Llorenç del Penedès, la colla més antiga de Catalunya, amb 51 anys d’història, i la que més fidelment segueix les arrels d’aquest particular vessant de la cultura popular catalana, hereu dels ‘sòkols’ txecoslovacs. Totes dues formacions, juntament amb el falcons i els tabalers de Vallbona, protagonitzaran una actuació diumenge, després de missa, i participaran en la cercavila. També seran a Vallbona els diables i bruixes del Riberal (Aire Nou de Bao) que, al costat dels diables de Vallbona, prendran part en el correfoc de dissabte. D’altra banda, en el marc de les Festes del Roser també se celebrarà una nova edició de la Fira de Botiguers i Artesans, dissabte al matí, al carrer Nou i Cabanyal, i de la Mostra d’Entitats de Vallbona, també dissabte, a la plaça de l’Església. L’Ajuntament anima tothom a sortir al carrer i gaudir d’aquestes i tota la resta d’activitats en companyia de familiars i amics.\nArticle anteriorA un pam – Francesc Ricart\nPròxim articleEls museus d’Igualada se sumen aquest cap de setmana al Dia Internacional dels Museus


Salut preveu reobrir tots els CAP al juny | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nSalut preveu reobrir tots els CAP al juny\nEl Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) reforçarà el dispositiu amb 24 unitats addicionals de suport vital bàsic i avançat.\nEl Departament de Salut ha posat en marxa el pla d’estiu amb el reforç de 436 professionals en l’atenció primària. La xarxa sanitària s’organitzarà per a donar la resposta adequada a les necessitats de la ciutadania «tenint en compte la necessitat del descans dels professionals» després de l’esforç durant la pandèmia. Es destinaran 7,7 MEUR al reforç de la plantilla ja que als 2,7 MEUR previstos se sumarà una inversió addicional de 5 MEUR. El director del Servei Català de la Salut, Adrià Comella, ha explica també que està previst reobrir tots els CAP aquest juny i fins a un 65% dels consultoris locals fins al juliol. La campanya combina les recomanacions per la calor i el reforç de les mesures per prevenir el contagi del coronavirus.\nComella ha explicat que si algun cap no obre aquest mes serà «per una qüestió arquitectònica o d’algun altres tipus» ja que ha insistit que la idea és que «tots puguin estar operatius». Pel que fa a l’horari, la majoria romandrà oberts fins a les 20 hores, tot i que l’assistència programada serà fins a les 17.00 hores. A partir de llavors i fins al tancament, romandrà al centre personal per atendre urgències i activitat sobrevinguda.\nPel que fa als consultoris, ha explicat que es van tancar o alterar els horaris d’assistència presencial en la pràctica totalitat i ara s’estan començant a reobrir «per zones on més creix la població». Aquestes zones són destinacions turística, ja siguin de costa o de muntanya, i es continuarà la reobertura conforme avanci la desescalada i hi pugui haver més demanda en unes determinades zones. La previsió és que entre juny i juliol obrin entre el 60 i el 65% del total que es van tancar.\nEl director del Servei Català de la Salut, Adrià Comella.\nCombinar el descans del personal amb l’atenció al ciutadà\nHabitualment hi ha un reforç de l’atenció primària per tal de poder fer l’organització tenint en compte les vacances del personal i el creixement de la demanda en zones turístiques. Comella ha detallat que enguany aquest reforç serà «més extensiu» perquè volen que el personal «pugui recuperar-se de l’esforç dels darrers mesos» i amb la previsió que la propera tardor s’incrementi l’activitat per l’epidèmia de grip i un eventual rebrot del coronavirus.\nA més, ha explicat que també s’ha organitzat la campanya d’estiu mantenint una «forta presència» de l’atenció primària a les residències de gent gran.\nAmb tot, ha assegurat que es reforçaran com és habitual les zones turístiques però també les que no ho són perquè la necessitat de descans és «generalitzada a la primària». Així, ha assegurat que també es reforçaran zones més urbanes, com la ciutat de Barcelona.\nPel que fa a la distribució dels recursos, Comella ha assegurat que seran els propis centres els que faran l’organització en base a la seva pròpia «autonomia». «No condicionem tants diners a tants metges o infermeres», ha declarat, tot i que preveu que el gruix es destini a aquestes dues categories.\nA més, ha afirmat que la recomanació és que s’estabilitzin contractes perquè s’encadenarà el programa de reforç de l’estiu amb el de la tardor i l’hivern. Per tant, ha apostat per «contractes de llarga durada». En línies generals, es preveu que hi hagi uns 200 professionals més que els que van reforçar el sistema l’estiu passat.\nSalut ha explicat que l’adequació funcional variarà per poder fer front als rebrots localitzats i també al turisme, que s’espera que sigui més local que internacional. Pel que fa a l’activitat hospitalària, es mantindrà de manera equivalent a l’any passat.\nD’altra banda, el Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) reforçarà el dispositiu amb 24 unitats addicionals de suport vital bàsic i avançat, que faran 31.020 hores de servei. Aquestes mesures amplien la cobertura a les zones de costa que augmenten la població durant l’estiu com Tarragona, Terres de l’Ebre, Garraf i Girona.\nImpulsa una campanya de conscienciació\nParal·lelament, el Departament de Salut ha impulsat la campanya #Tria/Salut amb el doble repte d’informar sobre les mesures de prevenció i protecció habituals de l’estiu –hidratar-se per evitar cops de calor i tenir en compte les altes temperatures- i la necessitat de prevenir els contagis de la covid-19. La directora de l’Àrea de Ciutadania, Innovació i Usuari del CatSalut, Rosa Romà, ha afirmat que no volen «un altre cop de calor» durant l’estiu «ni tornar a estar, una altra vegada, tots confinats a casa».\n«L’objectiu és transmetre els consells específics de l’estiu, com són refrescar l’ambient i fer servir crema solar; però també cal continuar respectant les distàncies, rentant-se les mans, posant-se la mascareta i no compartir ni estris, ni beguda, ni menjar», ha recalcat Romà.\nL’any 2019 es van notificar sis casos de cop de calor amb tres persones que van acabar perdent la vida. El director de l’Agència de Salut Pública, Xavier Llebaria, ha afirmat que són defuncions «evitables» i per això s’ha de transmetre a la població els missatges de prevenció, protecció i alerta.\nEl Pla d’actuació per prevenir els efectes de les onades de calor sobre la salut, que és operatiu entre l’1 de juny i el 30 de setembre, vol predir amb la màxima antelació les possibles situacions meteorològiques de risc, així com coordinar des de l’Agència i el CatSalut els recursos existents a Catalunya per a fer front a una onada de calor.\nBeure molta aigua, protegir-se del sol amb crema solar, evitar les altes temperatures, ventilar i refrescar les llars i supervisar els infants a l’aigua són alguns dels consells de la campanya. Per transmetre’ls es faran servir materials audiovisuals que estan disponibles al web de Salut i es difondran a través dels canals de comunicació dels sistema sanitari públic català, per xarxes socials i pels mitjans de comunicació.\nMaria Belmez – ACN\n21/10/2020 Situació ‘límit’ a Prades i municipis de l’interior, que exigeixen la reobertura del consultori mèdic\n06/04/2020 L’atenció sanitària a Salou potencia les visites no presencials per reduir les llistes d’espera\n15/06/2020 Sanitat considera controlada la transmissió comunitària\n08/06/2020 Sanitat registra 27.136 morts per coronavirus a Espanya, les mateixes que el total de diumenge


Pagar per anar en bicicleta a la feina?\nIgnacio Terrado març 4, 2016 Bicieconomia, General\nSí, tal com sona. En alguns llocs ja s’ha començat a fer. A França, per exemple, una iniciativa del govern va tenir molt d’èxit. Durant sis mesos, de juny a desembre, divuit empreses voluntàries de diverses ciutats van pagar 25 cèntims per quilòmetre als treballadors que anessin a treballar en bicicleta. La mesura va resultar en …\nConeixes el concepte de velocitat efectiva?\nIgnacio Terrado gener 16, 2016 Bicieconomia, General\nDe petit, quan ma mare em feia tornar les joguines (indefectiblement escampades per tota la casa) a l’habitació, em passava un bon quart d’hora apilant-les sobre una safata per dur-les totes en un sol viatge. Moltes vegades trigava tant a construir aquest castell de fitxes, peces de puzzle ininots que, en acabar, em feia la sensació que hauria …


Cas Enciclopèdia Catalana SLU | Gesisa\nInici » Casos d’Èxit » Cas Enciclopèdia Catalana SLU\nCas d'Èxit d' Outsourcing IT\nEnciclopèdia Catalana va néixer el 1965 i forma part de la Fundació Enciclopèdia Catalana, grup editorial privat que té com a missió promoure i difondre la llengua i cultura catalanes, mitjançant activitats culturals de divulgació de continguts de referència via mitjans digitals, el foment de la lectura i el suport a la creació literària i a l’activitat editorial.\nPer això, ofereix l’accés gratuït al portal enciclopedia.cat, col·labora en el Certamen Nacional Infantil i Juvenil de Lectura en Veu Alta, participa en el patrocini d’alguns dels premis literaris catalans més importants com, entre d’altres, el Premi Sant Jordi, el Premi Mercè Rodoreda i el Premi de Josep M. Folch i Torres.\nTambé edita obres a través dels seus editorials La Galera, Univers, Bridge, Rata, Catedral, Diccionaris de l’Enciclopèdia, Text-La Galera, Enciclopèdia Art i les participades del Grup 62.\nFinalment, també participa i es responsabilitza de la gestió de la distribuïdora Àgora, des d’on atén tot el procés de la cadena de subministrament entre editors i punts de venda.\nQuina importància té l'estructura IT en el seu negoci?\nEl Grup Enciclopèdia té una estructura IT complexa, que dóna suport a la Venda d’Art One to One amb gestió de Crèdit, a l’Edició Escolar de Llibre de Text (de venda prescriptiva), a l’Edició de Llibreria (infantil i d’adult, en català i en castellà) i a la companyia de Distribució que assumeix de manera integrada i neutra els fluxos físics i financers del llibre en el mercat de llibreries i escolar per a múltiples editors organitzats en múltiples xarxes.\nAixí, en el Grup Enciclopèdia té una alta rellevància la capacitat de gestió de carteres de clients individuals, la gestió de xarxes prescriptives, els sistemes de creació editorial i on-line i la gestió logística de magatzems amb més de 30.000 referències i vuit milions de exemplars.\nDavant tota aquesta diversitat conceptual, els Sistemes del Grup s’han especialitzat, sempre “in House”, en els Sistemes de Negoci, desenvolupant múltiples solucions específiques avançades i\nla nostra Infraestructura IT, en sentit ampli, l’hem confiat a Gesisa des de fa 30 anys.\nGESISA gestiona la nostra infraestructura IT des dels anys 90, per això són moltes les solucions ofertes. Alguns exemples:\nHavíem desenvolupat Sistemes de Gestió de Magatzems feia 20 anys, quan van aparèixer les primeres capacitats de radiofreqüència i vam ser de les primeres organitzacions en optimitzar la seva operació, gràcies a l’ajuda de GESISA.\nGESISA ens va portar a la Virtualització de Servidors fa més de deu anys. La flexibilitat i resiliència de la nostra plataforma des de llavors és enorme.\nFèiem servir fa dècades, a iniciativa de GESISA, l’accés a Escriptoris Remots en Servers dedicats. Vam ser un dels primers Grups Editorials a entrar en Office 365. ¡Quan sobtadament el Teletreball es va imposar teníem resolt molt més del que havíem imaginat!\nDes de sempre teníem entorns d’explotació de Datawarehouse amb explotació d’Excel-Taules Dinàmiques-ODBC generalitzada i incrustada en la cultura de gestió. La introducció pionera, per part de GESISA, de Power BI combinada amb el nostre domini de Grans Volums d’Informació va resultar imparable.\nDescripció de la SOLUCIÓ oferta per GESISA:\nGrau de satisfacció amb la solució implementada\nGESISA ha assumit, des de fa més de tres dècades, la gestió de la nostra infraestructura de Sistemes.\nLa nostra relació amb GESISA va més enllà de gestionar els nostres servidors, comunicacions, instal·lacions, Sistemes operatius, ofimàtica, Atenció a l’usuari, (teletreball!) …\nGESISA sempre ens ha aportat ANTICIPACIÓ i VISIÓ.\n¿Necesita un servei de IT Outsourcing ?


Entrevista a Txapi Ferrer, futbolista | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nAlbert Ferrer, conegut també com a Txapi Ferrer, és entrenador de futbol i comentarista esportiu de ràdio i televisió. Va ser defensa del mític ‘Dream Team’ que el 1992 va guanyar la primera Copa d’Europa del Barça, després va jugar al Chelsea FC i, un cop retirat, es va formar com a entrenador. Va ser un cop internacional amb la selecció catalana de futbol i 36 amb l’espanyola, amb la qual va participar en els Jocs Olímpics de Barcelona i va obtenir la medalla d’or. Actualment és entrenador del Barça Legends, l’equip format per veterans del club tan reconeguts com Ronaldinho, Julio Salinas, Goikoechea, Simao o Nadal.\nQuè va representar per a vostè, sent tan jove, guanyar la primera Copa d’Europa del Barça?\nVa ser increïble, ja que amb quasi cent anys d’història el Barça encara no n’havia aconseguit cap, i uns quants anys abans s’havia perdut la final contra l’Steaua a Sevilla. Per tant hi havia molta il·lusió i molta responsabilitat per aconseguir-la.\nA més a més, la guanyo amb 21 anys i després d’un any dolent degut a la meva lesió de genoll, que em va tenir apartat dels camps durant sis mesos.\nVa ser aquest el moment més emocionant de la seva carrera?\nVa ser un dels millors. També recordo amb molt afecte les quatre lligues, i sobretot la medalla d’or als Jocs Olímpics de Barcelona 92 amb l’equip de futbol.\nQuin camí va haver de recórrer abans d’arribar al ‘Dream Team’?\nLa meva trajectòria comença quan fitxo pel Barça amb l’edat de 13 anys; a partir d’aquí vaig pujant categories fins a arribar al Barça B, i aquell any em cedeixen sis mesos al Tenerife, a primera divisió. Quan acaba la temporada m’incorporo al primer equip del Barça l’any 1990.\nQuè ha representat per a vostè Johan Cruyff?\nHa representat molt per a mi, ja que va confiar en mi des del primer dia i en vaig aprendre molt, no només en l’aspecte futbolístic, sinó també personal.\nEm va ensenyar que si creus en alguna cosa, per molt inusual o innovadora que sigui has de tirar endavant i dur-la a terme.\nRecorda algú en especial que li donés suport en els inicis de la seva carrera futbolística?\nEl Johan sempre va ser una persona que creia molt en els nois joves; a part de mi, recordo que li va donar l’oportunitat a jugadors joves com el Pep Guardiola o el Sergi Barjuan.\nQuins són els seus referents com a futbolistes?\nQuan jugava al futbol base del Barça, per posició al camp el meu referent com a lateral era Julio Alberto, tot i que jugava per l’esquerra. M’agradava la seva actitud, velocitat i forma de jugar.\nCom va ser canviar Barcelona per Londres?\nDur al principi, perquè deixar el club del teu cor després de 15 anys no és fàcil, però l’experiència va ser molt bona: vaig conèixer una altra lliga, un gran club i una gran ciutat com Londres, que vam poder gaudir molt amb la meva dona Genny durant 5 anys.\nAconsello a tothom que si tenen la oportunitat d’anar a viure fora durant un temps ho facin, perquè és una molt bona experiència de vida.\nQuè ha suposat per a vostè el pas de jugador a entrenador?\nHa estat la manera de seguir en contacte amb el futbol professional, i l’experiència és extraordinària. Valores més les victòries, pateixes més les derrotes i assaboreixes més els èxits, ja que d’alguna manera és el premi a un treball en què l’entrenador és el màxim responsable i que s’aconsegueix posant en practica les teves idees.\nCom és l’experiència d’entrenar jugadors mítics i antics companys?\nÉs molt divertit, i tot i que intento que sigui més o menys professional, amb les nostres xerrades, temes tàctics, etc., hi ha també un to molt distès.\nPer a mi és un orgull ser el seu ‘entrenador’ (potser més aviat company), i ens ho passem molt bé. Sobretot és molt maco compartir viatges i vestidor amb jugadors del Barça de diferents èpoques amb els quals mai he tingut l’oportunitat de coincidir al camp.\nQuin és el vincle que l’uneix amb el Maresme?\nÉs de fa molts anys: quan encara era jugador del primer equip i vivia a Barcelona, vaig venir a passar un dia amb uns amics a la platja de Premià, i em va agradar la zona.\nJa de petit havia estiuejat molts anys a Calella, però aquesta zona no la coneixia gaire, així que vaig començar a voltar per aquí, i amb el temps em vaig posar a buscar-hi habitatge.\nPrimer vaig estar vivint uns anys a Teià, i finalment m’he establert a Premià de Dalt.


Descontent amb les obres de la carretera de Tamariu - Ràdio Palafrugell\nEscrit per Rubén Herranz a 10 de Juliol de 2019\nLluís Ros ha mostrat el seu malestar pel resultat final de les obres de la carretera de Tamariu\nEl regidor d’Obra Pública ha explicat que des del consistori es demanava fer un giratori a la cruïlla amb la GI-6591 que porta a Llafranc\nLluís Ros, regidor d’Obra Pública de l’Ajuntament de Palafrugell ha fet un repàs de les obres a punt per finalitzar i les que estan en marxa. Ros ha mostrat el seu descontent amb les obres de la carretera de Tamariu (GI-6542) pel seu resultat final. En aquest sentit, des de l’Ajuntament es reclamava la construcció d’una rotonda a la cruïlla amb la GI-6591 que porta cap a Llafranc. No obstant això, la Diputació de Girona, titular de la carretera no ha vist necessària la seva construcció.\nMalgrat que la carretera és de titularitat de la Diptuació, l’Ajuntament hi ha col·laborat amb un 10% del pressupost. Aquest percentatge ha permès la construcció d’un carril bici paral·lel a la carretera.\nAixí doncs, amb unes setmanes de retard, les obres de millora de la carretera de Tamariu estan a punt d’acabar. Aquesta setmana s’ha pintat el ferm i ara només queden uns detalls del carril bici.\nPer últim, respecte aquest tema, Lluís Ros també ha volgut remarcar que la voluntat del consistori és acabar de millorar tota la carretera. Començant pel tram que uneix Palafrugell i acabant pel que arriba a Tamariu. Aquest darrer tram, però, és més complicat per l’orografia del terreny.\nEl nou aparcament de Llafranc\nD’altra banda, un altre dels temes que s’han tractat durant l’entrevista ha estat l’obertura del nou aparcament de Llafranc. En aquest sentit, com avançava la setmana passada el mateix Lluís Ros, està previst que divendres ja estigui obert.\nLa principal causa del retard en l’obertura es deu a les desavinences amb l’empresa adjudicatària. El regidor d’obra pública de l’Ajuntament de Palafrugell explica quin ha estat el punt clau que ha fet retardar l’obertura.\nPer altra banda, un aspecte que també ha aixecat controvèrsia a les xarxes és el fet de la utilitat d’aquesta zona d’aparcament. Lluís Ros ha estat molt clar, serà més útil que el pàrquing de Calella\nMés enllà del descontent amb les obres de la carretera de Tamariu , el regidor d’Obra Pública també ha explicat l’estat d’altres obres que hi ha actualment al municipi. Ha parlat de les que afecten als carrers Cervantes, Progrés i Horta d’en Fina. Els trobar\nAparcament nou de Llafranc. Tot enllestit per a l’obertura d’aquesta nova zona d’estacionament


Three-Bedroom Holiday home in Hurup Thy 5 Sindrup Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Sindrup, no busqui més enllà de Three-Bedroom Holiday home in Hurup Thy 5. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Three-Bedroom Holiday home in Hurup Thy 5, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Three-Bedroom Holiday home in Hurup Thy 5 no troba competidors en cap categoria.


El Pot Petit inicia la gira del desè aniversari amb un concert a Olot – #Garrotxa #Olot #Girona\nEl dissabte 6 de juliol, a les 20 h a la plaça de braus d’Olot, tindrà lloc el primer dels deu únics concerts que fa la banda per celebrar els deu anys dalt dels escenaris.\nEl Pot Petit celebra 10 anys dalt dels escenaris amb un concert únic que només es podrà veure en deu escenaris del país, entre els quals Olot. La gira començarà a la capital de la Garrotxa amb un concert a la plaça de braus el dissabte 6 de juliol a les 20 h.\nLes entrades per aquest concert tan especial pels fans del grup es podran començar a comprar el proper dimarts 26 de març a partir de les 10 h a la taquilla del Teatre Principal d’Olot, a Can Trincheria i per internet a www.olotcultura.cat. Valen 15 euros si es vol seguir el concert des de l’arena de la plaça i 13 euros en el cas que el públic vagi a les grades. És gratuït per als menors de 2 anys, ja que van asseguts a la falda dels adults.\nPer aquest concert de celebració, el Pot Petit reunirà tretze músics dalt l’escenari per fer sonar les cançons de la banda com mai abans s’havien pogut escoltar. Un repàs per tots aquells temes que són la banda sonora de moltes famílies, seguidores fidels d’en Pau, la Jana i la Melmelada Band.\nL’any 2009 naixia El Pot Petit, amb ganes de crear música, concerts i espectacles de qualitat pensats especialment pels infants i les seves famílies. El grup aposta per acostar diferents estils musicals a les famílies, amb unes lletres adequades, a través d’uns personatges i, sobretot, d’unes cançons de creació pròpia i original amb les que els infants es puguin sentir identificats.\nAmb més de 15.000 còpies dels seus tres discos venudes, més de 600 concerts, milions de visualitzacions al seu canal de Youtube i nombrosos seguidors a les xarxes socials, es consoliden com a grup de referència dins l’àmbit de la música per a públic familiar. Els seus tres discos, Canta amb El Pot Petit (2012), Ritmes i Rialles (2015) i A l’aventura! (2018) han tingut molt bona acollida i han aconseguit que les seves cançons formin part del dia a dia de moltes famílies.\nVÍDEO: Un estol d’estornells ballen a l’espot del Sismògraf 2019


Definir-nos constantment. La identitat del poble gitano.\nEl color de la pell defineix? La manera de parlar, defineix? La manera de cantar defineix? Els gustos que el gitano té, el defineix? El ritme del cos i de les palmes defineix? La manera de negociar al mercat, defineix? L’autoritat de patriarca, defineix? La manera de tractar els vells, defineix? La manera de resoldre els conflictes entre família defineix? Hi ha un conjunt de característiques que la comunitat gitana, amb orgull va defensant i amb certa por de perdre-les les reivindica com si haguessin de ser pures. Estem en un temps que defensar la puresa de cada col·lectiu es fa per desitjar el que diem ideal. De fet la barreja de cultures i de maneres de fer és inevitable. A l’hora de reivindicar la injustícia de l’holocaust gitano hi estem d’acord. Mai, mai s’ha de repetir. I a la vegada hem de proclamar la injustícia de l’holocaust jueu. Tancar-nos dins el propi grup ens pot fer ignorar la riquesa dels altres. Feliçment les xarxes socials ens posen en contacte amb tots els qui volem.\nMés, i el creure? La cultura gitana expressa amb molta intensitat el fet de la mort i també l’habitual referència a Déu. El gitano que s’atreveix a dir que no creu en Déu és ben estrany. Per definició el gitano és creient. Per tant, podem dir que creure és també una definició del ser gitano. Tenim un risc: que hi hagi només una manera de creure. Es pot dir que tradicionalment el gitano ha viscut al recer de l’Església catòlica i que ha rebut molt d’ella. Defineix actualment el gitano jove o gran el fet de ser creient. Beneïm-nos. Només que el deure és estar sempre millorant, proposant i enriquint-nos per mantenir la pròpia identitat.\nEl futur és dels creients que sabem que el Senyor no ens deixa sols. El futur és dels qui mantenint la fe sabem que ens trobarem al Regne. Aquí amb les nostres festes cristianes avancem la Festa del Cel. Creure és una festa i el gitano ha de ser un exemple per a tots els qui no saben fer festes. Trobar-se, cantar, lloar, pregar, ballar, menjar, beure… tot és un signe que afavoreix la realitat. Que no pari la festa gitana unida a tots als altres creients de sempre.\nTags: Cultura, Esglèsia Catòlica, gitanos, identitat, Religió, revista\nRetrospectiva, la nova obra pictòrica de Lita Cabellut a Barcelona


No t'has plantejat mai la relació entre l'ordre i el canvi climàtic? Te l'explico en el post d'aquesta setmana!!\nSegur que moltes vegades portes la bossa de ma massa plena i la teva esquena se'n resent. Llegeix com vaig aconseguir evitar-ho!\nL'art de procrastinar: segur que l'has practicat més d'una vegada i ni ho saps!! Descobreix què és i com evitar-lo.\nAcabarem posant ordre a la nevera. Saps on has de posar les coses a la nevera i com posarles? Aprèn a fer-ho i estalvia temps i diners.\nUn cop posat en ordre tots els estris de la cuina, hem de començar amb els aliments. Saps com fer-ho? Doncs continua llegint!\nDurant uns dies parlarem de l'ordre a la cuina, una de les estances més importats de qualsevol casa\nEl komono és la tercera de les categories que la Marie Kondo ens fa ordenar. Saps quins objectes inclou? Descobreix-los en aquest post i que res t'aturi a l'hora d'ordenar!\nSempre us repeteixo moltes vegades que a l’hora d’ordenar és molt important fer-ho seguint les quatre categories principals que defineix la Marie Kondo en els seus llibres.\nT'agradaria que els teus fills ajudessin més a recollir les seves joguines? Doncs aquí tens 5 consells que et poden ajudar a aconseguir-ho.


Demades - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(328 aC) Olympic champion (ancient Olympics) (en)\nDemades (en llatí Demades, en grec antic Δημάδης) fou un home d'estat i orador atenenc contemporani de Filip II de Macedònia, Alexandre el Gran i Antípater. Se'l considera d'origen molt baix, i la Suda diu que havia fet de mariner, però pels seus talents, la seva demagògia i els mètodes poc ortodoxes, va arribar a una posició eminent a Atenes.\nEra membre del partit macedònic i enemic de Demòstenes al que s'havia enfrontat per primer cop el 359 aC, per la qüestió de la guerra contra Olint, enemistat que va seguir fins al final, quan Demades, amb la col·laboració d'Antípater i Cràter d'Orèstia, va aconseguir que s'exiliessin de la ciutat Demòstenes i els seus amics.\nA la batalla de Queronea Demades va ser fet presoner pels macedonis, però Filip II el va deixar lliure a causa del seu discurs adulador, va deixar anar també a tots els atenencs i va signar un tractat d'amistat amb Atenes, segons diu Diodor de Sicília. Els diners que va rebre de Filip, i els regals, van convertir Demades en un autèntic defensor de la causa macedònia, a la que literalment es va vendre. Va seguir amb la mateixa fidelitat cap a Alexandre, fill de Filip. El seu afalagament va arribar tant lluny que l'assemblea atenenca, incapaç de suportar-ho, li va imposar una multa. També va acceptar els suborns d'Harpalos, el tresorer macedoni. Quan Alexandre va exigir l'entrega dels oradors que se li oposaven, alguns amics de Demòstenes el van subornar perquè els salvés; així Demades va signar un decret pel qual exculpava als oradors però oferia entregar-los si eren declarats culpables. L'assemblea va enviar Demades com a ambaixador a Alexandre per comunicar-li el decret i va convèncer el rei de perdonar als oradors, segons Diodor i Plutarc.\nEl 331 aC va rebre l'administració d'una part del diner públic atenenc. Degut als suborns que rebia dels oposats al partit macedoni, va adquirir una gran riquesa que va dilapidar al viure de manera dissoluta i extravagant i va ser condemnat a diverses multes.\nQuan Antípater i Cràter d'Orèstia van entrar a Atenes el 322 aC, Demòstenes va fugir, i Demades, Foció i alguns altres van ser enviats com ambaixadors davant d'Antípater però no el van poder convèncer i probablement el mateix Demades va impedir que l'ambaixada tingués èxit. Antípater només va oferir la pau a canvi de la submissió completa.\nEl 318 aC amb Antípater malalt a Macedònia, Demades va anar altre cop com a ambaixador al regent per demanar la sortida de la guarnició de Muníquia; però casualment es van descobrir unes cartes de Demades a Perdicas d'Orèstia en les que urgia aquest a venir a Europa i atacar Antípater. Antípater el va fer executar immediatament juntament amb el seu fill Demees. Arrià, Ateneu de Nàucratis i Plutarc diuen que l'execució la va ordenar Cassandre.\nEs conserva un discurs seu: (περὶ δωδεκαετίας), probablement del 326 aC. Suides diu que va escriure una història de Delos, però probablement l'escriptor era un personatge diferent amb el mateix nom.\n↑ Demades a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 957-958\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Demades&oldid=26442319»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 feb 2021 a les 20:05.


CastellóCREA gestiona 355 contractacions durant el primer quadrimestre de l'any | Castelló Extra\nEls serveis d’orientació i intermediació de CastellóCREA, l’àrea d’Ocupació de l’Ajuntament de Castelló, han aconseguit que un total de 129 persones en situació de desocupació hagen trobat un treball durant el primer quadrimestre d’enguany. D’elles, un 61,24% són dones i el 38,76% restant, homes. La dada es va donar a conéixer durant l’últim Consell Rector del Consorci del Pacte Local per l’Ocupació, en el qual es va realitzar un balanç d’actuacions i resultats de l’àrea d’ocupació entre gener i abril d’enguany. Així mateix, també es va realitzar un avanç dels programes d’ocupació en marxa que suposaran altres 226 contractacions de manera directa, de les quals 129 ja s’han realitzat dins de Jornals de Vila, i la resta estan en tramitació. En total, CastellóCREA ha gestionat 355 contractacions de manera directa i indirecta en els quatre primers mesos de l’any.\nL’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha recordat l’increment de la inversió destinada a les polítiques actives d’ocupació, que enguany compten amb un pressupost de 6,2 milions d’euros, un 500% més que en 2015. “El govern municipal ve impulsant les polítiques pensades per a facilitar que les persones en situació de desocupació troben un lloc de treball i, en aquest sentit, els serveis d’orientació i intermediació fan un treball de seguiment i acompanyament específic per a facilitar aquest accés al món laboral”, ha apuntat Marco.\nAixí, ha destacat el fet que més del 60% de les persones que han trobat treball a través d’aquests serveis municipals en el que portem d’anys són dones. “És un exemple que les nostres polítiques són efectives i útils per a elles, ja que són les que més pateixen la desocupació”, ha apuntat. L’alcaldessa ha recordat a més que 2021 va tancar amb la xifra de desocupació més baixa dels últims tretze anys.\nPer part seua, la regidora d’Ocupació, Patricia Puerta, ha destacat que, al costat d’aqueixes 129 persones que han trobat treball a través dels serveis d’orientació i intermediació municipals, CastellóCREA també està generant llocs de treball de manera directa. “Entre ells, cal recalcar les 129 contractacions dins del programa Jornals de Vila, així com altres programes d’ocupació que sumaran altres 97 contractacions, en total 226 contractacions directes”, ha explicat.\nEn aquest primer quadrimestre, també s’han destinat 525.000 euros en diferents línies d’ajudes per a l’impuls a la contractació. “Unes línies d’ajudes que es van posar en marxa l’any 2017 i que, des de llavors, sumen ja 2,7 milions que han permés dinamitzar el teixit empresarial local”, ha manifestat Puerta.


→ Servei de traducció a Santa Margarida i els Monjos. Traductors a Santa Margarida i els Monjos anglès, espanyol, francès, etc.\nTRADUCCIONS SANTA MARGARIDA I ELS MONJOS I TRADUCTORS SANTA MARGARIDA I ELS MONJOS\nTraductors i traduccions a Santa Margarida i els Monjos\nEn la nostra agència de traductors professionals a Santa Margarida i els Monjos, amb més de 18 anys de trajectòria, estem especialitzats en la traducció de tota textos jurats, tècnics, jurídics, científics, mèdics, financers, turístics, informàtics, econòmics, literaris, farmacèutics, químics, de publicitat, de pàgines web, per a hotels i restaurants, per a empreses, sobre alimentació, d’informes, contractes, catàlegs, localització de programari, traduccions financeres i de altres especialitats.\nEn la nostra empresa de traducció comptem amb un ampli i qualificat equip d’intèrprets i traductors a Santa Margarida i els Monjos. La nostra agència seleccionarà el millor traductor natiu especialitzat en l’àrea que vostè precisi.\n¿Necessita traductors a Santa Margarida i els Monjos?\nEl que més aprecien els nostres clients del nostre servei de traducció professional a Santa Margarida i els Monjos són la qualitat, el preu, la rapidesa, l’atenció al client, la disponibilitat, l’adaptació al client i la puntualitat.\nEls preus de les nostres traduccions i interpretacions són molt competitius i sobre els mateixos realitzem grans descomptes per volum (en funció del nombre de paraules). Si necessita traduccions barates a Santa Margarida i els Monjos, demani’ns informació sobre la nostra modalitat de traducció low cost per a textos no especialitzats.\nAixí mateix, si precisa traduccions urgents a Santa Margarida i els Monjos, la nostra empresa de traductors també podem oferir-li aquest servei.\nLa nostra agència li ofereix traduccions de qualitat a Santa Margarida i els Monjos\nEl nostre Sistema de Gestió de la Qualitat per a traduccions sobre la base de la normes de qualitat ISO 9001 i la norma europea de qualitat UNEIX EN 15038 garanteix el rigor i la precisió de les nostres traduccions a Santa Margarida i els Monjos\nTots els nostres traductors a Santa Margarida i els Monjos són natius de l’idioma de destinació, és a dir, la seva llengua materna.\nEls nostres traductors natiusa Santa Margarida i els Monjos són professionals avalats amb una àmplia experiència, formació acadèmica i realitzen només traduccions de textos en els quals estiguin especialitzats.\nFormació dels nostres traductors a Santa Margarida i els Monjos perquè compleixin els nostres estàndards de qualitat.\nSi necessita servei de traduccions a Santa Margarida i els Monjos nosaltres som la seva millor opció.\nCatalà anglès, anglès català, espanyol anglés i altres combinacions de la nostra empresa de traductors professionals a Santa Margarida i els Monjos\nOferim servei de traduccions professionals a Santa Margarida i els Monjos del català a l’anglès, de l’anglès al català, de l’espanyol a el anglès i de l’anglès al castellà, de l’espanyol al francès i del francès al castellà, d’espanyol a alemany i d’alemany a castellà, espanyol català i català castellà, espanyol basc i basc castellà, de l’espanyol al gallec i del gallec al castellà, així com a l’i de el valencià, wu, guaraní, wayú, italià, portuguès, romanès, rus, polonès, búlgar, holandès, xinès, àrab, hindi, urdú, neerlandès, amazig / tamazigh, rifeño, ucraïnès, txec, eslovac, croat, eslovè, lituà, estonià, letó, bielorús, japonès i MÉS DE 150 IDIOMES.\nAgència de traduccions jurades a Santa Margarida i els Monjos\nTambé oferim el servei de traduccions oficials a Santa Margarida i els Monjos, les quals li seran lliurades per missatger en el domicili que ens indiqui. Si és urgent normalment s’intentarà que el traductor certificat estigui el més a prop possible del seu domicili a Santa Margarida i els Monjos. En cas contrari, el traductor oficial pot trobar-se en un altre municipi a l’efecte d’aconseguir preus més competitius per a Vostè gràcies a crear economies d’escala. Tots els nostres traductors jurats estan reconeguts pel Ministeri d’Afers exteriors espanyol.\nCerts organismes poden posar problemes si la traducció de partides de naixement, actes de matrimoni, certificats de defunció, certificats d’antecedents penals, demandes i altres documents oficials o escrits a presentar davant aquestes institucions no és jurada per un traductor jurat a Santa Margarida i els Monjos reconegut pel Ministeri d’Afers exteriors. Per això, abans d’encarregar una traducció a presentar davant un organisme oficial és necessari que preguntar al mateix si és necessari una traducció oficial o no. En cas que no sigui necessària una traducció certificada és preferible no demanar a l’agència de traductors una traducció jurada oficial a Santa Margarida i els Monjos, sinó una normal, ja que és més barata i menys literal.\nLlegir més sobre els nostres traductors oficials a Santa Margarida i els Monjos.\nServei d’intèrprets a Santa Margarida i els Monjos\nLa nostra agència de traducció també compta amb servei d’interpretació a Santa Margarida i els Monjos (traducció oral) en les seves 3 modalitats:\nInterpretacions simultànies a Santa Margarida i els Monjos (traduccions per a congressos amb molts participants).\nIntèrprets consecutius a Santa Margarida i els Monjos (traduccions per a esdeveniments, conferències i presentacions amb menys assistents).\nInterpretacions a Santa Margarida i els Monjos d’enllaç (traduccions per a reunions de negoci amb poques persones, judicis, fires, etc.).\nTambé oferim interpretacions i traduccions professionals en Santa Margarida i els Monjos municipis propers a Santa Margarida i els Monjos:\nTraductors tècnics bons i ràpids a Sitges\nTraduccions certificades low cost a Vilafranca del Penedès\nServei de traductors urgent a Igualada\nContacte de la nostra empresa de traducció a Santa Margarida i els Monjos\nSi necessita traductor a Santa Margarida i els Monjos pot contactar-nos en:\nBarris de Santa Margarida i els Monjos en els quals nostra agència ofereix serveis de traducciò\nSanta Margarida i els Monjos és un municipi es troba el sud-oest de la comarca de l’Alt Penedès, al límit amb la del Garraf.


La Montnegre presenta la seva última elaboració al Barcelona Beer Festival | Ràdio Calella Televisió\nÉs la Barretina, una IPA amb nots de caramel i pinya, amb la qual la cervesera artesana de l’Alt Maresme aspira tornar a rebre el reconeixement dels professionals, com va passar l’any passat amb la medalla d’or del Barcelona Beer Challenge per una English Barley Wine. També es tirarà l’Ermitana, la primera de la família de La Montnegre.\nPere Badalló, de La Montnegre, ha explicat a Ràdio Calella TV la història de la Barretina, la novetat que portaran al Barcelona Beer Festival que es celebrarà aquest cap de setmana. Neix de la relació de la cervesera amb el restaurant La Boina, que els va fer l’encàrrec d’una IPA que s’ajustés als paladars de la seva clientela. D’aquí aquesta elaboració, de gust “maltós” i amb notes de pinya.\nÉs una cervesa que requereix una certa presència de llúpol, menys que el normal perquè és una IPA de perfil meltós: té moltes notes de caramel que li donen un retrogust molt bo. Només fem servir un sol llúpol que dona notes de pinya, que fa que entri molt fàcil. Té 6 graus i és poc amarga.\nLa Montnegre ha produït un sol lot de la Barretina, a l’espera de la resposta que n’obtingui de la clientela.\nBadalló es mostra confiat en la qualitat d’aquesta elaboració i en les possibilitats de repetir el reconeixement que van rebre l’any passat del certamen barceloní amb l’Atorrentada. Admet que tornar-hi a ser, una altra edició, ja és tot un orgull.\nVolem fer cultura cervesera i haver passar de visitant a poder-hi participar com a professionals de la cervesa, ens fa especial il·lusió. Més perquè l’any passat vam guanyar la medalla d’or en la categoria d’English Barley Wine, una de les més complicades, i que esperem tornar a repetir.\nEl Barcelona Beer Festival es celebra des d’avui i fins diumenge a la Farga de l’Hospitalet.\nSegüent Torres rebrà el suport de l’ex alcalde de Barcelona, Jordi Hereu, en la seva presentació com a alcaldable del PSC\nAnterior Portes obertes a les escoles de Calella: t’avancem els seus projectes educatius


El TAU Castelló haurà de recórrer a l'èpica per donar la sorpresa davant el Xocolates Trapa Palència | | Notícies Dígitals\nEl TAU Castelló haurà de recórrer a l’èpica per donar la sorpresa davant el Xocolates Trapa Palència\n02/11/2019 02/11/2019 leb or, palencia, tau castello\nAvui el TAU Castelló viatja a terres palentines per enfrontar-se demà a l’Xocolates Trapa Palència actualment colíder al costat de Valladolid i Guipúscoa, amb només una derrota en el seu marcador que va recollir en la primera jornada de lliga precisament al seu feu davant el Melilla.\n“Palència és un dels 4 o 5 millors equips de la lliga i està jugant molt bé. Som conscients de la màxima dificultat que té el partit “, confessava Toni Ten que dimarts passat es va desplaçar a Almansa costat d’un dels seus ajudants, Juanjo Lluís, per veure en directe al conjunt palentí.\n“Palència és un equip molt físic molt llarg. Hem de fer un partit de 10 per competir. Ja sabem que és un gran club en estructura i en plantilla però a més estan jugant molt bé. Hem de defensar molt bé, atacar molt bé, rebotejar per poder guanyar i donar la sorpresa “ratificava Tingues en les seves declaracions que no deixava de lloar als castellans.\nL’equip que dirigeix l’exjugador ACB Carles Marco té grans noms entre els onze components de la seva plantilla com el base Dani Rodriguez que ja va estar a Palència aconseguint un doblet copa i lliga i que l’any passat va guanyar la lliga i va aconseguir l’ascens amb el Betis . L’escorta català Jordi Grimau, el poderós pivot Larsen que l’any passat va aconseguir l’ascens a Lliga Endesa amb el Bilbao Basket o el gegant exmadridista Felipe Dos Anjos.\nPerò la contundent victòria davant del Liberbank Oviedo ha donat a l’equip tauleller molta confiança de cara a aquest partit que tot i que el Palència surti com a favorit, vista la igualtat i competitivitat de la lliga pot passar qualsevol cosa tot i les lesions del conjunt del taulell.\nEl partit es disputarà diumenge a les 12h i encara que estava previst que es retransmetés al final no serà retransmès per televisió.\n← El mes destacat de hui divendres 1 de novembre de 2019 a la Comunitat Valenciana en imatges\nChema Garcia i Van Zegeren no podran jugar demà amb el Tau Castelló en el partit de #LebOro que es disputarà a Palencia →


[ANÀLISI] EVER OASIS PER A NINTENDO 3DS | Nintenhype.cat\n[ANÀLISI] EVER OASIS PER A NINTENDO 3DS\nPosted by Rocsta | nov. 3, 2017 | 3DS, Anàlisi | 1\nLa nova producció de Grezzo, l’estudi que va produir les versions de The Legend of Zelda: Ocarina of Time 3D i Majora’s Mask 3D, ens porta una col·laboració molt sucosa de la mà de Koichi Ishii, el creador de la saga Mana. Un JRPG amb tocs de social simulator com Animal Crossing o Harvest Moon amb uns tocs més roleros a l’estil Secret of Mana o Fantasy Life.\nEver Oasis ens trasllada a un desert on controlarem a Tethu un simiente, que conviu juntament amb son germà Niak i altres simientes a un oasi enmig d’aquest àrid paisatge. Els simientes tenen el poder de poder cobrir tot el desert de naturalesa mitjançant la llavor que tenen a dintre seu, sempre que tinguin la benedicció de la djinn de l’aigua, només d’aquesta manera seran capaços d’erradicar al Caos, una entitat maligne que posseirà a éssers de cor impur per aconseguir els seus malintencionats propòsits.\nL’aventura començarà en el moment en el qual Caos destrueix l’oasi on vivíem i separa al nostre heroi del seu germà. Un cop succeït això, Tethu trobarà a una Djinn de l’aigua Esna, que gràcies a la seva benedicció crearem un nou oasi on vindran a parar diferents viatgers que si solucionem les seves peticions romandran al nostre oasi. Els viatgers que s’instal·lin a el nostre oasi obriran una “floritienda” que gràcies a les seves vendes (on nosaltres els hi proveirem de material) seran feliços i augmentarà el nivell del seu establiment. Els vilatans que es quedin al nostre oasi podran acompanyar-nos a la nostra aventura, aquests tindran fins a set classes distintes, amb habilitats diferents, entre elles estan: Mag, sanador, recol·lector, protector, guerrer… També cal recalcar que hi ha més d’una raça diferent i que aquests comptaran amb habilitats especials.\nNo ens serà massa difícil adequar-nos als comandaments del joc, comptarem amb uns controls molt bàsics on la majoria de vegades només utilitzarem els botons d’atacar i d’evadir contra els enemics. Haurem de proveir als nostres vilatans amb diferent materials que anirem trobant a la nostra aventura i mentre seguim la trama principal de la història podrem anar alternant amb les diferents submissions que ens donaran els habitants del nostre oasi.\nAmb Ever Oasis trobarem un bon videojoc per poder endinsar a algú als JRPG actuals amb una hibridització amb sims life, també fer esmena, que encara que poder no et sentis atret amb els JRPG et pots sentir captivat, tant per la seva estètica, com per la seva jugabilitat.\nSi cerquem un joc amb un espectre de dificultat clamorós, aquest no serà el teu joc, de fet podríem dir que es converteix en un passeig tota l’aventura, podríem dir que només algunes missions secundàries i cap a la cloenda de la història són una mica més àrdues, però des d’un començament ens semblarà bastant senzill.\nEn l’àmbit estètic resulta molt bufó, ja que la paleta utilitzada crea uns contrasts molt magnètics. Nintendo ens demostra que gràcies a tant com aquest joc, com Breath Of The Wild ha trobat la seva Pedra de Rosetta i que cromàticament es mouen amb molta soltesa.\nAls nostres herois ens acompanyarà durant tot el joc una música no massa entotsoladora, a part dels temes centrals, el del poblat i el de quant ens endinsem al desert, no seran massa memorables, també cal dir que es nota que van fer un gran esforç amb aquests temes sàpiguen que la majoria del temps seríem allà.\n· La seva estètica, el disseny dels personatges i la paleta cromàtica tan ben escollida li senti fenomenal al vídeo joc, artísticament és genial.\n· La duració, que constarà d’unes 30 hores tirant unes 45 si el vols completar al 100%.\n· La història, encara que no és res de l’altre món ens portarà a un viatge de les mil i una nits on la naturalesa serà la protagonista.\n· És possible que al principi ens costi entendre com aconseguir que els nòmades que són de viatge per l’oasi es quedin i que s’ha de fer.\n· La banda sonora no és el seu plat fort.\nCONCLUSIONS És Ever Oasis un joc per un públic reduït? Jo en penso que no, encara que ens puguem trobar amb unes mecàniques dignes del rol, com ara pujar de nivells, aprendre habilitats, aconseguir nous personatges... ens trobarem que a causa del farmeig, a la millora de les tendes, al posicionament de les tendes, etc. ho farà més accessible per tot el públic. Si t'agraden els personatges chibi, una estètica cuidada, els sims life, els jocs roleros japonesos i pots aguantar un joc que es basa en un món desèrtic. Trobaràs en aquest joc el company perfecte per la teva portàtil. En el meu parer és un "Must have" per a la Nintendo 3DS\nPreviousTercer ofici del Mario\nNextProva de foc pel Nintenderu\n[ANÀLISI] Wario Land III (GBC)\n[NindiesHype] King Lucas (Nintendo Switch)\n[ANÀLISI] Pro Controller “Low Cost” (Tutuo)\n[ANÀLISI] Monster Loves You! (Nintendo Switch)\nariarlet\ton febrer 1, 2018 at 12:56 am\nLeave a Reply to ariarlet Cancel·la les respostes


Dijous, 15 Desembre 2016 18:02\nextractives, abocadors, Can Balasc, Can Carreras,\n“Hem sortit de la situació de greuge històric que patia Rubí”, explica l’alcaldessa Ana María Martínez. “Hem aconseguit que es reguli d’una vegada per totes allò que semblava impossible”. La primera edil ha agraït la feina feta per la plataforma Rubí Sense Abocadors i la ciutadania que s’ha manifestat per la causa, així com l’anterior govern i la resta de forces polítiques.\nRecordem que l’ordre del dia del CTUB també incloïa debatre el Pla Especial Urbanístic (PEU) de Can Carreras i Can Balasc, on TMA Grupo Sánchez proposa traslladar l’activitat del primer lloc al segon. La presència, però, ha resultat ser un tràmit per evitar un silenci administratiu positiu després de gairebé un any en suspès, tal com ha explicat Martínez. La tramitació d’aquest document continuarà però, ara, s’haurà d’ajustar al Pla d’extractives, amb el qual entra en contradicció en diferents qüestions.


ImagEsport 2019: convocatòria oberta – Festival Internacional de Cine de Menorca\nmarç 27, 2019 per festivalmenorca\nUn any més, col·laborem amb l’àrea d’Esports del Consell Insular de Menorca per promocionar valors en la pràctica esportiva a través d’un concurs audiovisual. Serà la quarta edició del Premi ImagEsport, concurs per a clubs i entitats esportives. La convocatòria per presentar-s’hi ja és oberta. Es tracta de presentar vídeos d’una durada d’entre 3 i 5 minuts com a màxim, protagonitzats per al·lots i al·lotes de 6 a 16 anys que pertanyi a algun club menorquí i que participin al programa “L’esport en edat escolar”.\nEls participants optaran a un primer premi de 900 euros, un segon premi de 600 euros i a un premi de votació popular de 150 euros. El termini de presentació finalitza el 3 de juny. Podeu consultar les bases completes del concurs aquí i tramitar la participació aquí.


EL CONSELL COMARCAL DE L’ALT PENEDÈS, EL MÉS TRANSPARENT DE CATALUNYA — Consell Comarcal de l'Alt Penedès\nEsteu aquí: Inici → NOTÍCIES → Notícies → EL CONSELL COMARCAL DE L’ALT PENEDÈS, EL MÉS TRANSPARENT DE CATALUNYA\nEL CONSELL COMARCAL DE L’ALT PENEDÈS, EL MÉS TRANSPARENT DE CATALUNYA\nAmb una puntuació d’un 94% d’indicadors positius, el Consell Comarcal de l’Alt Penedès encapçala el rànquing dels 4 consells comarcals que han rebut el Segell Inforparticipa a la Transparència i la Qualitat de la Informació\nEl Laboratori de Periodisme i Comunicació per a la Ciutadania Plural de la Universitat Autònoma de Barcelona va lliurar ahir els guardons InfoParticipa 2017 als 92 ajuntaments, els 4 consells comarcals i les 3 diputacions que compleixen amb els indicadors de transparència i qualitat de la informació definits pel Laboratori.\nAquests guardons s’atorguen avaluant la informació que es publica als webs de les administracions públiques; en concret, s’analitza si la informació publicada facilita que qualsevol ciutadà o ciutadana pugui saber quins són els representats polítics del municipi, com es gestionen els recursos col·lectius i quines formes de participació posen al seu abast, i més enllà d’això, es valora que la informació sigui accessible. Els resultats es publiquen, georeferenciats, al Mapa Infoparticipa (http://mapainfoparticipa.com/index/home/).\nL’acte de lliurament dels guardons es va celebrar a la sala d’actes de la Universitat Autònoma de Barcelona, a Bellaterra, i va comptar amb la presència dels màxims representants dels ens organitzadors: Margarita Arboix, rectora de la UAB; Amparo Moreno, directora del Laboratori de Periodisme i Comunicació per a la Ciutadania de la UAB; Miguel Ángel Gimeno, director de l’Oficina Antifrau de Catalunya, i Jordi Foz, secretari de Transparència i Govern Obert de la Generalitat.\nEl president del Consell Comarcal de l’Alt Penedès, Xavier Lluch, va rebre el Segell InfoParticipa 2017 de mans de la rectora de la UAB, que va felicitar els ens locals guardonats “perquè feu un esforç perquè els vostres ajuntaments i consells comarcals siguin un model del que ha de ser el servei públic”.\nPer atorgar el Segell s’han tingut en compte aspectes qualitatius, com ara que la informació estigués organitzada i presentada de manera clara, intel·ligible, completa i actualitzada, per possibilitar consultes àgils i ràpides per part de la ciutadania. En un context de més exigència qualitativa, el Consell Comarcal de l’Alt Penedès ha superat la puntuació obtinguda l’any anterior i manté el compromís de revalidar el Segell en la propera avaluació.\nVilafranca del Penedès, 26 d’abril de 2018


Metges Catalans | Pau Aymerich i Gilabertó\nPau Aymerich i Gilabertó\n[Terrassa, 14/03/1846 – Barcelona, 22/07/1921]\nMetge catalanista, escriptor, interessat per la tuberculosi i benefactor de la ciutat de Terrassa\nFill del mestre d’obres Faust Aymerich, estudia el batxillerat a l’escola lliure de Mataró i Medicina a la Universitat de Barcelona on es llicencia el 1872, malgrat que inicialment la seva formació per influència paterna és marcadament artística. Un germà seu, Vicenç, és mestre d’obres com son pare. Després de doctorar-se, primer, Pau Aymerich exerceix de metge a Caldetes i, després, a Terrassa. Partidari del partit lliberal de Sagasta, l’any 1881 entra a l’Ajuntament de Terrassa i, com assessor municipal en temes sanitaris, participa activament en els brots epidèmics de xarampió i tifus que afecten la vila a finals de l'estiu i durant la tardor de l'any 1880. El 1882, és nomenat Subdelegat de Medicina fins al gener del 1893, quan es trasllada a Barcelona en ser nomenat metge interí d’Higiene –poc després ja ho és en caràcter definitiu- i tresorer de la Comissió Provincial de l’Associació de la Creu Roja. A més, fa de metge de vàries companyies d’assegurances i a la Policlínica de l’Hospital de Nostra Senyora del Sagrat Cor de Jesús i té consulta al primer pis del número 6 del carrer Raurich de la Ciutat Comtal.\nEl 1891, per decisió del consistori terrassenc, Pau Aymerich és comissionat per viatjar a Berlin per conèixer de prop com feien la lluita antituberculosa als hospitals alemanys on s’està aplicant el mètode de Robert Kock recentment descobert a la capital berlinesa. El mes de febrer, Aymerich torna a Terrassa portant la limfa de Koch per inocular-la als malalts de tisi.\nA la tornada, redacta una memòria sobre aquesta malaltia que edita l'Ajuntament de Terrassa. A més, el doctor Aymerich promou, amb uns companys, la creació del Centre Medich i Casa de Socorro (sic) al carrer de la Palla de Terrassa per visitar els seus pacients. Participa, també, en la creació del Laboratori Químic Municipal, impulsa la creació d’una Escola d’Arts i Oficis a la ciutat i cedeix uns terrenys per a la construcció d’un hospital per a tuberculosos.\nAymerich Gilabertó publica els seus articles sobre Higiene Pública a diferents revistes mèdiques i a la premsa terrassenca. Durant anys, és director del periòdic de caràcter polític El Pensamiento Liberal des d’on enceta una forta polèmica sobre “el còlera de marras” amb el metge Josep Ventalló Vintró a qui qualifica d’alarmista. Especialment, destaca el text en què proposa un tractament per la tos ferina, a la que aplica el seu nom. Publica, també, una estadística mèdica de Terrassa i, el 1881, adquireix prestigi per escriure la Topografia Médica de Tarrasa, una obra que és premiada per la Reial Acadèmia de Medicina de Barcelona i per la qual la institució el distingeix nomenant Aymerich acadèmic corresponent. El 1890, obté el premi de l’Ateneu Terrassenc per la seva memòria Lo passat, present i pervindre del Reyal Colegi Terrassench y l’influencia que en la localitat ha exercit baix lo punt de vista de l’ensenyança.\nMembre actiu del I Congrés Internacional de la Llengua Catalana del 1906, Pau Aymerich és home de molt bons sentiments i amb fama de visitar sovint sense cobrar. El seu coneixement del francès i l’alemany li permet fer viatges d’estudis per diferents centres europeus, especialment es desplaça a França i Alemanya, motiu pel qual s’esdevé un ferm partidari del mètode de la Bacterioteràpia, procediment que obté un cert predicament pel tractament de les malalties infeccioses a final del segle XIX.\nPer les seves aportacions a la ciutat, l’any 1949, en reconeixement i homenatge, Terrassa li dedica un carrer de la ciutat. Casat amb Balbina Baró, té tres fills, un dels quals, Josep Aymerich i Baró (1874-1953) exerceix la Medicina alhora que té una intensa vida cultural, especialment, musicalment i en el camp de la fotografia.


L'Estadi Balear té un futur ben negre\nLa intervenció sobre l'estructura té un cost que els copropietaris no poden assumir. La despesa augmentaria fins a unes xifres que farien inviable la remodelació.\nMIQUEL RAMIS Palma. 18/06/2013 00:48\nL'Estadi Balear té un futur ben negre. D'ençà que divendres els tècnics d'Urbanisme de l'Ajuntament de Palma el clausuraren de manera cautelar davant el perill de col·lapse de la seva estructura, els pitjors presagis se cerneixen sobre la instal·lació de la via de cintura. I més després de la reunió que mantingueren ahir representants de l'Atlètic Balears i de Cort.\nEl president en funcions del club, Daniel Fiol; el coordinador del futbol base de l'entitat, Joan Palmer, i el president de la Procampo (la comunitat de copropietaris de la instal·lació), Fernando Miró, es trobaren amb el regidor d'Esports, Fernando Gilet; el regidor d'Urbanisme, Jesús Valls, i diferents tècnics de l'Ajuntament per començar a cercar solucions per a un camp de futbol que pot estar davant la seva darrera etapa de vida.\nDe moment, tant el club com Cort estan a l'expectativa del que dictamini l'informe d'estabilitat de l'estructura per determinar de manera exacta quin és el seu estat i les necessitats que implicaria una hipotètica reforma. Aquí és on radica el problema. El deteriorat estat de l'estructura de l'estadi fa que tot indiqui que per obtenir l'aixecament de les mesures cautelars s'hagi d'optar per fer obres majors.\nÉs a dir, la intervenció sobre l'estructura té un cost que els copropietaris no poden assumir. La despesa augmentaria fins a unes xifres que farien inviable la remodelació.\nEls tècnics iniciaran l'anàlisi de l'estructura aquesta setmana i serà quan presentaran el seu informe sobre si és estable; aleshores es prendrà una decisió definitiva. De totes maneres, tant des de Cort com des del club blanc-i-blau són realistes i tenen clar que molt difícilment es podrà trobar una solució que permeti al conjunt baleàric tornar al que ha estat casa seva durant 53 anys.\nAlternatives per al primer equip\nL'altre gran problema és la reubicació de tots els equips de futbol base del conjunt blanc-i-blau. En la reunió d'ahir, l'Ajuntament va oferir el camp annex de Son Moix com a solució per als dos primers equips de l'entitat, el que milita a Segona B sota la batuta de Nico López i el conjunt juvenil, que enguany tornarà a la Divisió d'Honor, que així podran començar la propera temporada amb un mínim de normalitat. Tot i els esforços i la implicació de Cort per oferir sortides, la reubicació tant dels equips de base com el desenvolupament del campus d'estiu del club es veuen en seriós perill.\nPalma acumula una sèrie d'infraestructures esportives que ofereixen una imatge desoladora d'una ciutat que viu de la seva cara turística. L'Estadi Balear s'afegeix a la imatge de desolació que presenta el Lluís Sitjar en el cor de la ciutat. El futur dels dos camps sembla que passa per la seva demolició. A més, fa prop de sis anys que s'està remodelant una de les infraestructures emblemàtiques de la ciutat, el palau d'esports de Son Moix. Tot això sense oblidar l'abandonament que pateix el poliesportiu de Sant Ferran o la poca practicitat que ofereix el Palma Arena, un dels velòdroms més cars del món, per no dir que és el més car.


POSTA A PUNT 14.11.2013 - BiCiCORRiOLS Ciclisme i muntanya\nFa aproximadament un mes vaig anar a urgències per una futilesa i em van detectar un buf al cor. La metgessa em va derivar al cardiòleg per fer- me una eco-cardio per tal d’avaluar l’estat de les vàlvules d’admissió del motoret que tenim dins el pit.\nEl resultat del mateix no va ésser gaire esperançador i no entraré en gaire detalls, però puc avançar-vos que tinc una insuficiència aòrtica i mitral severa pel prolapse de les dues vàlvules.\nAquest prolapse fa que el cor treballi més i per tant, també tinc el ventricle esquerra molt dilatat. Actualment podríem fer broma i dir que tinc el cor més gran que el nostre amic Pistons però sense entrenar.\nLa bona notícia doncs és que l’atzar va fer que anés a l’hospital aquell vespre, es fes la primera detecció i per tant vaig començar a posar fil a l’agulla.\nLa dolenta és que vaig fer-me una altra prova, en aquest cas a un centre privat de renom i les notícies en aquest cas van ser demolidores. El cardiòleg després de fer-me l’exploració oportuna em comunica que degut al meu avançat estat de salut em dóna un termini de 3 a 6 mesos per que passi pel quiròfan si no vull començar a tenir seriosos problemes.\nLes ultimes setmanes han estat molt dures tant per mi com per l’Elisenda. La primera setmana que va coincidir amb la Castanyada vaig tenir una forta depressió i angoixa que intentava amagar per tal de no aigualir la festa a ningú, nits en vetlla, manca de gana i força nervis.\nActualment estic intentant deixar-ho tot ben lligat, (tots els temes relacionats amb la família, treball…)\nSegurament quan pugueu llegir l’article estaré a Can Fanga a la taula d’operacions amb un equip de sargidors força competents.\nPerdoneu-me que la notificació no hagi estat amb mes antelació, però la manca de temps, de ganes de passar aquests mals tràngols amb els més propers i que necessito estar el més relaxat possible abans de la operació.\nEspero que tot vagi bé, desitgeu-me sort. Ja compto les hores per tornar a tocar-vos el que no sona la propera setmana via whats app.\nFins aviat companys, salut i pedals,\n14 de novembre de 2013 a les 8:36 am\nbenvolgut Carles, estimada Eli…..\nSabeu que estem amb vosaltres pel que calgui, i crec que parlo en nom de “tota la colla”, tot anirà bé, de ben segur. Qualsevol cosa que necessiteu compteu amb nosaltres, on no pugui arribar un bicicorriols, segur que arribarà un altre.\nSort, pedals i……fins d’aquí una estoneta.\n14 de novembre de 2013 a les 12:20 pm\nCompany bicicorriolaire, no sési ens coneixem però estic segur que em coincidit algun dia a ça muntanya. Només et vull donar ànims i espero que ens veiem properament per aquests camins ja sigui corrents, en bici o pasejant. La salut i la família és el més important i et desitjo el millor.\n14 de novembre de 2013 a les 1:10 pm\nCarles, Eli molta sort i ànims.\nCompteu amb nosaltres pel que calgui.\n14 de novembre de 2013 a les 1:40 pm\nMoltíssimes forces i ànims Carles i familia, tot sortirà bé.\nSi necessiteu qualsevol cosa compteu amb nosaltres.\nUna abraçada ben forta company!!!!!!!\nMiquel Banchs ha dit:\n14 de novembre de 2013 a les 1:45 pm\nCarles, que vagi tot molt i molt bé. Ens veiem aviat!\n14 de novembre de 2013 a les 8:38 pm\nCarles ets un gran amic i tots t’estimem, estem amb tu. Ets de les persones que tothom vol com a company. Força que tu pots. Ets una gran persona. Tots el que et coneixem volem que superis aquest mal trangol. Tots desitgem que tot vagi bé, i així serà. Força que tu pots.\nFerran Broce ha dit:\n14 de novembre de 2013 a les 9:26 pm\nMolts anims i molta força Carles, ets un tiu dels que valen la pena i podras amb això.\nAlbert Gil ha dit:\n15 de novembre de 2013 a les 12:15 am\nEstimat company: aquesta es potser la prova mes dura que t’ha tocat fer, pero segur que la podras superar i fer cim. Els teus amics som al teu costat i la teva victoria tambe sera la nostre. A la vida com a la muntanya, anem junts. La unio ens dona la força i els anims per superar tots els obstacles. Força Carles!! Donans les millors noticies tant punt puguis. Un peto i unaa forta abraçada per tu i tambe la Eli.\nAvi Jordi ha dit:\n15 de novembre de 2013 a les 11:54 am\nÀnims Carles i Eli,\nLa vida ens posa aquest Tourmalets per conquerir però com ja varem fer fa\nun parell d’anys aquest també ho superaràs i només serà un mal record.\n17 de novembre de 2013 a les 1:32 am\nForça Carles i molta sort…!!!!\n17 de novembre de 2013 a les 8:49 pm\nHola Carles, en Jordi Xicola m’acaba d’enviar un whats app explicant-me que estaves a la Uci. Espero que a aquesta hora ja n’hagis sortit i ens poguem tornar a veure aviat. Forçaaaaaa.\nIL NONNO PROSCIUTTO ha dit:\n20 de novembre de 2013 a les 2:56 pm\nhome, resulta que hem deixat la penya dels amics del nostre blog amb l’ ài al cor i sense conèixer com va anar l’ intervenció!\ncom no podia ser altrament, perquè el paio és fort com una olivera o un roure (axó sí, una mica primet) ha anat sobre rodes. Els metges ho varen tenir fàcil, el Carllitus no es va immutar al llarg de l’ operació, ni quan li varen aparcar el seu cor a la tauleta de treball al costat durant un parell d’ hores, per a posar-li unes fantàstiques vàlvules d’ ultima generació.\nHores d’ ara està molt ben recuperat, després dels primers dies obligats a la Uci i uns dies més de molèsties al tòrax i l’ esquen (que menys!) Ja el varem visitar uns quants de la colla i ens varem passejar amb ell pels passadissos. El varem trobat fantàstic, animat i amb molt bon humor. Ens va maleir una mica perquè el riure provocat per les nostres ocurrències li provocava molèsties al pit.\nDemà dijous estarà a casa. De ben segur aviat escriurà ell mateix una nota al blog. Estigueu pendents.\nSanti gonz ha dit:\n5 de desembre de 2013 a les 4:37 pm\nBen volguts Carles i Eli,\nNo fa gaire, en Xarli, amb qui ens veiem molt de tant en tant, em comentà el tràngol que has sofert, i que heu hagut de passar la família.\nMalgrat tot, he sabut que la intervenció ha anat molt bé.\nd’ençà l’última vegada que ens veiérem ha passat molt temps, però, sencillament vull dir-vos que desitjo, sincerament, que tot vagi el millor possible i donar-vos, si cap, ànims.\nCom que les paraules adients són difícils de trobar, un poema, potser, ajudi:\nJoana Raspall, publicat al llibre ‘Ales i camins’ (1991).


Benedicció. Una benedicció és lexpressió dun desig benigne dirigit cap a una persona o grup delles que, en virtut del poder màgic del llenguatge, sespera que aj\nⓘ Benedicció. Una benedicció és lexpressió dun desig benigne dirigit cap a una persona o grup delles que, en virtut del poder màgic del llenguatge, sespera que aj ..\nUna benedicció és lexpressió dun desig benigne dirigit cap a una persona o grup delles que, en virtut del poder màgic del llenguatge, sespera que ajudi a aconseguir que aquest desig es compleixi. Gramaticalment, es tracta doracions amb modalitat desiderativa. Així, són benediccions típiques Que Déu et beneeixi o Que et vagi bé.\nLes benediccions tenen un paper destacat en les creences populars de molts pobles, així com en els seus mites i llegendes. Especialment, té gran importància la benedicció que un pare o una mare dirigeixen als seus fills. En la Bíblia, sexplica com Jacob enganya al seu pare cec, Isaac, per obtenir dell la benedicció paterna, que Isaac desitjava donar al primogènit, Esaú. La benedicció diu així: Déu et doni de la rosada del cel i dallò més preat de la terra: blat vi en abundància. Que els pobles et serveixin, i les nacions es prostrin davant teu. Sé senyor dels teus germans, i prostrant-se davant teu els fills de la teva mare. Siguin maleïts els que et maleeixin, i beneïts els que et beneeixin Gènesi 27:28-29.\nTrobem també benediccions en la lírica tradicional com la cançó sefardita Bona setmana ens doni Va donar / alegres i sans i fins i tot en la música pop, amb exemples com Forever Young de Bob Dylan, benedicció dirigida als seus fills May you stay forever young, o el cant que tanca A Very Cellular Song, de la Incredible String Band:\nMay the long time sun shine upon you, all love surround you and the pure light within you guide you all the way on.\nEl costum de tirar la benedicció als primers temps dels antics. Els patriarques en el llit de mort beneïen als seus fills i la seva família; els profetes i els homes inspirats beneïen als servidors de Déu i al seu poble. Moisès va dir al gran sacerdot Aaron:\nEl pontífex pronunciava aquestes paraules dempeus, en alta veu, amb les mans esteses i els ulls aixecats cap al cel. Els salms estan plens de benediccions o de vots en favor dels israelitas. Déu va ordenar que quan aquest poble hagués arribat la terra promesa, lhi reunís entre les muntanyes dHebal i de Garizim, i que sobre aquesta es pronunciessin benediccions en favor de tots els que observessin la llei, i malediccions contra els prevaricadors: el que executo fidelment Josué.\nDe temps immemorial les benediccions es verifiquen entre els catòlics per mitjà de aspersions de aigua beneïda, signes de creus i resos conformes a lassumpte que és objecte de la cerimònia subiata manu figures crucis exjrrimere. Quan hi ha unció llavors es diu consagració: així és que es consagra el calze, i es beneeix el copón, perquè sempra la unció per al calze. Aquestes paraules es confonen de vegades en lús. Els bisbes, quan travessen les esglésies o al seu pas pels carrers donaven la seva benedicció al poble. En un altre temps, quan anaven pels carrers de la ciutat o obstaculitzen en algun poble o llogaret, es tocava una campaneta per advertir als fidels que vinguessin a rebre la seva benedicció. Quan anaven la cort no es tornaven sense haver donat la benedicció al rei. A lesglésia es beneeix als fidels al temps dacabar-se la missa.\nHem dit que la pràctica de la benedicció eclesiàstica o de la consagració shavia estès molt a lesglésia catòlica i en efecte, la pietat lhavia aplicat al principi a tots els objectes del culte diví, a les vestidures sacerdotals, als llenços i gots dels altars, al pa i al vi, als ciris, als palmells i rams, la cendra, a les campanes, a les fonts bautismals, als edificis mateixos en què se celebraven els sacrosants misteris: pot veures el detall de totes aquestes benediccions en el Bendicionari o llibre de les cerimònies eclesiàstiques imprès en el temps de Leon X i en els rituals i cerimonials de les diferents esglésies que shan reunit en lobra del pare Martene, sobre els ritus i la disciplina de lesglésia.\nAquesta pràctica religiosa es va estendre considerablement, caminant els temps, fins als objectes més estranys al culte diví: es van beneir les banderes, les armes, els fruits i els béns de la terra: de la benedicció nupcial atorgada als jovençans vegeu més endavant es va arribar en alguns països la benedicció del jaç nupcial: es van beneir també els camps, els jardins, els pous, les fonts, les cases acabades de fer, els equipatges dels viatgers, els bestiars, els fruits de totes classes, com els raïms, el formatge, la llet, la mel i una altra porció dobjectes que fos prolix enumerar.\n2.1. Benediccions a lEsglésia Catòlica Benediccions reservades als bisbes\nNo a tots els eclesiàstics correspon el fer algunes benediccions; les que es diuen consagracions perquè van acompanyades dalguna unció, estan reservades exclusivament a lordre episcopal. Tales són les consagracions dels reis, la del calze i la patena, la de les esglésies i la de les llaures i la dels altars fixos o portàtils. La benedicció dels abatés i abadesses, la dels cavallers i la dels Sants olis es va reservar també als bisbes. Totes les altres benediccions que els pertanyen les poden encarregar a qualsevol eclesiàstic, com són la benedicció dels corporals i estovalles daltar, la dels ornaments sacramentals, la de les creus, les imatges, les campanes i els cementiris. Poden donar també comissió per reconciliar les esglésies profanes.\n2.2. Benediccions a lEsglésia Catòlica Benediccions permeses als preveres\nLes benediccions permeses als preveres, sense llicència del bisbe, són les dels esponsals, les dels matrimonis, dels fruits de la terra i la de laigua beneïda. El pontifical romà té la fórmula de tota espècie de benediccions; però cada eclesiàstic ha de seguir aquelles que li estan prescrites en el ritual de la diòcesi on exerceix el seu ministeri.\nTots els bisbes i preveres poden donar la seva benedicció al poble però solament als primers pertany fer-ho alçant la mà amb el senyal de la creu i acompanyant-la amb oracions. Els preveres solament poden tirar-la daquesta manera quan celebren misses, fan rogaciós solemnes, o administren els sagraments; però abstenint-se sempre de fer ús de la fórmula sic nomen domini benedictum, etc., humilliate vos ad benedictionem, reservada en exclusiva als bisbes. Per un privilegi emanat de la Santa Seu, tenen alguns abats la facultat de tirar la benedicció al poble duna manera solemne com els bisbes encara que solament poden usar-ho a les seves pròpies esglésies després de vespres, de la missa i dels matins. Per tant, no poden tirar la benedicció en particular com ells als carrers i fora de la seva església, perquè els està prohibit per un decret de la Sagrada Congregació de 24 dagost de 1609; i com és una regla en matèria de benediccions que el que està en un ordre inferior no la doni al poble en presència dun altre eclesiàstic mes digne que ell, conformement a ella, no poden els abats fer ús del seu privilegi en presència dun bisbe o dun prelat superior tret que tinguin per fer-ho un permís particular.\n2.3. Benediccions a lEsglésia Catòlica Benedicció dun predicador\n2.4. Benediccions a lEsglésia Catòlica Benedicció dels abats i abadesses\nCom ja hem dit més amunt, la benedicció que reben els abats després de la seva elecció i confirmació és pròpia dels bisbes diocesans. La fórmula de la benedicció dels abats està en el pontifical però té algunes diferències, segons la manera en què es fa, si és per autoritat apostòlica, si en virtut dun rescripte o per lautoritat ordinària; la benedicció no afegeix, daltra banda, cosa alguna al caràcter de labat i encara no es mira com a indispensable perquè els abats consuedalaris no estan en ús de rebre-la.\n2.5. Benediccions a lEsglésia Catòlica Benedicció amb el Santíssim Sagrament\nTé a més lesglésia una altra benedicció que es fa mostrant als fidels lEucaristia fent al propi temps el senyal de la creu. Poden donar-la els preveres, però no han de fer-ho sinó en els dies que lesglésia assenyala. Si els fidels la desitgen fora daquest temps es necessita un permís particular del bisbe, la qual cosa es fa perquè, concedint-la amb menys freqüència, la rebi el poble amb major respecte.\n2.6. Benediccions a lEsglésia Catòlica Benedicció que el papa dóna per escrit\nÉs bastant coneguda la benedicció que dóna el papa per escrit als seus fidels en el principi de les seves butlles, que diu així: Salutem et apostolicam benedictionem salut i benedicció apostòlica; aquesta lomet quan escriu als quals no estan en el si de lesglésia. Quan es dirigeix en aquests termes a algun excomunicat, sel considera per descomptat absolt per aquestes paraules de benevolència i caritat. Sol enviar-la també el sant pare algunes vegades als quals estan en larticle de la mort; però els bisbes no poden usar-la.\n2.7. Benediccions a lEsglésia Catòlica Benedicció nupcial\nLa benedicció nupcial és una cerimònia que sobserva en totes les comunions cristianes en lacte de celebrar-se el matrimoni. En la catòlica romana porta el caràcter de Sagrament; en la grega té el nom de coronació i entre els protestants el de benedicció. Abans de lestabliment del cristianisme no es feia servir aquesta cerimònia, doncs segons Fleury, no es veu que en el matrimoni dels jueus intervingués cap cerimònia religiosa, si hi havia alguna era únicament la benedicció paternal.\nEn la major part dels països cristians lacte celebrat pel ministeri eclesiàstic en el matrimoni, és acte religiós i civil alhora. Des dels primers segles de lesglésia la benedicció nupcial va ser considerada com un mitjà pel qual esperaven els desposats cridar sobre si la unció de la gràcia celeste, benedicció que va ser recomanada als fidels pels deixebles dels apòstols, com pot veures en Sant Ignaci, que en la seva epístola ad Polycarp, diu: Nubat in ccclesia benedictione ecletur exdomini precepte. Però no tots els fidels seguien aquest precepte i la benedicció nupcial no es confonia amb el contracte del matrimoni. Aquest es contreia, segons el codi romà per mitjà dun simple jurament que lespòs prestava a lesposa posant la mà sobre lEvangeli.\nAquest mitjà tan fàcil que lliurava el pudor duna verge innocent a les mans dun pèrfid que labandonava per satisfer altres desitjos, crido latenció de lemperador Justinià, el que va manar en la novel la 24, cap. 4º, que el jurament sobre els Evangelis shagués de proferir davant testimonis. Al ràpid va semblar que aquesta precaució evitaria els fraus en aquest punt, però per una connivència amb els testimonis, que ordinàriament es buscaven joves, es va eludir aquesta disposició, tornant la cara enrere dits testimonis en lacte de proferir-se el jurament; i més tard quan una mare abandonada per un traïdor, reclamava davant el bisbe la fe daquells testimonis; deien que ells no parlen vist gens. Veient aquests abusos, va caldre buscar garanties més eficaces i prenent en això parteix lesglésia per òrgan del mateix emperador, mano aquest en la novel la 74, cap. 14, que lespòs havia de conduir la seva futura a lesglésia i declarar formalment davant el sacerdot i alguns testimonis que la prenia per companya i mare dels seus fills, del que saixecava una acta que sarxivava a lesglésia; i diu el mateix emperador que el motiu de dictar aquella disposició, va ser perquè dubtava de la poca fe dels testimonis. Est va ser lúltim mètode de matrimonis celebrats a lesglésia als quals sels va afegir la benedicció nupcial.\nBarnhart, Robert K. 1995 The Barnhart Concise Dictionary of Etymology Harper Collins ISBN 0-06-270084-7\n"Cristòfor" té aquests significats: Festes: Festa de Sant Cristòfor, que se celebra a Catalunya amb la benedicció de vehicles com a acte més destacat. Onomàstica: Cristòfor Colom, descobridor dAmèrica. Sant Cristòfor de Lícia, sant llegendari. Cristòfor dAlexandria, patriarca dAlexandria vers el 836 Patrici Cristòfor, poeta grec Cristòfor Cèsar, fill de Constantí V Numismàtica: Cristòfor, moneda de Pèrgam


El Reial Madrid imposa la llei del silenci a l'espera de conèixer les sancions del Comitè de Competició - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEl Reial Madrid imposa la llei del silenci a l'espera de conèixer les sancions del Comitè de Competició\nAvui s'ha de reunir el Comitè de Competició de la Federació Espanyola de futbol per decidir, entre altres qüestions, si actua sobre els fets del partit de Lliga de dimecres, al Vila-real - Reial Madrid, quan l'equip blanc va acabar amb Sergio Ramos i Özil expulsats, a més de José Mourinho i el seu ajudant, Rui Faría. Els jugadors madridistes, que van encaixar el gol de l'empat als últims minuts, van reaccionar amb nerviosisme i algun va perdre els papers. Pepe va insultar l'àrbitre al túnel de vestidors i també va ser expulsat. Per cert, el Reial Madrid està ofès per l'actuació arbitral en aquest partit i ha decidit que, avui, ni Mourinho ni Karanka apareixeran a la roda de premsa habitual abans d'un enfrontament de Lliga. Els blancs juguen aquest dissabte, a casa, contra la Reial Societat.\n23/03/2012 - 07.37 Actualitzat 24/03/2012 - 20.15\nEl Reial Madrid continua apostant pel silenci, després de la polèmica per l'empat al camp del Vila-real. El club blanc ha comunicat que aquest divendres no farà l'habitual roda de premsa prèvia d'un partit de Lliga. Els madridistes reben la Reial Societat al Santiago Bernabéu aquest dissabte a les 20 h, però no compareixerà ningú davant els mitjans de comunicació com a mesura de protesta per l'actuació arbitral de Paradas Romero. L'àrbitre va expulsar tres jugadors madridistes, Sergio Ramos, Özil i Pepe, aquest últim al túnel de vestidors perquè va insultar el col·legiat, tal com recull l'acta del partit, a més de Rui Faria i Mourinho. Aquest matí, el Comitè de Competició de la Federació Espanyola de Futbol s'ha de reunir per decidir les sancions que imposarà als futbolistes i tècnics del Reial Madrid, que van perdre els papers a Vila-real.\nL'equip blanc s'entrenarà a les 18 h a l'escenari del partit, el Santiago Bernabéu, en una sessió que serà a porta tancada i després Mourinho farà pública la llista de convocats, però tal com ja va passar a la zona mixta de l'estadi de El Madrigal, ningú farà declaracions, una decisió que ha rebut l'aprovació del president blanc, Florentino Pérez.\nEl Barça també sabrà, avui, la sanció a Dani Alves, expulsat contra el Granada i el possible càstig a Gerard Piqué, que va insinuar que la seva expulsió contra l'Sporting havia estat premeditada.\nEl FC Barcelona ha cursat una queixa formal a la UEFA pels incidents a Lió\nL'Espanyol vol superar l'Osca, el cuer de Primera, per tornar a pensar en Europa\nEls nervis aterren a la "casa blanca"\nEl Madrid perd els papers i dos punts a Vila-real\nWu Lei pot tornar a ser titular amb l'Espanyol (EFE)\nL'Espanyol vol superar l'Osca per mirar cap amunt\nJesús Navas i Messi, els capitans de Sevilla i Barça\nSevilla-Barça, cinquè duel aquesta temporada\nNavas va acabar tocat el partit contra la Lazio (EFE)\nJesús Navas, a punt per rebre el Barça\nEl president de la FIFA, Gianni Infantino, en una imatge d'arxiu (Reuters)\nLa FIFA sanciona el Chelsea amb dues finestres sense fitxar\nGeoffrey Kondogbia, en un moment del partit d'anada davant el Celtic (EFE)\nDos partits a Kondogbia per forçar una targeta\nVictòria i pas de gegant del Barça Lassa\nKilian Jornet ha estat el primer a baixar esquiant la paret vertical més alta d'Europa\nKilian Jornet, el primer a esquiar al Troll Wall\nEl Groupama Stadium abans del partit (REUTERS)\nEl Barça ha cursat una queixa formal pels incidents a Lió\nJavier Tebas, president de la lliga\nTebas: "No reconèixer que Messi serà el millor de la història és no saber-ne, de futbol"