Reglament explotació mini-deixalleria | Web Oficial de l'Ajuntament de Pau\nREGLAMENT D’EXPLOTACIÓ DEL SERVEI DE MINI-DEIXALLERIA DE PAU ADHERIDA A LA XARXA DE MINI-DEIXALLERIES DE L’ALT EMPORDÀ.\n1.1 OBJECTE DEL PRESENT REGLAMENT D’EXPLOTACIÓ D’UNA MINI-DEIXALLERIA DE LA XARXA DE MINI-DEIXALLERIES DE L’ALT EMPORDÀ\nL’objecte del present reglament és la regulació del servei de Deixalleria Municipal de Pau. L’activitat resta assumida per l’ens local com a pròpia, determinant-se l’abast de les prestacions a favor dels ciutadans de la forma regulada en el present reglament. Aquest servei municipal es concep com a centre de recepció i emmagatzematge selectiu de residus municipals que no són objecte de la recollida domiciliària, i està adherida a la Xarxa de mini-deixalleries comarcal.\n1.2 ÀMBIT TERRITORIAL DE LA DEIXALLERIA La deixalleria donarà servei als veïns i veïnes del municipi de Pau. La deixalleria es considerarà com a punt de transferència lligat a la deixalleria Comarcal. La Deixalleria Comarcal està ubicada dins les instal•lacions de l’abocador Comarcal de Pedret i Marzà.\n1.3 CARACTERÍSTIQUES BÀSIQUES DEL SERVEI DE LA DEIXALLERIA La gestió dels residus es portarà a terme segons el funcionament de la Xarxa de mini-deixalleries de l’Alt Empordà que permetrà fer les gestions necessàries per eliminar-los correctament segons la legislació vigent els residus o bé la seva valoració i reciclatge, si és possible. La Deixalleria Comarcal serà el centre de recepció dels residus especials provinents de la recollida comarcal de residus especials municipals i altres residus de les mini-deixalleries.\n1.4 TIPUS DE DEIXALLERIA La deixalleria, consisteix bàsicament en un espai tancat perimetralment amb:\nUn espai per contenidors de 9 o 14 m3 per a residus voluminosos, per ferralla, restes de poda i runes d’obres menors. El nombre d’aquests contenidors pot ser variable segons les necessitats. En aquest espai hi haurà material per ajudar a introduir més fàcilment els residus pesants dins els contenidors.\nUn espai tancat, ventilat i cobert on s’ubicaran els residus especials. Aquest espai romandrà tancat amb clau fora d’horaris d’obertura de la deixalleria.\nUna àrea d’aportació amb tres iglús de 5 i 3m3 on es recolliran els tres residus valoritzables més corrents: paper i cartró, vidre i envasos.\nUn cobert on s’ubicaran els Residus Especials i el mercat virtual de segona mà.\n2.- FUNCIONAMENT, PERSONAL, HORARIS I DIES D’OBERTURA I REGISTRE D’ENTRADES I SORTIDES 2.1 FUNCIONAMENT\nEl funcionament de la deixalleria de PAU és el següent:\na) Recepció dels residus La recepció de residus es farà sempre en horaris d’obertura de la instal•lació. En el cas que s’hagi de portar un residu fora dels horaris determinats per l’ajuntament, aquest pot instaurar un sistema d’utilització sempre i quan sigui controlada.\nb) Vigilància de la gestió de la deixalleria La vigilància diària de la instal•lació la portarà a terme la persona que designi l’ajuntament. El responsable de la deixalleria en farà el manteniment per tal que sigui sempre una instal•lació neta i ordenada. Des del Consell Comarcal de l’Alt Empordà s’instaura un servei de vigilància per solucionar dubtes de gestió per part de l’encarregat de la instal•lació. Aquest servei inclou un servei telefònic permanent per qualsevol dubte o emergència.\nc) Recollida i gestió dels residus La recollida i gestió dels residus admesos a la mini-deixalleria seguirà tres processos diferents:\nEls residus voluminosos, restes de poda, runes que es disposin als contenidors de 14 o 9 m3 seran retirats per l’empresa o les empreses de valorització que contracti l’ajuntament per aquest servei. Aquestes empreses els dipositaran en instal•lacions autoritzades per cada tipologia de residus. L’ajuntament també es pot adreçar directament als recuperadors amb servei de recollida.\nEls residus valoritzables de paper i cartró, vidre i envasos seran objecte de la recollida selectiva delegada al Consell Comarcal de l’Alt Empordà i es gestionaran en plantes de separació i reciclatge del Sistema Integrat de Residus de Catalunya. Aquest servei de recollida seguirà les condicions vigents del servei de recollida selectiva convencional fet pel Consell Comarcal.\nEls residus especials seran recollits pel sistema de recollida de residus especials del Consell Comarcal de l’Alt Empordà. La seva recollida es farà per un mitjà de transport que asseguri les condicions de seguretat i que els residus estiguin degudament separats. La gestió d’aquests residus es farà a la deixalleria comarcal de l’Alt Empordà ubicada a l’abocador comarcal. Les condicions d’aquest servei seran les vigents al serveis de recollida de residus especials del Consell Comarcal de l’Alt Empordà.\nEls residus d’aparells elèctrics i electrònics es recolliran per part del sistema integrat organitzat per aquest fi. En tots els casos, s’aconsella que el responsable ha de procurar que les operacions de càrrega i descàrrega es facin amb la màxima cura possible, amb l’objectiu de preservar la netedat de la instal•lació. En el cas de vessament accidental o parcial del contingut del contenidor, l’empresa corresponent de recollida haurà de recollir de forma immediata els residus i fer la neteja acurada de qualsevol residu. També haurà de tenir molta cura en la col•locació dels contenidors després dels treballs de buidatge, que haurà de correspondre al lloc inicial.\nEl sistema organitzatiu pel personal previst serà el següent: Personal de vigilància extern Representant de l’empresa explotadora del servei de recollida de residus especials i deixalleria mòbil del Consell Comarcal. Aquesta persona tindrà la funció de supervisió periòdica de la deixalleria, concretament, de la correcta selecció i emmagatzematge dels residus, sobretot pel que fa als residus especials. Les incidències que visualitzi seran notificades al Consell Comarcal i a l’Ajuntament titular de la deixalleria. Encarregat de la deixalleria Es considera que el personal necessari per al funcionament de la deixalleria és un operari contractat pel municipi almenys per a les hores d’obertura d’aquesta. Entre d’altres funcions, l’operari ha de realitzar les següents:\nNetejar, mantenir i conservar la deixalleria i les zones de jardí;\nObrir i tancar la deixalleria a les hores previstes;\nAtendre els usuaris amb amabilitat, cordialitat i eficàcia;\nControlar l’entrada i sortida de materials;\nGarantir la correcta disposició dels materials en el lloc adequat i de la forma reglamentada;\nImpedir el dipòsit de materials no admesos;\nImpedir l’entrada a particulars que no resideixin a Pau.\nImpedir l’entrada als petits comerciants que aportin una quantitat superior a l’especificada al present reglament;\nVetllar per la seguretat d’usuaris i visitants;\nAvisar l’ajuntament de qualsevol contratemps o anomalia;\nInformar amb l’antelació necessària sobre l’estat dels materials cara a la seva puntual retirada;\nGarantir que retirin els materials les persones, empreses i vehicles autoritzats;\nFer les petites reparacions amb celeritat i eficàcia\n2.3 HORARIS I DIES D’OBERTURA\nS’estableix un horari d’atenció al públic: Dilluns, dimecres i divendres de 15h a 17h. Aquest horari podrà ser ampliat i/o revisat, i estar subjecte a variacions, segons l’estació anual. Els treballs de neteja i manteniment de les instal•lacions i els treballs d’enretirada dels residus es realitzaran els dies laborables en hores d’obertura de la deixalleria. Pel que fa a la recollida dels residus dels contenidors de transvasament o transferència, si és possible, se realitzarà en hores fora d’atenció al públic.\n2.4 REGISTRE D’ENTRADES I SORTIDES\nCadascuna de les empreses de retirada de residus de la deixalleria pel que fa als quatre processos de recollida independents de l’apartat 2.1 ha de portar un control estadístic de les sortides de materials que recullen. Aquest control ha de ser per cada recollida. Aquesta informació s’ha de fer arribar mensualment a l’ajuntament del municipi i al Consell Comarcal de l’Alt Empordà. Respecte a les entrades de residus, l’operari ha de consignar en una fitxa el nombre de visites, data i hora d’entrada, la procedència (particular o comerç) i el municipi, així com els tipus de residus aportats, amb nombre d’unitats o Kg, si s’escau.. Així mateix, ha de notificar i apuntar en un dietari les incidències o anomalies.\n3.1 DEPOSICIÓ i TIPOLOGIA DE RESIDUS ADMESOS\nEls usuaris del servei tindran quatre sectors per a la disposició selectiva de residus dins la instal•lació: La zona de contenidors de 14 i 9 m3 per a residus de volum important.. Els usuaris hauran de posar els residus en els contenidors senyalitzats, mai deixar-los a terra en qualsevol altre lloc de la deixalleria. A la instal•lació hi haurà material per ajudar a introduir més fàcilment els residus pesants dins els contenidors. Els residus que es disposaran en aquests contenidors seran:\nVoluminosos (mobles, fustes residus gran volum): Excepte les neveres amb CFC, caldrà dipositar-los dins del contenidor corresponent.\nRunes d’obres menors: la runa haurà de ser neta sense ferralla o altres substàncies que no permetin el seu reciclatge.\nRestes de poda: les mides del material vegetal han de ser prou petites com per poder posar-se completament dins el contenidor.\nFerralla: haurà de dipositar-se separada de qualsevol altre material.\nL’àrea d’aportació constarà de tres contenidors de tipus iglú de paper i cartró, vidre i envasos. En tots els casos, només s’introduiran als contenidors els residus admesos i en el cas del cartró es procedirà a plegar-lo degudament per tal que ocupi el mínim volum al contenidor.\nLa instal•lació constarà d’un espai tancat i ventilat per als residus especials. els residus d’aquest tipus admesos són els següents: Residus municipals domèstics o particulars especials: bateries de cotxe, oli vegetal, oli mineral, pintures, dissolvents, vernissos, residus àcids i bàsics, pesticides, piles fluorescents i làmpades de mercuri, cartutxos de fotocopiadores, pneumàtics, radiografies, substàncies de neteja, aerosols, cables elèctrics, ampolles de cava. Relació de residus no admesos: No s’acceptaran mai residus infecciosos, residus radioactius, material explosiu, restes de menjar, substàncies químiques auto-reactives o reactives amb l’aire, recipients voluminosos… Ni residus comercials.\nEl cobert, a sota del qual es dipositaran els objectes disponibles pel mercat de segona mà, així com els residus d’aparells elèctrics i electrònics.\n3.1.1 CARACTERÍSTIQUES D’APORTACIÓ DELS RESIDUS ESPECIALS\nA la deixalleria existeix una zona per als residus especials. La gestió d’aquests residus es realitzarà d’acord amb la normativa vigent. La manipulació es realitzarà amb cura per tal d’evitar la barreja dels diferents residus i la descàrrega accidental de substàncies contaminants al medi. La zona esmentada estarà concentrada en contenidors especials en els quals s’abocaran els següents materials:\nPneumàtics L’usuari dipositarà els residus al contenidor corresponent; abans s’haurà de separar la llanta i dipositar-la al contenidor corresponent. S’admetrà un màxim de 4 unitats per habitatge al mes, amb un màxim anual de 10 unitats per habitatge.\nOlis L’usuari haurà de lliurar a l’operari els olis degudament separats, olis minerals i olis vegetals, i aquest els abocarà dins els contenidors corresponents amb cura per tal d’evitar vessaments. S’informarà als usuaris de la deixalleria del perill de barrejar-los.\nBateries L’usuari haurà de lliurar a l’operari les bateries i aquest les emmagatzemarà dins del contenidor. Les bateries es col•locaran de manera que no es vessin els líquids que contenen. S’admetrà un màxim de 4 unitats per habitatge i any.\nProductes químics, dissolvents, laques, pintures, vernissos… L’usuari haurà de lliurar a l’operari aquests productes i aquest els dipositarà dins dels contenidors específics de forma que no es barregin entre ells. S’informarà als usuaris de la deixalleria del perill de barrejar-los. Veure quantitats admeses en el punt 3.3.\nPiles L’usuari haurà de lliurar a l’operari les piles, i aquest separarà les piles de botó de les altres i les dipositarà en el contenidor corresponent.\nFrigorífics amb CFC L’usuari haurà de lliurar a l’operari els frigorífics i electrodomèstics amb CFC, i aquest els dipositarà en el box corresponent i de forma vertical per evitar el trencament del circuit de refrigeració. El límit anual per habitatge és de 2 electrodomèstic amb CFC.\nElectrònica, cables L’usuari haurà de lliurar a l’operari els diferents residus per separat i aquest els dipositarà en els contenidors corresponents.\n3.2 QUANTITAT DE RESIDUS ADMESOS I TAXES\nLa deixalleria és una instal•lació gratuïta i destinada a residus d’origen domèstic, per tant, a usuaris particulars. Pel que fa als petits comerciants del municipi, podran utilitzar-la sempre i quan no sobrepassin els límits admesos en aquest reglament. Residu Màxims admesos per habitatge MENSUAL ANUAL Voluminosos, fustes 1m3 Restes vegetals 2m3 (exempt contribuents taxa jardineria) Runes netes 100kg al dia 1m3 o una tona Ferralla 1m3 o una tona Roba Segons capacitat contenidor Paper i cartró Segons capacitat contenidor Vibre Segons capacitat contenidor Envasos lleugers Segons capacitat contenidor Porexpan Segons capacitat contenidor Pneumàtics 4 unitats 10 unitats Electrodomèstics amb CFC 2 unitats Miralls i vidre pla Segons capacitat contenidor Petits electrodomèstics sense CFC Segons capacitat contenidor Ampolles de cava Segons capacitat contenidor Cables elèctrics – – Oli vegetal – – Oli mineral 5 litres 20 litres Bateries 1 unitat 4 unitat Pintures i vernissos 4 pots 10 pots Dissolvents 2 litres 5 litres Pesticides 4 pots 10 pots Piles Segons capacitat contenidor Fluorescents 1 unitats 5 unitats Làmpades de baix consum i bombetes 2 unitats 10 unitats tòners 5 unitats 50 unitats radiografies – – Aerosols Segons capacitat contenidor Medicaments Segons capacitat contenidor\n3.3 NETEJA I MANTENIMENT DELS CONTENIDORS El període de neteja dels contenidors i de la instal•lació serà el necessari per aconseguir una bona impressió visual. Els concessionaris de cadascun dels processos de recollida hauran de vetllar pel manteniment, neteja i buidat dels contenidors que recullen Pel que fa als contenidors que siguin propietat de l’ajuntament, caldrà que aquest es faci responsable de la seva substitució quan s’escaigui.\n3.4 SENYALITZACIÓ DELS CONTENIDORS DE LA DEIXALLERIA Els contenidors hauran de senyalitzar de manera clara els residus que contenen de manera que s’identifiquin fàcilment. Els rètols hauran de ser sempre visibles i s’hauran de canviar quan estiguin malmesos.\n4.- CONSERVACIÓ I MANTENIMENT DE LA INSTAL•LACIÓ\n4.1 ACCESOS I ENTORN\nL’accés i les àrees de deposició es mantindran permanentment en perfecte estat de neteja. El manteniment s’estendrà a l’entorn immediat de la deixalleria per evitar que aquesta es converteixi en un punt d’abocament incontrolat.\n4.2 AIGÜES PLUVIALS\nEs prendran les disposicions adients per evitar l’entrada i acumulació d’aigües pluvials a l’interior dels contenidors.\n4.3 PREVENCIÓ D’INCENDIS\nQualsevol mena de crema de residus dins la deixalleria està prohibida. La deixalleria estarà equipada, d’acord amb el risc intrínsec de l’activitat d’emmagatzematge, amb les instal•lacions de protecció contra incendis que corresponguin a la mida de la instal•lació, i segons les característiques fixades en la NBE-CPI/96, de condicions de protecció contra incendis, i l NTE-IPF, d’instal•lacions de protecció contra el foc. En aquest sentit, es considera convenient la col•locació d’un extintor portàtil per cada 500 m². La prohibició de fumar en les zones d’emmagatzematge de productes inflamables ha de ser clarament senyalitzada. Els mitjans de protecció enumerats anteriorment seran col•locats prioritàriament en la proximitat immediata de la zona d’emmagatzematge d’aquests productes. Els serveis de seguretat i prevenció més pròxims rebran totes les informacions necessàries per a una intervenció eventual.\n4.4 PREVENCIÓ D’ACCIDENTS\nS’han de prendre les disposicions necessàries per evitar tota mena d’accidents. En cas que es produïssin en forma de trencament de contenidors, caldrà assegurar-se que no existeixen vessaments de productes tòxics al medi natural.\nEls materials i equips utilitzats per a la manipulació dels contenidors hauran de complir les prescripcions legals en matèria d’emissió sonora.\nQualsevol emissió d’olors ha de ser immediatament combatuda amb els mitjans adequats.\n5.CAMPANYES DE SENSIBILITZACIÓ\nLa mini-deixalleria comptarà amb un espai d’informació i sensibilització pels usuaris on hi haurà també les campanyes vigents que es facin des del Consell Comarcal de l’Alt Empordà sobre la recollida selectiva. La instal•lació s’obrirà en el cas que la població del municipi, alguna entitat o centre escolar hi vulgui fer alguna activitat d’educació ambiental, sempre amb el vistiplau de l’ajuntament titular.


El soroll en els restaurants i bars - El Blog Social d'Audio[Packs]\nEl soroll en els restaurants i bars\nRuben el 08/07/2020\nAl voltant del 22% de la població a Espanya està exposada a nivells de soroll que sobrepassen els 65 decibels diaris que recomana l’Organització Mundial de la Salut (OMS).\nDe vegades el soroll és un mal hàbit en els restaurants\nEl soroll també constitueix un mal hàbit en els nostres menjadors. Quan una persona va a un bar o restaurant, el que busca és comoditat, un lloc on poder mantenir una conversa en un ambient agradable.\nUn local que disposa d’un correcte condicionament acústic influeix positivament en les persones i un alt nivell de soroll pot influir negativament.\nEn molts establiments és difícil aconseguir un ambient agradable a causa de l’excés de so, ja sigui generat pels propis clients, pels cambrers durant el servei, la música de vegades no tan de fons, els sons procedents del carrer, de la cuina o d’altres aparells audiovisuals.\nMolts propietaris d’establiments no controlen bé el confort acústic perquè no li donen la importància deguda.\nQuan van arribant més clients i el soroll de fons va augmentant, els clients es veuen obligats a pujar el to de veu per entendre’s.\nQuan els clients eleven el to de veu per comunicar-se, es produeix un efecte contagi, que origina que els comensals de la taula del costat també hagin de pujar la veu.\nI així successivament, la sala es converteix en un ambient massa sorollós, amb poca comoditat per als que estan allà.\nLa contaminació acústica no només es basa en les converses, sinó que hi ha altres sons inevitables al restaurant. És el cas de cadires o taules que es mouen, les cafeteres, so de plats i coberts, portes que s’obren i es tanquen, etc.\nTambé l’ús de materials de construcció no absorbents incrementen el soroll de fons. La reverberació és un fenomen sonor produït per la reflexió que consisteix en una lleugera permanència del so una vegada que la font original ha deixat d’emetre.\nQuan rebem un so ens arriba des de l’emissor a través de dues vies: el so directe i el so que s’ha reflectit en algun obstacle, com les parets de la sala, o les finestres. La situació dins del bar o restaurant acaba convertint-se en esgotadora i estressant.\nLa salut i el soroll\nCom estem veient, a més d’una qüestió de comoditat, el soroll és un tema de salut. Els que estan exposats amb freqüència a ambients sorollosos, són propensos a patir algunes patologies i malalties relacionades amb la pèrdua d’audició, problemes de comunicació, distraccions, estrès, insomni, etc.\nS’estan realitzant moltes iniciatives per eliminar o pal·liar la contaminació acústica en els llocs i establiments públics. Els menjadors dels millors restaurants s’encaminen cap a aconseguir el soroll zero o “Noise Free”.\nSi es controla el soroll existent en el menjador dels bars i restaurants, aconseguirem millorar el confort acústic de l’establiment i augmentar el benestar dels empleats i els clients, i especialment en aquells que tenen problemes d’audició i utilitzen audiòfons.\nPost anterior\tAparellar audiòfons MFI amb iPhone\nPost següent\tAudiòfon Signia Silk X


CFGM Excavacions i sondatges\nMitjançant aquest BLOG el professorat del CFGM excavacions i sondatges impartit a l'Institut Mig-món de Súria pretenem fer difusió de les pràctiques i sortides que es van realitzant al llarg del curs.\nEls alumnes de primer han participat en un seminari sobre manteniment bàsic de maquinaria en la maquinaria d'obra civil a l'empresa Vilà Vila ubicada a Sant Joan de Vilatorrada. El Grup Vilà Vila està format per un grup d'empreses que desenvolupen la seva activitat a nivell nacional i internacional.\nAcompanyats amb Guillem Vilà, hem après la importància de realitzar un manteniment adequat a la maquinaria, així com la gestió dels residus que es generen al manteniment (olis, filtres,...)\nPublicat per dgarcia a 12:40 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Curs 17/18, Sant Joan de VIlatorrada, Vilà Vila\nPlanta gestora de runa de Callús\nLa planta gestora de runa intenta reaprofitar mitjançant el maxaqueig els residus de tipus 1 procedents de la construcció.\nPublicat per dgarcia a 10:29 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Callus, Curs 17/18, GESTORA DE RUNES DEL BAGES\nEls alumnes del cicle han participat al iFEST que és un esdeveniment per trobar els creadors de la tecnologia, la ciència, la innovació i la disrupció que estan canviant el nostre món.\nEnhorabona a tots els participants!!!!! Heu fet un treball explèndit.Com a players de pista hem tingut a en Marc Badia, David Peramiquel i Roger Rodríguez. A les grades donant suport han estat en Eugenio García, Iván Giménez, Lucas Giménez, Ignacio Martínez, Juan Muñoz, Raúl Roca, Sebastián Pérez i Toni Romero.\nEntre tots han sigut capaços de resoldre el repte de Salut conectada dissenyant un producte per ajudar a la gent gran a controlar les seves constants vitals en contacte permanent amb el seu centre mèdic i familiars.\nPublicat per dgarcia a 11:27 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Barcelona, Curs 17/18, iFEST\nEls alumnes de primer van realitzar la preparació d'una mostra inalterada en bloc.\nPublicat per dgarcia a 14:57 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Curs 17/18, mostra inalterada\nEls alumnes de 2n curs van visitar la planta de producció que disposa Ausa a Manresa. Ausa és líder mundial de dúmper i carretons elevadors tot-terreny.\nVan tenir l'oportunitat de conèixer el "Plan Chispa" implementa la innovació com responsabilitat compartida per part de tots els treballadors.\nPublicat per dgarcia a 9:16 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Ausa, Curs 17/18, Manresa\nUbicació: Poligono Industrial els Dolors, Ctra. de Vic, Km 2.8, 08243 Manresa, Barcelona, Espanya\nEls alumnes de segon curs han visitat "Caliza de la Fou" que és una mina a cel obert de Cimens Molins que es troba situada a Vallirana.\nAcompanyats pel Director Facultatiu, van conèixer el funcionament de la mina i com es realitzen les voladures. De fet, hem tingut la sort de poder assistir a una voladura.\nPublicat per dgarcia a 13:30 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Ciments Molins, Curs 17/18, voladura\nDeseuras i Himesa\nEls alumnes de segon curs han visitat els tallers de dos empreses dedicades al manteniment de maquinaria minera ubicades a Sallent. D'una banada, Deseuras està especialitzada en els minadors i d'altre banda Himesa es dedica a les pales carregadores i els camions de baix perfil.\nPublicat per dgarcia a 19:25 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Curs 17/18, Deseuras, Himesa, Sallent\nEl teu futur al territori\nFira de l'estudiant de Manresa


El Capitoli envaït pels seguidors de Donald Trump a dins i fora DPA vía Europa Press\nBarcelonaUn agent de la policia del Capitoli dels Estats Units que dimecres havia participat en la defensa de l'edifici durant l'assalt de seguidors del president Donald Trump ha mort aquest cap de setmana. El cos ha explicat que l'agent, Howard Liebengood, va morir mentre estava fora de servei, però no ha donat detalls sobre la causa de la defunció. Tot i així, fonts policials citades pel Washington Post assenyalen que es va suïcidar.\nLa víctima, de 51 anys, formava part de la policia del Capitoli des del 2005 i era fill d'un antic treballador del Senat. "Els nostres pensaments i pregàries són amb la seva família, amics i companys. Demanem que la privacitat de la seva família i dels altres agents de la policia del Capitoli i les seves famílies sigui respectada durant aquests moments profundament difícils", ha dit, en un comunicat, la directora de comunicacions del cos, Eva Malecki.


Chalet Landgoed De Ijsvogel 2 Voorthuizen Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 14 allotjaments a Voorthuizen.\nVoorthuizen, Voorthuizen, Països Baixos - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Chalet Landgoed De Ijsvogel 2\nConvenientment situat a Voorthuizen, Chalet Landgoed De Ijsvogel 2 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Chalet Landgoed De Ijsvogel 2, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió, nevera, forn microones, renta vaixelles per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Chalet Landgoed De Ijsvogel 2.


CFGS JOIERIA ARTÍSTICA / 2011\nL'Anna i la Patrícia són alumnes de segon any de Joieria Artística i realitzaran la seva estada a la Kézmüvésipari Szakképzö Iskola de Budapest, que compta amb el departament de joieria més ben preparat de la ciutat de Budapest. I durant el segon mes d'estada continuaran les pràctiques als altres 2 centres amb els que hem contactat; Per una banda, el tallers de joieria Cellini Ötvösműhely Gmk i per l'altre Ékszervilág, on desenvoluparan els encàrrecs de taller.\nEls dos tallers que hem escollit treballen amb dos metodologies molt diferents; Cellini Ötvösműhely Gmk desenvolupa la seva feina diària assitit amb eines informàtiques i treballa joies innovadores; i Ékszervilág resol els seus encàrrecs amb eines i procediments tradicionals que permet aguditzar l'ingeni per portar a terme les peces amb tècniques de la joieria tradicional.\nCFGS CERÀMICA ARTÍSTICA / 2011\nPortree (Escòcia / Regne Unit)\nLa Dafne és estudiant de segon curs de Ceràmica Artística i passarà dos mesos treballant al taller de l'Stuart i la Julie, a Portree.\nPortree, el centre d'acollida, està situat a l'illa d'Skye. És un taller on fan ceràmica d'alta qualitat treballada a mà, a la vegada funcional i moderna. Tan els visitants com els mateixos illencs reconeixen la seva obra pels distintius i la inspiració basada en gran mesura per les influències de viure i treballar en un entorn de gran bellesa.\nEl taller es va fundar el 1971, amb un sentit d'aventura i gran entusiasme. Poc a poc van anar construint les diverses instal·lacions i forns on l'Stuart s'ha fet un lloc en al món ceràmic. A principis dels anys 80 construeix el forn de llenya i el d'esmalts a la sal, que són el cor de gran part de la ceràmica que fan avui.\nDes de el 1998 l'acompanya en tota aquesta tasca la seva dona Julie.\nTreballen amb una pasta que ells mateixos prepare, una barreja d'argiles molt plàstiques amb caolí de Cornwall i feldspat potàssic. I altres materials que poden modificar la textura i el color.\nEls esmalts els fan en una diversitat de materials d'arreu del mon, talc de la Xina, coure del Zaire etc. Quasi bé tota la producció és feta a torn. Les coccions la gran majoria amb llenya arriben als 1300ºC després d'haver afegit una bona quantitat de sal per produir els efectes dels vidrats a la sal. Tot un procés que mai no deixa d'emocionar.\nCFGS CERÀMICA ARTÍSTICA / 2010\nRealitza les pràctiques a l’estudi-botiga Hringa Jewellery Design que la joieria Inga Bachman té al casc antic de Reykjavik.


Targeta de residència de familiar de ciutadà o ciutadana de la Unió | Barcelona International Welcome | Barcelona\nHome » Tràmits » Targeta de residència de familiar de ciutadà o ciutadana de la Unió\nDocument que identifica ciutadans i ciutadanes extracomunitaris familiars de ciutadans i ciutadanes comunitaris, a l’efecte d’acreditar la seva situació legal a Espanya\nLa TAXA d’expedició és de 10.71 €\nLa targeta inicial té un període de validesa de CINC ANYS\nÉs el document que acredita els familiars d’un ciutadà o ciutadana espanyol, d’un estat membre de la Unió Europea (UE), de l’Espai Econòmic Europeu (EEE) o de Suïssa que no tinguin la nacionalitat d'un d'aquests estats.\nEls familiars, quan acompanyin o es reuneixin amb el ciutadà o ciutadana estranger en qüestió i hagin de residir a Espanya per un període superior a tres mesos, han de sol·licitar i obtenir una targeta de residència de familiar de ciutadà o ciutadana de la Unió.\nLa targeta té una validesa de cinc anys a partir de la data d’expedició, o del període previst de residència del ciutadà o ciutadana de la Unió, si aquest període és inferior a cinc anys.\nEs tracta d’un tràmit obligatori per als membres de la família d’un ciutadà o ciutadana de la Unió que vulguin residir a Espanya per un període superior a tres mesos. Efectuar aquest tràmit és important, atès que suposa la legalització, i la consegüent regularització, de la seva residència a Espanya.\nS’adreça a familiars (cònjuge, parella, ascendents i descendents) extracomunitaris que acompanyin o es reuneixin amb un o una familiar de la UE, de l’EEE o de Suïssa que ja s’hagi inscrit al Registre central d’estrangers.\nLa presentació de la sol·licitud l’ha de fer el o la familiar personalment, excepte en els casos de menors o persones discapacitades, en què pot presentar la sol·licitud la persona que els representi legalment.\nAcompanyar un ciutadà o ciutadana de la UE o un altre estat part de l’EEE o reunir-s’hi.\nEl ciutadà o ciutadana de la UE o un altre estat part de l’EEE a qui acompanyes ha de complir una de les condicions següents\nSer treballador o treballadora per compte d’altri a Espanya.\nSer treballador o treballadora per compte propi a Espanya.\nDisposar per a si mateix/a i per als membres de la seva família de recursos econòmics suficients per no convertir-se en una càrrega per a l’assistència social d’Espanya durant el període de residència. En aquest cas, s’ha d’acreditar:\nLa valoració de la suficiència de mitjans econòmics s’ha de fer de manera individualitzada i, en qualsevol cas, tenint en compte la situació personal i familiar de la persona sol·licitant.\nSer estudiant i haver efectuat la matriculació en un centre públic o privat reconegut o finançat per l’administració educativa per cursar-hi estudis o formació professional. En aquest cas, també s’ha d’acreditar:\nTenir una assegurança de malaltia pública o privada contractada a Espanya o un altre país que proporcioni cobertura completa a Espanya.\nDeclaració responsable que té recursos econòmics suficients per a si mateix/a i per als membres de la seva família per no convertir-se en una càrrega per a l’assistència social d’Espanya durant el període de residència.\nTenir el parentiu següent amb el ciutadà o ciutadana de la Unió\nSi és familiar d’estudiant, pot ser:\nCònjuge, sempre que no hagi recaigut l’acord o la declaració de nul·litat del vincle matrimonial o divorci.\nParella de fet no inscrita amb la qual mantingui una relació estable provada degudament en acreditar l’existència d’un vincle durador. En qualsevol cas, s’entén l’existència d’aquest vincle si s’acredita un temps de convivència marital de, com a mínim, un any continuat, tret que hi hagi descendència en comú. En aquest cas, n’hi ha prou amb l’acreditació de convivència estable provada degudament.\nFill o filla del ciutadà o ciutadana de la Unió o del seu cònjuge o parella registrada, sempre que:\nNo hagi recaigut l’acord o la declaració de nul·litat del vincle matrimonial o divorci\nNo s’hagi cancel·lat la inscripció registral de la parella, menor de 21 anys o més gran d’aquesta edat que visqui a càrrec seu, o sigui una persona discapacitada.\nQualsevol membre de la família que, en el país de procedència, estigui a càrrec del ciutadà o ciutadana de la Unió o visqui amb ell o ella. S’entén acreditada la convivència si es demostra de manera fefaent una convivència continuada de 24 mesos al país de procedència.\nQualsevol membre de la família la situació del qual, per motius greus de salut o discapacitat, faci estrictament necessari que el ciutadà o ciutadana de la Unió s’ocupi de la seva cura personal.\nEn la resta de supòsits, pot ser:\nParella amb la qual mantingui una unió anàloga a la conjugal i inscrita en un registre públic establert en un estat membre de la UE o en un estat part de l’EEE, i sempre que no s’hagi cancel·lat aquesta inscripció. Les situacions de matrimoni i inscripció com a parella registrada es consideren, en qualsevol cas, incompatibles entre si.\nFill o filla directe del ciutadà o ciutadana de la UE o de l’EEE o del seu cònjuge o parella registrada, sempre que:\nNo hagi recaigut l’acord o la declaració de nul·litat del vincle matrimonial.\nNo hi hagi una situació de divorci.\nNo s’hagi cancel·lat la inscripció registral com a parella, menor de 21 anys o més gran d’aquesta edat que visqui a càrrec seu, o sigui una persona discapacitada.\nAscendent directe del ciutadà o ciutadana de la UE o de l’EEE o del seu cònjuge o parella registrada que visqui a càrrec seu, sempre que:\nNo s’hagi cancel·lat la inscripció registral de la parella.\nQualsevol membre de la família la situació del qual, per motius greus de salut o discapacitat, faci estrictament necessari que la persona de la Unió s’ocupi de la seva cura personal.\nQualsevol membre de la família que, en el país de procedència, convisqui amb el ciutadà o ciutadana de la Unió. S’entén acreditada la convivència si es demostra de manera fefaent una convivència continuada de 24 mesos al país de procedència.\nQualsevol membre de la família la situació del qual, per motius greus de salut o discapacitat, faci estrictament necessari que la persona de la Unió s’ocupi de la seva cura personal..\nParella de fet no inscrita amb la qual mantingui una relació estable provada degudament en acreditar l’existència d’un vincle durador. En qualsevol cas, s’entén l’existència d’aquest vincle si s’acredita un temps de convivència marital de, com a mínim, un any continuat, tret que hi hagi descendència en comú. En aquest cas, n’hi ha prou amb l’acreditació de convivència estable provada degudament. Les situacions de matrimoni i parella es consideren, en qualsevol cas, incompatibles entre si.\nS’entén que estan a càrrec els i les familiars el sosteniment econòmic dels quals el proporciona la persona de la UE i que necessiten ajuda material per cobrir les seves necessitats bàsiques. Aquesta dependència s’ha de donar en el país d’origen.\nOficina d’Estrangeria i Policia Nacional (Govern d’Espanya)\nHas de saber que el termini per presentar la sol·licitud per obtenir la targeta de residència de familiar del ciutadà o ciutadana de la UE és de tres mesos comptats des de la data d’entrada a Espanya.\nUna vegada feta la sol·licitud, rebràs un resguard acreditatiu de la seva presentació, que és suficient per acreditar la situació d’estada legal fins al lliurament de la targeta\nPer poder sol·licitar la targeta de residència de familiar de ciutadà o ciutadana de la Unió és imprescindible haver efectuat els tràmits següents:\nQuins passos has de seguir per sol·licitar la targeta de residència de familiar de ciutadà o ciutadana de la Unió?\nEl o la familiar ha d’haver obtingut el certificat de registre de ciutadans de la Unió\nAbans d’iniciar la sol·licitud t’has d’assegurar que el familiar, és a dir, el o la titular amb qui et reuneixes o a qui acompanyes, ha obtingut prèviament el certificat de registre de ciutadans de la Unió.\nPer conèixer el tràmit vinculat a l’obtenció del certificat de registre de ciutadans de la Unió, accedeix a la informació del tràmit en què es descriuen tots els detalls sobre com obtenir-lo.\nHas d’obtenir el certificat digital (si el vols)\nSi ja tens tota la documentació necessària per sol·licitar la targeta, pots demanar cita utilitzant el certificat digital.\nEmplena el formulari (EX-19) i recopila la documentació necessària\nHas de descarregar, emplenar i signar el model oficial de sol·licitud de la targeta de residència de familiar de ciutadà o ciutadana de la Unió (EX-19) per duplicat.\nEl formulari està disponible únicament en castella.\nImprès de sol·licitud en model oficial (EX-19) per duplicat, degudament emplenat i signat pel o la familiar del ciutadà o ciutadana.\nPassaport complet vàlid i en vigor del o la familiar. En el supòsit que estigui caducat, s’ha d’aportar una còpia d’aquest i de la sol·licitud de renovació.\nTres fotografies recents en color, amb fons blanc, mida de carnet.\nDNI de la persona espanyola o certificat de registre del ciutadà o ciutadana de la Unió a qui acompanyen o amb qui es reuniran..\nDocumentació acreditativa de l’existència del vincle familiar\nSi se sol·licita per al cònjuge o parella\nCertificat de matrimoni actualitzat, o certificació expedida per la persona encarregada del registre de parelles corresponent.\nTambé s’ha d’acreditar l’estat civil dels membres de la parella de fet\nEn cas de parella no registrada: documentació acreditativa que constitueixen una parella estable que testimonia l’existència d’un vincle durador, així com justificació del temps de convivència marital o, si escau, certificat de naixement de la descendència en comú.\nSi se sol·licita per als fills i filles o descendents\nCertificat de naixement de la persona sol·licitant.\nSi té més de 21 anys: documentació acreditativa de la seva condició de familiar a càrrec o dependent.\nSi és fill o filla menor d’edat i no resideix a Espanya amb els progenitors: documentació acreditativa de la seva condició de familiar a càrrec o dependent del ciutadà o ciutadana de la Unió o del seu cònjuge o parella registrada.\nSi se sol·licita per als ascendents\nCertificat de naixement del ciutadà o ciutadana de la Unió o del seu cònjuge o parella.\nDocumentació acreditativa de la seva condició de familiar a càrrec.\nSi es tracta d’un altre membre de la família\nDocumentació acreditativa del parentiu i de la dependència, o del fet que al país de procedència convivien amb el ciutadà o ciutadana de la Unió, o dels motius greus de salut o discapacitat.\nDocumentació acreditativa de la condició que compleixi el ciutadà o ciutadana de la UE, de l’EEE o de Suïssa\nSi és treballador o treballadora per compte d’altri, pot aportar qualsevol dels documents següents:\nDeclaració de contractació de la persona contractant o certificat d’ocupació, incloent-hi, com a mínim, les dades del nom i l'adreça de l’empresa, la identificació fiscal i el codi de compte de cotització.\nSi és treballador o treballadora per compte propi, pot aportar qualsevol dels documents següents: Inscripció al cens d’activitats econòmiques:\nJustificació del seu establiment mitjançant la inscripció al Registre Mercantil.\nDocumentació que acrediti que té una assegurança de malaltia contractada a Espanya o en un altre país que proporcioni una cobertura completa a Espanya.\nMatrícula del centre d’ensenyament, públic o privat, reconegut o finançat per l’administració educativa competent..\nSol·licita la cita prèvia en línia per lliurar la documentació\nÉs indispensable demanar cita prèvia per presentar la documentació a l’oficina d’estrangeria de la província en què vulguis quedar-te o fixar la teva residència o, si no n’hi ha, a la comissaria de policia corresponent.\nHi ha dues maneres per poder sol·licitar la cita, que varien en funció de si disposes o no de certificat digital:\nNO DISPOSO DE CERTIFICAT DIGITAL\nPer concertar la cita prèvia sense certificat digital, has d’accedir a la seu electrònica del Govern i seguir els passos següents:\nPrem el botó “Acceptar” per visualitzar la resta de tràmits no inclosos en la primera relació.\nSelecciona l’opció “Sol·licitud d’autoritzacions”.\nLes cites es posen a disposició al web tots els dies feiners, de dilluns a divendres, a les 9.30 hores. Reserva cita únicament si disposes de tota la documentació i la tens preparada per a la presentació de la sol·licitud.\nSi disposes de certificat digital, hi ha un camí alternatiu per sol·licitar la cita prèvia. Per utilitzar aquest procediment, un requisit important és no disposar d’una cita assignada sol·licitada mitjançant el procés tradicional (sense certificat digital).\nEn aquest cas, has d’emplenar el formulari de petició d’assignació de cita i presentar-lo a través del Registre Electrònic Comú (REC)\nLa petició de cita s’ha d'adreçar a l'Oficina d’Estrangeria de Barcelona.\nAddicionalment al formulari de petició de cita, hauràs d’adjuntar electrònicament la documentació annexa que se't sol·liciti. És important que els documents siguin en format PDF, en blanc i negre i amb la resolució mínima necessària perquè siguin llegibles.\nLa documentació l’has de trametre en un sol enviament, amb un mínim de tres fitxers:\nFitxer 1: Únicament el formulari de petició de cita. L’has d'anomenar: “PETICIÓ CITA”.\nFitxer 2: La totalitat de fulls del passaport. L’has d'anomenar: “PASSAPORT”\nFitxer 3 (i següents): La documentació que adjuntis, que ha de ser la documentació completa requerida per al tràmit que figuri al full informatiu. La documentació s’ha de presentar en el mateix ordre que figura en el full informatiu corresponent. L’has d'anomenar: “DOCUMENTACIÓ ADDICIONAL 1”, “DOCUMENTACIÓ ADDICIONAL 2”, “DOCUMENTACIÓ ADDICIONAL 3”.\nPer consultar el full informatiu del tràmit, accedeix a la pàgina web corresponent.\nUna vegada hagis dut a terme aquest procediment, se t’assignarà la cita (únicament si has seguit totes les instruccions i has adjuntat al formulari de petició de cita la totalitat de la documentació exigida).\nLa cita se’t comunicarà via SMS i/o correu electrònic, amb una antelació de 10 dies hàbils.\nEn cas que la documentació que adjuntis sigui insuficient, o bé es detecti que ja disposes d’una cita prèvia, se’t remetrà una comunicació per correu electrònic i no se t’assignarà la cita sol·licitada.\nVes al lloc indicat en què hagis concertat cita prèvia per lliurar-hi la documentació. La documentació necessària es detalla en el primer apartat del procés (“1. Emplena el formulari (EX-19) i recopila la documentació necessària > Documentació”).\nEn cas d’haver sol·licitat la cita mitjançant el procediment amb certificat digital, has de portar també la documentació original que es correspongui amb la que ja vas enviar electrònicament en sol·licitar la cita.\nUna vegada presentada la sol·licitud, s’estudiarà en profunditat i se’t comunicarà el resultat de la resolució.\nSol·licita la cita prèvia en línia per dur a terme la presa d’empremtes\nUna vegada lliurada la documentació, i després de verificar que l’expedient es troba en estat de “Resolt favorable”, cal sol·licitar cita prèvia per fer la presa d’empremtes.\nSelecciona l’opció “3. Expedició de la targeta d’identitat d’estranger”.\nSelecciona l’opció “Policia - Presa d’empremtes (expedició de la targeta) i renovació de targeta de llarga durada”.\nAdreça't al lloc indicat i fes la presa d’empremtes\nVes al lloc indicat en què hagis concertat cita prèvia per fer la presa d'empremtes.\nEl dia de la presa d’empremtes, hauràs de presentar, principalment: la còpia de la resolució de l’expedient, el passaport en vigor, el justificant de l’abonament de la taxa d’expedició de la targeta, tres fotografies recents en color (en fons blanc i mida carnet) i la documentació acreditativa del vincle.\nContacta amb l’organisme responsable per conèixer amb exactitud la documentació sol·licitada.\nUna vegada presentada la sol·licitud i preses les empremtes, es lliurarà un resguard acreditatiu que serà suficient per acreditar la situació d’estada legal fins al lliurament de la targeta.\nRecull la targeta de residència\nUna vegada feta la presa d’empremtes i en un termini aproximat de 45 dies, ja podràs anar a recollir la targeta de residència de familiar de ciutadà o ciutadana de la Unió.


Miquel Ferrer, un professional compromès\nJOSEP RIERA (*).\nLa pèrdua d'un company és sempre dolorosa, i encara més quan es tracta d'un company amic. Amb en Miquel, els arquitectes hem perdut un professional compromès, preocupat per la qualitat, per la recerca, per la innovació. Un professional gens conformista, capaç d'arriscar per millorar la seva professió.\nRecordo en Miquel abans de titular-se, al meu estudi, quan encara estava formant-se, ple de dubtes com correspon a l'etapa, ple d'il·lusions, com n'hi ha pocs, assedegat de coneixement, disposat a aprendre, bolcat en el seu projecte final de carrera. Recordo com vibrava davant cada avenç del projecte, davant cada descoberta. Recordo els nervis dels últims dies, les angoixes i encara més dubtes, i recordo per damunt de tot l'esclat d'alegria amb la nota final. No fou el seu un tribunal fàcil, però fou una nota brillant.\nDesprés, encara uns anys de treballs al despatx, els primers encàrrecs i la il·lusió de volar sol, d'afrontar el repte. Col·laboracions amb l'arxiu històric del Col·legi, alguns treballs de recerca, algunes publicacions, algunes obres certament remarcables, la seva feina a l'Ajuntament... Un caràcter sempre obert als reptes, sempre disposat a començar de nou, sense un «no» per resposta.\nCada projecte, cada treball, un nou començament, la mateixa il·lusió renovada.\nCertament tot ha acabat massa aviat, quan en Miquel encara tenia molt per aportar.\nEns queda el seu record i queda aquesta amistat que tant va cuidar mentre era amb nosaltres.\n(*) Josep Riera és arquitecte i president de la demarcació de Girona del COAC


La Comissió Europea ha publicat una nova versió de l'EUPL. La llicència és legalment consistent amb la llei de drets d'autor de tots els països de la UE i és especialment adequada per a les administracions públiques que comparteixen solucionis TIC.\nCobertura més àmplia: A més de programari, la nova versió també cobreix informació, documents, especificacions tècniques i estàndards, així com codi font.\nMajor flexibilitat: La nova versió proporciona als usuaris major espai per afegir disposicions, sempre que no contradiguin a la pròpia llicència, per exemple, els usuaris podran afegir una referència a una llei específica que s'hagi d'aplicar, triar un tribunal d'arbitratge, etc.\nLa primera versió de l'EUPL es va publicar en 2007 i es va actualitzar en 2009. Més tard en aquest any, l'EUPL es va certificar com una llicència de codi obert per l'OSI (Open Source Initiative), una organització que promou el programari de codi obert.\nMitjançant la publicació de la nova versió de l'EUPL, la Comissió Europea contribueix a la interoperabilitat jurídica. L'EUPL recolza l'intercanvi i la reutilització de solucions TIC desenvolupades per administracions públiques, aconseguint estalviar temps i reduir costos.


Durant aquest 10 anys la nostra economia s’ha començat a reinventar, ja que el món està canviant a marxes forçades. Som un territori agrícola, especialment vitivinícola, que està aprenent que la qualitat és més rendible que la quantitat; això ha provocat la venda de les grans marques de cava i el naixement de nous grups de petites i mitjanes empreses, i on segurament caldrà diversificar l’agricultura i redefinir el paper clau de les cooperatives. Som un territori industrial, amb el sector de l’automòbil com a punta de llança, que veu com s’acaba el cotxe que hem conegut i que li costa adaptar-se a produir components dels nous vehicles que, ara ja per llei, tindrem d’aquí uns anys. Som un territori turístic que desgraciadament hem comprovat com un problema que comença en un lloc remot del planeta ens afecta completament; caldrà pensar-hi perquè la crisi del clima ens pot portar més problemes semblants. Som un territori que sabem que hem de ser autosuficients energèticament, però que ens costa saber com. Som un territori de pas, però que no volem que ens hi passi tot el què es mou al nostre país.\nTenim sobre la taula un seguit de reptes econòmics, a més d’ altres com l’organització de la sanitat per exemple, que per afrontar-los amb possibilitats d’èxit, cal debat, informació i coneixement. I segur que ens hi ajudarà PENEDÈS ECONÒMIC a qui només l’hi poso un nou repte: que englobi les 4 comarques de la Regió del Penedès, incloent l’Anoia, i poder disposar d’una eina que a més d’ajudar a analitzar ens ajudi a cohesionar-nos i a prendre decisions de país.


016. Rotterdam, 5 d'abril de 1992\nRotterdam no té l’atractiu turístic d’Amsterdam, però durant una època va ser destí obligatori per a tots els maratonians del món. En els anys 80 va agafar una gran fama, i els rècords del món de Carlos Lopes (1985) i Belaney Densimo (1988) li van donar la fama de marató més ràpida del món, com passa actualment amb la de Berlín.\nPossiblement per la seva fama de marató ràpida, l’any 1992 vaig decidir participar-hi. La primera part de l’any l’havia dedicat als 100 km de Palamós i després, per raons de feina, no havia pogut córrer la marató de Barcelona. Per tant, el 5 d’abril em vaig presentar a Rotterdam disposat a millorar la meva millor marca personal, que era de 2:56:06 des de l’any anterior a Londres.\nRealment, vist amb la perspectiva del temps, vaig tenir molt mala sort d’haver escollit aquell any per anar a Rotterdam. Resulta que va ser l’última edició que es va disputar sense el sistema de cronometratge amb xip, ja que Championchip, l’empresa pionera i encara avui líder del sector, va néixer a Holanda el 1993. A la marató de Rotterdam del 92, doncs, encara es feia servir el sistema tradicional de sortida única per tothom, sense possibilitat de reconèixer el temps real del corredor. Això era un gran problema per als corredors populars que anaven a la ciutat holandesa moguts per la seva fama de marató ràpida, ja que la sortida, situada a la no massa ampla Avinguda Coolsingel, era una autèntica trampa per una participació tan massiva amb cronometratge manual. A més, la prova estava tan pensada per als corredors d’elit, que els populars s’havien de buscar la vida per situar-se a la línia de sortida. Repassant les notes que vaig escriure el 1992, em faig creus de veure quina era la mentalitat de l’època. La sortida A estava reservada als corredors que tenien menys de 2.25, la B per als que estaven entre 2.25 i 2.45, i la C...per a tota la resta. És a dir, que un maratonià de 2.46 tenia la mateixa zona de sortida que un de cinc hores!\nCom he dit, jo tenia acreditada una marca de 2.56 i, per tant, vaig haver de sortir al mig de la gran massa, en una autèntica gàbia. Tinc una fotografia que va fer l’Esther, la meva parella aleshores, en què se’ns veu atapeïts com en una llauna de sardines. Vaig perdre gairebé dos minuts fins passar la línia de sortida, i vaig acabar fent una marca oficial de 2:56:25, és a dir que no vaig fer marca per 19 segons, quan amb el xip hauria aconseguit una millora de més d’un minut i mig...\nLa marca real que vaig fer, doncs, vol dir que la marató em va anar molt bé i que realment vaig viure els avantatges del circuit. La temperatura no va superar en cap moment els 12 graus, no va fer gaire vent i no hi va haver cap problema amb la humitat. Tot el contrari que l’experiència que vaig viure en aquell mateix circuit quinze anys més tard.


Educació garanteix la disponibilitat de vora 42 milions d’euros per a la reposició de llibres de Xarxa Llibres | DiaDia\nHome Educació Educació garanteix la disponibilitat de vora 42 milions d’euros per a la...\n– Més de 340.000 alumnes valencians s’han beneficiat del programa Xarxa Llibres per al pròxim curs escolar\nDes d’Educació s’ha volgut destacar que alguns centres han optat perquè les famílies compren algun dels llibres. Ha estat per decisió del Consell Escolar del centre, on estan representats els docents i les famílies: «En aquest cas, des de la Conselleria d’Educació respectem l’autonomia de decisió del centre per haver adoptat aquesta mesura i amb la consolidació del programa farem que per al curs 2017-2018 cap d’aquestes famílies hagen de comprar algun dels llibres dels seus fills i filles», ha comentat el secretari autonòmic Miquel Soler.\nEducació ha garantit que l’alumnat de 1r i 2n de Primària compte amb la reposició del 100% dels llibres i s’assignaran xecs-llibre a les famílies per arreplegar el material als establiments que el centre educatiu haja determinat. La valenciana és l’autonomia que destina la quantitat econòmica més alta per lot de 1r i 2n de Primària. Al territori valencià es destinen 160€ per cada lot de reposició, mentre que a Navarra en destinen 85,68€, a Aragó 130€ i a Andalusia 136€.\nEconomia i Iniciació a l'Activitat Empresarial\nfins a 200 euros per alumne\nInvestigació Cultura i Esport


QOSHE - Josep Callol\nERC guanya la partida a JxCAT\nLa lluita històrica entre Girona i Salt per decidir la ubicació del Trueta és política. La capital està governada per JxCat i Salt, per ERC....\nMascareta per tapar brots\nLa consellera Alba Vergés havia de fer front aquell matí a diverses entrevistes radiofòniques on sabia -i els seus assessors així li ho havien...\nI Mas, esperant la trucada de Puigdemont\nArtur Mas va crear el monstre polític Carles Puigdemont. Bé, ell amb la col·laboració sempre inestimable de la CUP en el moment que va decidir...\nEl nou pols de puigdemont i pascal\nPotser quan Marta Pascal va començar a llençar la tovallola dins del partit que ella dirigia (PDeCAT), ja tenia al cap la creació d'un nou espai...\nIntentar salvar Laura Borràs\nForça temps enrere hi havia un partit que estava disposat a lluitar contra la corrupció i ho feia des de l'esquerra i el paper d'oposició al...\nEls misteris de torra i vergés\nFa una setmana que cueja el polèmic contracte de la Generalitat a una filial de Ferrovial per fer el seguiment dels casos positius de covid-19 i...\nSomnis trencats per la corrupció\nConvergència Democràtica de Catalunya (CDC), el partit fundat entre altres per Jordi Pujol el 1974 a Montserrat, desapareixerà aviat. Els seus...\nEducació ha estat donant voltes des de l'inici del confinament i deixant la sensació que no sabia què havia de fer. No era fàcil gestionar la...\nSánchez i Torra saben nedar?\nEstem vivint el que possiblement serà la crisi sanitària i econòmica més important en dècades i no sembla que els responsables de les dues...\nLa solidaritat de JxCat i Erc\nJxCat té una capacitat desbordada per argumentar una cosa i la contrària i fer-ho, a més, en una mateixa compareixença. El portaveu del grup al...\nEl preu del silenci; la presó\nDesprés d'anys de recórrer jutjats i tribunals -la dilació és una de les especialitats dels advocats defensors-, el cas Palau ja té sentència...\nLa Covid-19 no pot amb tot\nEstem en estat d'alarma i dono fe que és molt difícil trobar alguna notícia que no tingui a veure amb el coronavirus. Pràcticament tot el que...\nLa indecència de jugar amb la mort\nUna de les dades que més impacta en la població és el nombre de morts que causa el coronavirus. És natural. És la manera de mesurar l'afectació...\nLes lliçons de Torra al món\nEl Govern de la Generalitat continua ancorat en una espiral de declaracions que només tenen com a objectiu denunciar les contradiccions de l'executiu...\nL'Europa de Puigdemont\nCarles Puigdemont va tardar poc a reaccionar a un tuit de Pedro Sánchez que apel·lava a la reconstrucció d'Europa i a la solidaritat. L'expresident...\nTorra n'és el responsable\nQuim Torra i Carles Puigdemont estan acostumats que les estratègies de comunicació els surtin molt bé. No és qüestió de sort; és un tema...\nEl COVID-19 mata Europa\nLa construcció d'una Europa forta es va iniciar després de la Segona Guerra Mundial. L'objectiu era evitar populismes i nacionalismes radicals que...\nLa instrucció dels Roca\nLes declaracions i contradeclaracions polítiques em solen cansar gairebé sempre, però estem creuant límits que havia pensat que mai...\nNo hi ha líders ferms\nEntre el menfotisme absolut i l'exageració desmesurada hi ha més d'un camí del mig. La ponderació és el que ha escollit la majoria de la...\nPrimer round per a Puigdemont\nPuigdemont, papers en mà, es va dirigir als milers de persones congregades a Perpinyà amb un missatge concret, clar i, sobretot, contundent, dient...\nEls «ànims» de Rafael ribó\nNo sé si ell n'és conscient però Rafael Ribó passarà a la història -essent molt generós- com un aprofitat. Això sense conèixer com acabarà...\nEl cul a l'aire d'ERC a Santa Coloma\nNo passa setmana des de la formació del govern tripartit a Santa Coloma de Farners sense que es produeixi un «pollastre» a l'Ajuntament. Fa la...\nla incineradora de Trapero\nNo sé qui va ordenar enviar a la incineradora una furgoneta de Mossos carregada fins als pirulus de documentació i possiblement no ho sabrem mai....\nRajoy, Torra, Sánchez i sainet\nL'estratègia de Pedro Sánchez no té res a veure amb la que va utilitzar Mariano Rajoy. Els dos són molt diferents i els partits, tot i que no...\nTorra no diu res, Torra no fa res\nQuim Torra es moria de ganes de destituir Pere Aragonès i qualsevol conseller que portés les sigles ERC. Estava a les seves mans i no ho va fer. El...\nQuim Torra ho sabia tot\nSi d'alguna cosa es pot enorgullir l'independentisme és d'haver estudiat fins a límits insospitats totes i cada una de les situacions que es podrien...\nFa uns mesos l'Ajuntament de Girona, amb Marta Madrenas al capdavant i tota la pompositat que l'acte semblava merèixer, va presentar els projectes de...\nBudó, el reflex del Govern\nMeritxell Budó és el reflex del Govern. Un executiu escull el seu portaveu en funció de diverses directrius: algú que parli i s'expressi bé, amb...\nQuim Torra, el Ploramiques\nQuim Torra és la caricatura gairebé perfecta d'una part de la societat catalana. Aquella que passa el temps llepant-se les ferides i no intenta...\nEl PDeCAT és mort. Ja ho era abans de néixer. Ho era des del dia que Artur Mas va decidir maquillar Convergència per allò de la corrupció a qui...\nEl dilema Puigdemont\nHe de reconèixer que Carles Puigdemont m'ha enredat en dues ocasions. Millor dit; m'he deixat enredar dues vegades per qui va ser president de la...


El poblament del Nord d’Àfrica va tenir lloc 500.000 anys abans del que es pensava – URV Activ@\nEl poblament del Nord d’Àfrica va tenir lloc 500.000 anys abans del que es pensava\nAixí es demostra amb la troballa d'eines de pedra d'entre 1,9 i 2,4 milions d'anys a Algèria i que publica la revista Science. Isabel Cáceres, arqueòloga de l'IPHES i de la URV ha realitzat l'estudi tafonòmic i ha identificat les marques de tall que van deixar els hominins en els ossos dels animals\nIsabel Cáceres al Centre National de Recherches Prehistoriques, Anthropologiques et Historiques, d'Algèria, estudiant el material del qual n'ha resultat l'article de la revista.\nAin Boucherit és un jaciment on hi ha una seqüència d’estrats contínua amb una cronologia molt antiga, de les més antigues del Nord d’Àfrica, de 2,4 a 1,9 milions d’anys. Els nivells arqueològics contenen restes de fauna, amb evidències antròpiques, associades a tecnologia lítica olduvaiana, és a dir, aquelles eines les van usar els hominins per aprofitar els nutrients dels animals. Això suposa que el poblament del Nord d’Àfrica va tenir lloc 500.000 anys abans dels que es pensava. Així es recull en un article que publica la revista Science i en la investigació ha participat Isabel Cáceres, arqueòloga de l’Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social (IPHES) i de la Universitat Rovira i Virgili (URV) i membre de l’Equip d’investigació d’Atapuerca.\nIsabel Cáceres ha dut a terme l’estudi tafonòmic dels fòssils, que implica analitzar totes les modificacions i transformacions que han sofert aquestes restes. Els ossos fossilitzats associats als materials arqueològics inclouen una gran varietat d’animals com mastodonts, elefants, cavalls, rinoceronts, hipopòtams, antílops salvatges, porcs, hienes, cocodrils, etc. En l’actualitat, aquests animals ocupen hàbitats de sabana relativament oberts, amb punts d’aigua permanent a les rodalies.\nEn la seva anàlisi, Isabel Cáceres ha identificat les marques de tall que s’observen en les restes de fauna. “Aquestes marques estan produïdes per les eines de pedra i demostren que els hominins competien amb els grans carnívors pels recursos animals, essent en ocasions els primers a accedir-hi, ja que aprofitaven fins i tot les vísceres, que és el que abans es consumeix. Així doncs, no eren simples carronyaires. Els hominins ancestrals escorxaven, evisceraven, descarnaven i trencaven ossos per consumir la medul·la d’animals de diferents mides, principalment de bòvids petits i mitjans i cavalls”, explica la mateixa arqueòloga.\nFins aquesta publicació, les primeres evidències arqueològiques de jaciments olduvaians i d’ossos fòssils amb marques de carnisseria dataven de fa 2,6 milions d’anys i van ser descobertes a Gona (Etiòpia).\nRadi d’un bòvid amb marques de tall causa pels hominins, fa entre 2,4 i 1,9 milions d’anys, a Ain Hanech.\nLa investigació continuada a Ain Hanech (Sétif, Algèria) durant les dues últimes dècades ha ampliat l’extensió geogràfica dels primers assentaments d’homínids en aquesta zona, fent retrocedir l’evidència de l’ancestral capacitat dels hominins per a la creació d’estris de pedra i la carnisseria fins fa 2,4 milions d’anys. Ja en la dècada anterior, a Ain Hanech s’havia documentat l’existència d’artefactes lítics i ossos amb marques de tall que dataven al voltant de 1,8 milions d’anys, cosa que demostra el potencial d’aquesta regió per proporcionar materials arqueològics molt més antics.\nAra, un equip integrat per membres del CENIEH (Centro Nacional de Investigación sobre la Evolución Humana, Espanya), CNRPAH (Centre National de Recherches Prehistoriques, Anthropologiques et Historiques, Algèria), IPHES (Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social), CSIC/MNCN (Consejo Superior de Investigaciones Cieníficas, Espanya), Griffith University (Austràlia), Universitat de Sétif 2 i Universitat d’Algèria 2 (Algèria), i IPH-MNHN (Institut de Paléontologie Humaine, França) han descobert els artefactes tallats i els ossos amb marques de tall d’eines de pedra més antics que es coneixen actualment per al nord d’Àfrica. Aquestes eines i aquests fòssils van ser trobats en dos nivells arqueològics diferents a Ain Boucherit: el nivell inferior (AB-Lw) datat en 2,4 milions d’anys i el nivell superior (AB-Up) datat en 1,9 milions d’anys, ambdós inclosos en la mateixa formació geològica d’Ain Hanech.\nTecnologia lítica olduvaiana\nLa indústria lítica d’Ain Boucherit es fabricava amb pedra calcària i sílex disponibles localment i inclouen còdols tallats com choppers, políedres i subesferoides, així com eines de tall de vores esmolades utilitzades per al processament de carcasses d’animals. Els hominins recollien les roques per fabricar aquestes eines dels antics llits dels rierols propers.. Els artefactes són típics de la tecnologia lítica olduvaiana, coneguda des de fa de 2,6 a 1,9 milions d’anys a l’Àfrica Oriental, encara que els de l’Ain Boucherit mostren subtils variacions, segons l’estudi.\nMohamed Sahnouni, coordinador del Programa d’Arqueologia del CENIEH i director del projecte Ain Hanech, ha declarat: “La indústria lítica d’Ain Boucherit, que és tecnològicament similar a la de Gona (Etiòpia), mostra que els nostres avantpassats es van aventurar en tots els racons de l’Àfrica, no només en la seva part oriental. L’evidència d’Algèria canvia la visió anterior de que Àfrica Oriental és el bressol de la humanitat. En realitat, tota Àfrica ha estat el bressol de la humanitat”.


The Quiet Roar, veure ara a Filmincat\n7 NOTA USUARIS: 6,6 USUARIOS:6,6\nSuècia , Noruega\nDrama psicològic on una dona amb una malaltia terminal s'enfronta a una història emocional. "The Quiet Roar" és un estudi de personatge en el qual el seu realisme màgic, entre el present i el passat, és cortesia del LSD.\nLa Marianne (Evabritt Strandberg) és una dona de 68 anys diagnosticada amb una malaltia terminal. Angoixada, busca teràpia en una clínica on és tractada amb psilocibina (LSD) i meditació per una consellera, l'Eva (Hanna Schygulla). A través d'aquesta experiència aconsegueix arrribar al seu subconscient, on es troba i s'enfronta al seu jo de 25 anys i al seu ex-marit.\nEvabritt Strandberg, Hanna Schygulla, Joni Francéen, Jörgen Svenson, Denise Gough\n1 Premios Guldbagge i 2 premis o nominacions més\nAlguna cosa que no acostumo a veure\n6,9 By Accident Camille Fontaine\nLlogar-la per 2,95 € 2015 · 80 min\nLes guardonades Hafsia Herzi i Émilie Dequenne protagonitzen aquest inquietant drama psicològic al voltant d'un cadàver i un accident de cotxe.\n6,8 Tyrel Sebastián Silva\nLlogar-la per 2,95 € 2018 · 83 min\nEl malson de ser negre als Estats Units no sempre porta la màscara del racisme més evident. Aquest drama estrany, aplaudit a Sundance, repeteix i optimitza la fórmula de "Déjame


Noves Homilies: Més enllà (Durant l’any -21 )\nMés enllà (Durant l’any -21 )\nLa nostra fe, si és viscuda intensament, pot anar més enllà de les fórmules oficials que fem servir per confessar-la, perquè la implicació de Déu en la seva creació és infinitament ampla, profunda i intensa. La seva presència activa té lloc arreu i en tot. Déu fa caure imperis i suscita noves formes de govern: <<Et faré caure del pedestal, et derrocaré del lloc que ocupes. Aquell dia cridaré el meu servent, Eljaquim (...) i li donaré l’autoritat que tens>>.\nVeure Déu en tot i sempre, també en l’obscuritat, quan es dóna la sensació tossuda de la seva absència, seria l’ideal perfecte de la nostra fe, perquè <<Què en són d’incomprensibles els seus judicis i d’impenetrables els seus camins! ¿Qui pot conèixer el pensament del Senyor?>>. Amb tot, hi ha una cosa que sembla irrefutable: <<Tot ve d’ell, passa per ell i s’encamina cap a ell>>. Llavors, l’itinerari de totes les creatures, des de l’inici fins al final, està sempre a la presència de Déu i camina sota el seu guiatge.\nEl mateix passa amb els misteris del dogma, per exemple en l’Encarnació. Jesús és més del que pot entendre la gent: <<Uns diuen que és Joan Baptista, altres, que és Elies, altres que és Jeremies o algun altre del profetes>>. Jesús és aquell que només Déu pot entendre i revela a qui ell vol, tal com li passa a Pere: <<Vós sou el Messies, el Fill del Déu viu>>. Respon Jesús a Pere. <<Sortós de tu, Simó, fill de Jonàs: això no t’ho ha revelat cap home de carn i sang, sinó el meu Pare del cel>>. La fe total i veritable només pot ser una revelació de Déu, feta a la seva creatura racional.


trossets de cuina: Agost a Barcelona, proposta 6: Pancakes amb fruits vermells i xarop d'auró.\nCom us va l'agost? Tremoleu tant com jo quan sentiu que ve una onada de calor? Uff... com costa a vegades eh? Encara sort que aquests dies vaig trobant receptes llépoles que animen els dies, i llocs que fan més passatgeres les estones de calor...\nCom veieu, aquesta setmana la cuina està una mica més atrafegada que la setmana passada; tinc visita al pis, ha vingut l'amiga a qui vaig anar a visitar a Nova York, així que procurem cuidar-nos i cuinar una mica més que quan estic sola. Ahir vam sortir a passejar un mica, i vam acabar en una botiga de productes internacionals on vam trobar el maple syrup que tant li agradava quan estava allà; del xarop d'auró, com es diu en català, vam passar a parlar dels pancakes que esmorzaven i que vaig provar a Washington DC acompanyats amb nata, plàtan i maduixes, vam derivar en els fruits vermells que tenia al congelador i vam acabar decidint fer-ne quan arribéssim al pis.\nAixí que aquesta s'ha convertit en la proposta del dia. Encara que nosaltres ens la vam fer per berenar, us recomano que la feu per esmorzar. Si esteu de vacances teniu temps suficient perquè no costen a fer; si no, espereu-vos al diumenge al matí i proveu-los. Ja veureu que amb dos per persona en teniu suficient, potser una mica més si teniu tot el dia d'activitat per davant.\nIngredients per uns deu pancakes:\n- 10g de llevadura química\nBarregem tots els ous, la llet i el sucre i ho batem fins que estigui ben homogeni. Afegim la llevadura i la farina, i també el pessic de sal i ho anem afegint a la mescla prèvia. Teniu en compte que les quantitats pot ser no us són exactes i potser us queda més líquid del normal, així que potser haureu de posar una mica més de farina. La textura de la massa us ha de quedar líquida però que no s'escampi excessivament.\nPrepareu una paella i poseu-hi una mica de mantega perquè no s'enganxi. Amb un cullerot, tireu la massa poc a poc dins la paella, procurant que ens quedi amb forma rodona. Deixem coure fins que les vores es comencin a fer i després girem per coure l'altra banda. Han de quedar torrades per fora i tendres per dins.\nTambé podeu afegir-hi els fruits vermells a la massa i fer-les farcides de fruita. Podeu posar-vos mel, nata, xarops o xocolata, com vulgueu.\nPublicat per Cinta a 8.8.12\nEtiquetes de comentaris: Agost a Barcelona, Dolços i llepolies\nLa Cuina Violeta 8 d’agost de 2012, a les 23:19\nCinta, continues anant molt bé. Et prova agost.


Edicions de la Magrana, 1976-1999 / Exposicions / Visita'ns / Inici - Biblioteca de Catalunya\nEts a: Inici / Visita'ns / Exposicions / Edicions de la Magrana, 1976-1999\nEdicions de la Magrana, 1976-1999\nData inici: 17/12/2018 Data final: 15/01/2019\nComissariat: Jaume Clarà, Secció de Col·leccions Generals\nAnna Gudayol, Secció de Manuscrits\nPer Sant Jordi de 1976 veien la llum els primers títols d’una nova editorial. El projecte havia sorgit a finals de l’any anterior, impulsat per quatre militants del PSAN, en el context fortament polititzat del final de la dictadura i l’inici de la transició. El nom de La Magrana volia incidir en la idea d’un grup de persones treballant unides. Fruit d’aquest context en són unes primeres col·leccions d’assaig, de marcat caràcter polític (“La Magrana”, “Alliberament”, “Els orígens”...).\nLes publicacions editades amb l’efervescència del moment omplien un buit real, però no foren seguides per uns bons resultats econòmics. Aquestes circumstàncies motivaren ben aviat una obertura del catàleg vers d’altres públics i disciplines. La Magrana es converteix en una editorial atenta a les necessitats d’una societat en què el nombre de lectors en català es va eixamplant a mesura que la llengua es normalitza en l’espai públic. Un paper important serà ocupat per col·leccions de caràcter literari: “Les ales esteses”, de narrativa catalana; “Meridiana”, de literatura universal”; “Cotlliure”, majoritàriament de poesia, o la juvenil “L’esparver”, un dels èxits de l’editorial, que dona lloc a altres sèries que aprofitaran el reclam del nom. L’enfocament cap a la literatura es complementa amb col·leccions de temàtica política (“Biblioteca dels clàssics del nacionalisme”), divulgació científica (“L’esparver. Ciència”), o gèneres com la novel·la de lladres i serenos (“La negra”) o la literatura eròtica (“La marrana”).\nUn dels trets característics d’Edicions de la Magrana és la voluntat d’obrir-se a nous nínxols de mercat. Moltes de les seves iniciatives van orientades a donar suport a l’escola en català, sobretot a través de llibres de lectura i guies didàctiques. A la vegada fa incursions en el món de les guies de conversa (aprofitant els jocs olímpics) i de viatges, així com en el mercat audiovisual. No tots els projectes tindran la mateixa acceptació.\nL’any 2000 l’editorial és absorbida pel hòlding RBA. Es tanca així una llarga etapa sota la direcció de Carles-Jordi Guardiola, el qual, abans del traspàs definitiu, diposita el fons documental de l’entitat a la Biblioteca de Catalunya. L’exposició en presenta una mostra, en un recorregut cronològic que vol traçar l’evolució d’Edicions de la Magrana a través de les seves col·leccions.


Ramon Antolín guanya la I Cursa Ciutat de Cervera | Atletisme Català\nInici Lleida Ramon Antolín guanya la I Cursa Ciutat de Cervera\nEl lleidatà Ramon Antolín es va imposar en la primera edició de la cursa Ciutat de Cervera, que es va disputar a la capital de la Segarra sobre una distància de deu quilòmetres. Antolín, que fa set dies ja va guanyar una cursa a Artesa, va necessitar un temps de 33,30 per arribar primer. Josep Llobera i Francisco García van ser segon i tercer. En la cursa femenina, es va imposar Mònica Ardid, davant d´Esther Llago. Artícle extret de ´Diari Segre´.


XX Trobada Comarcal Bages-Berguedà 2017 – Agrupació de Colles de Geganters de Catalunya\nXX Trobada Comarcal Bages-Berguedà 2017\n3 novembre 2017 7 febrer 2018 acgc\nSant Joan de Vilatorrada va acollir el passat dissabte 21 d’octubre la XX Trobada Comarcal Bages-Berguedà, una trobada que estava emmarcada dins de la celebració dels 35 anys dels seus gegants. La trobada va comptar amb la presència de vint-i-quatre colles, entre elles en Treball i na Cultura, gegants de l’Agrupació de Colles de Geganters de Catalunya.\nA les sis de la tarda es donava inici a la cercavila des l’avinguda Torrent del Canigó on va passar pels carrers mes cèntrics de poble fins arribar a la Plaça Major. Després de que els amfitrions i els gegants de l’ACGC fessin el passadís d’honor a totes les vint-i-quatre colles es van iniciar els actes de protocol.\nLa colla de Callús va fer seu ball i tot seguit va fer l’entrega de les noves bandes a la colla de Sant Joan de Vilatorrada, a partir d’aquell moment en Joanet del Cardener i la Roser la filadora eren els nous representants de la Vocalia Bages-Berguedà.\nTot seguit els gegants de l’ACGC van oferir el Ball Nou, i després hi van haver els parlaments d’en Gil Ariso (Alcalde), Valentí Serra (President ACGC), Leandre Ubasart (Vocal Bages-Berguedà) i Isaac Puig (Cap de Colla de Sant Joan).\nPer clausurar la trobada una quinzena de colles van ballar el Nocturn Blau, el ball de la Vocalia Bages-Berguedà.\nPer acabar, només em queda felicitar a la colla gegantera de Sant Joan de Vilatorrada i els seus voluntaris per la bona organització d’aquesta gran trobada.\nI com no, felicitar en Joanet i la Roser pels seus 35 anys! que per molts anys pugueu seguir ballant pels carrers i places d’arreu del país!\nText i fotografies de: Leandre Ubasart\ntreball i cultura trobada comarcal vocalies\nArriba el XVII concurs El Fet Geganter\nXXVII Trobada Comarcal del Maresme 2017


+Unió: Coral Festival i Aniversaris\nCoral Festival i Aniversaris\nDissabte dia 13 de novembre el cor canta en el festival organitzat pel C.I.M. de *Benimaclet juntament amb els amfitrions i el cor de *Campanar a les 20,00 hores en el Centre Instructiu Musical .\nEl dia 17 de novembre la coral complirà 13 anys. Felicitats a tots els *coralistas, al director i a la Unió.\nAmb motiu del 30 aniversari de la Banda de la Unió, la coral estrenarà amb la Banda en el Palau de la Música de València el pròxim *dia 28 de novembre , la part vocal de l'obra del *alcireny Arnau Bataller, *Gene-*sis.


Muro poble del No-Nadal !! - COPE Alcoy\nInicio / Opinión / Muro poble del No-Nadal !!\nMuro poble del No-Nadal !!\nPublicado por: Cope Alcoy 12/12/2019\ten Opinión Deja un comentario\nArticle d’Opinió de Carol Ivàñez, regidora de Compromís Muro\nHui és 12 de desembre i a Muro el Nadal encara no ha arribat.. Bé, sí que és cert que molts veïns i veïnes hi han posat llums a les seues cases, i els comerços han decorat els seus aparadors, ja fa molts anys que es promou aquesta activitat des de l’Ajuntament i així ha continuat. Els comerciants murers fan uns aparadors excel·lents que ens fan gaudir d’un ambient nadalenc al poble des del pont de la Puríssima, com mana la tradició! Però aquest any ha fallat alguna cosa i és que els carrers murers no compten amb els esperats llums de Nadal, i de moment va per a llarg perquè encara no estan col·locats, i clar els més petits pregunten a les mares i als pares que a on estan els llums, que a casa ja està el Betlem i l’arbre posat… I jo sòc la primera que estic en contra dels excessos, del consumisme sense mesura i de què en novembre ja estiga tot ple de Pares Noels, que damunt són d’importació, i d’una quantitat exagerada de dolços estranys al supermercat que tampoc són els nostres… Però d’ahí a què no es posen els llums a temps, uns llums que d’altra banda ja fa molts anys que utilitzen la tecnologia led i que consumeixen molt poc. De fet pràcticament tot l’enllumenat públic utilitza aquesta tecnologia gràcies al bon fer dels governs municipals de Compromís. Que si es decidira substituir-les per altra mena de decoració, com a elements ornamentals reciclats jo la primera que estaria d’acord. De fet, des de Compromís vam impulsar tallers de decoració nadalenca amb materials reciclats i els vam utilitzar als edificis públics. A més, vam utilitzar el treball del taller d’art especial per a la decoració nadalenca de la façana de l’Ajuntament.\nEls llums de Nadal incentiven passejar pels nostres carrers, animen a fer les compres a les botigues del nostre poble i és per això que sempre les teníem preparades per al 6 de desembre i alguns anys fins i tot abans. Aquesta setmana la premsa alacantina venia carregada d’una gran polèmica perquè a la ciutat d’Alacant tampoc han pogut gaudir de l’enllumenat a temps, de fet es demana la responsabilitat del tècnic encarregat de la contractació. Pot ser excessiu, però el que sí que cal és donar la cara i explicar a la població el que ha passat.\nDes de Compromís denunciem que aquest any no s’hi han col·locat les llums a temps, això significa que les mureres i murers pagarem per un servici que normalment durava un mes i que enguany durarà 15 dies, amb el consegüent detriment per al comerç local. No entenem com un equip de govern amb 6 alliberats de 7 amb un important augment de sou respecte a l’anterior (de 1.200€ mensuals a 2.000€) no hagen gestionat com cal aquest tema, com a hores d’ara tots els pobles tenen preparada la seua programació nadalenca i a Muro no hi ha res de res anunciat, això provoca que la gent, sobretot amb xiquets i xiquetes menuts vaja a altres pobles buscant alternatives d’oci. I no ens val cap excusa i ja està bé de dir-li al poble que no hi ha diners, gràcies a la magnífica gestió del govern anterior de Compromís hi ha diners i molts!!! Parlem de 4 milions d’euros de romanent, és a dir, d’estalvi i deute 0, ja ho voldrien molts consistoris…\nAixí que des de Compromís posem de manifest la falta de previsió que demostren, així com la falta de respecte cap als comerços locals, esperem que almenys demanen disculpes que amb la il·lusió no es pot jugar!!! I ja parlem en altra ocasió del no taller de betlems….\nPrevio: Alcoy edita una nueva publicación sobre el ‘Nadal Alcoià’\nSiguiente: La Cabalgata y El Bando acortarán el recorrido\nSanidad no descarta modificar el nuevo protocolo para los partos https://t.co/Zzh97GMCpO #Alcoy #Alcoià #Comtat hace 13 horas\nLa crisis del Coronavirus eleva el paro en la comarca https://t.co/uTvQK8JokE #Alcoy #Alcoià #Comtat hace 13 horas


Rustlers Lodge Sundre (AB) Canadà - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n32578 Range Road 52, Sundre, Sundre (AB), Canadà - Veure al mapa\n"The sheets and pillows were so great! I looked inside the pi..."\nDissenyat tant per oci com per negoci, Rustlers Lodge està situat idealment a Sundre; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Rustlers Lodge asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Bany, camp de golf (a 3 km), piscina coberta, parc infantil de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Rustlers Lodge la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Sundre (AB).\nTots els tipus de viatgers (36) Parelles (19) Viatgers en solitari (5) Famílies amb infants petits (6) Famílies amb infants grans (3) Grups (2)


Donen l’alta a un home que ha estat 50 dies a l’UCI per Covid\nLes UCI tornen a estar plenes de casos de Covid-19 / Jordi Play\nUn pacient de la Vall d’Hebron demana a la gent que es cuidi per evitar contagiar-se\nEl Juan Alberto va ingressar a l’Unitat de Cures Intensives (UCI) de l’Hospital de la Vall d’Hebron el 28 de desembre, just després de les festes de Nadal. Aquell dia, quan entrava per la porta de l’hospital, poc s’imaginava que passaria 50 dies en estat crític. El seu cas és un dels molts que hi ha hagut a Catalunya des de l’inici de la pandèmia, que ha matat milers de persones i ha fet passar moments molt durs a moltíssimes més.\n“He estat 50 dies a l’UCI i un mes i mig en coma”, va explicar en Julio Alberto el mateix dia que la cap de Medicina Física i Rehabilitació del Vall d’Hebron, Judith Sánchez, li donava l’alta hospitalària. “Això ha de servir de motiu perquè tothom es cuidi”, ha dit l’home en una crida a evitar riscos innecessaris.\nEl Juan Alberto va ingressar a l'UCI de #VallHebron al Nadal, el 28 de desembre, i va sortir 50 dies després. L'equip de la Dra. @JudithS91802261, cap de Medicina Física i Rehabilitació, li ha donat l'alta per Setmana Santa. Ha deixat unes paraules per conscienciar de la #COVID. pic.twitter.com/T5cT27h3AZ\n— Vall d'Hebron (@vallhebron) April 3, 2021\nMentre no s’assoleix l’objectiu de vacunar el 70% de la població del país, les autoritats sanitàries veuen amb preocupació el nou increment de casos dels últims dies, que es podria veure multiplicat per les vacances de Setmana Santa. La prioritat de Salut és mantenir a ratlla el virus als hospitals per evitar que se saturi el sistema per guanyar temps i avançar en la vacunació.\nPrecisament aquesta setmana s’ha batut dues vegades el rècord de vacunacions a Barcelona. El 31 de març, amb 17.788 dosis, es va marcar un rècord de vacunes administrades en un sol dia, superant les 16.747 del dia anterior. En total, la Generalitat ha posat la primera dosi a 228.735 barcelonins –el 14% de la població de la ciutat– i més de 110.000 també han rebut la segona.


Joan Ferran a la porta de la pres� - Jordi Cuminal - Els blogs d'e-noticies\nPerò un dels tertulians era el senyor Ferran, del PSC. No va fer cap referència a cap dels temes plantejats, al cap de dos segons parlava de la Fundació Trias Fargas. Jo li vaig dir que considerava la seva actitud poc responsable i màxim exponent de la mediocritat que ha portat el nostre país a la decadència actual. Que des de la política hem d’oferir alguna cosa més a la societat.\nEl senyor Ferran va tenir el detall de reconèixer que els convenis entre fundacions són legals, però llavors em va parlar d’ètica i moral. I jo li vaig parlar de l’any 1997. L’any 97 jo tenia 20 anys i no estava en política. Ell sí. I aquell any estava a la porta de Can Brians acompanyant un dirigent del partit socialista a la presó per finançament il·legal del seu partit. Per tant, de segons què, lliçons, les justes.\nNo era una acusació personal. Però no ho va entendre. Ja que va reaccionar interrompent-me, i citant coses de fa molts anys enrere tot apujant el to. És una acusació a una manera de fer que no m’agrada i considero prima i injusta. L’altre dia, xerrant amb un destacat militant socialista de l’Hospitalet amb qui tinc una molt bona relació de fa anys, li deia que el senyor Ferran per mi representa la pitjor cara de la política: no li recordo cap proposta positiva. Sempre a la contra, sempre atacant, considerant que el que no pensa com ell ha de ser arrencat.\nReivindico que la justícia actuï i de pressa. Que els partits assumim que a qualsevol lloc hi pot haver algú que obri malament i que, en aquests casos, el que cal és prendre mesures. Però, sobretot, reivindico un esforç per ser responsables en la manera de fer, perquè la no política, que per mi representa el senyor Ferran, condueix la societat a l’abisme. I els que creiem que la política val la pena i que el país val la pena tenim dret a intentar fer-ho millor.\nFa 12 anys jo en tenia 20 i no estava en política, vostè fent política era a la porta d’una presó. Deixi demostrar a una nova generació, de tots els partits, que ara arriba que hi ha projectes i il·lusió per fer les coses millor.\nGata Maula (Barcelona) 25-10-2009 - 19:42\nLa propera vegada li recordes la seva pertinen� al GARI, a veure amb que surt. Amb una mica de sort li agafa un esglai i el tenim tancadet un temps.\nMarcos (BCN) 24-10-2009 - 17:52\nel Serafini �s un cas perdut, un pol�tic per a ignorants.\nton (sallent) 23-10-2009 - 19:05\nde criats n�hi ha per tot arreu, hi han mec�nics, paletas, fusters, metges, enginyers etc, i criats, normalment aquest tipus d�ofici a d�a d�avui, gaireb� nom�s es troben en partits pol-l�tics, son el que en castell� en diuen la voz de su amo,\nI still remember (Sant Celoni, el poble amb menys oci pel jovent de tota Catalunya) 23-10-2009 - 13:22\nSi, il�lusi� per fer les coses millor. Primer, mira cap al poble. I despr�s ja mirarem portes enfora, tot i ser parlamentari, sembla que mai hagis sigut jove i encara menys celon�. No pensem pagar ni 1 per una Festa Major de Novembre. Apa.\nSalvador Grifell Hern�ndez (Salvador Grifell) 23-10-2009 - 11:42\nJo encara afegiria i li recordari al senyor de la crosta, en Joan Ferran, que aquest senyor que ell va acompanyar a la porta de la pres� ara �s membre de l'executiva del PSC. Estem parlant de Josep Maria Sala, condemnat pel cas Filesa. Mem�ria hist�rica!\nEls blogs d'e-noticies - Jordi Cuminal - Joan Ferran a la porta de la pres�


Herencia : Terrenys agrícoles\nRe: Herencia : Terrenys agrícoles\nnestictip el Dl 26 Oct 2009, 18:30\nAlbert, el teu cas és un exemple típic per posar de manifest un dels punts foscos d’aquest impost i que la majoria de la gent desconeix: per calcular l’impost quan a l’herència hi ha béns immobles, et taxen el pis, casa o terreny rústic per un valor que ells mateixos saben que és irreal, per sobre del preu de mercat, i si te l’has de malvendre perquè és l’únic que tens per pagar l’impost, t’aguantes. És com si se t’enriguessin a la cara. I no gosis a dubtar de les seves valoracions, perquè les seves taules de coeficients multiplicadors són com les “taules sagrades de la llei”.\nPerò entre tots, a veure si fem reaccionar a tota la gent que està desinformada i collem als governants, perquè si esperem que ells facin alguna cosa, estem arreglats.\nAlbert Tubau el Ds 24 Oct 2009, 13:03\nTenint en compte que quan s'accepta un a herència cal fer-ho per l totalitat, quan en el llegat hi ha terrenys agrícoles, i a més a més de baix rendiment productiu la valoració feta pel recaptador (Generalitat i ajuntaments) hauria d'ésser vinculant no només per pagar el percentatge sino per adquir-la. Si un terrney m'el valoren per 3000.- euros han d'ésser capaços de pagar-lo o assumir com a pagament de l'impost el be que ells han tassat. Per fer aquesta proposta el lletrat que em va atendre em va dir que ell no estava per atendre impertinencies. El fet es que he hagut de pagar un impost desmesurat per terrenys que no tenen valor pel mercat ni per a la producció, si tenen valor com a diezmo per a la generalitat però que ella mateixa no es creu el preu que li ha possat perquè no es capaç de quedarse un qualsevol dels terrnenys com a pagament d'aquest impost abusiu. M'agradaria saber en Millet quan ha pagat d'impostos de plusvàlua i transmissió patrimonial per la urbanització que es va comprar. Els que mantenen aquesta llei i els que l'executen són cómplices d'expoli a la població.


Núvol arriba al paper amb una gran festa | Núvol\nNúvol arriba al paper amb una gran festa\nNúvol celebra cinc anys amb el primer número de la revista, i ho volem celebrar amb vosaltres, mecenes i lectors, que ens heu ajudat tant en aquest projecte. Us esperem dimecres, 14 de juny, a les 19:30h a la Fàbrica Moritz (Ronda de Sant Antoni, 39).\nDesprés de l’edició de les obres de Shakespeare, emprenem una nova aventura: fer Núvol en paper. Gràcies a la complicitat de més de 600 micromecenes, hem publicat el primer número de la revista Núvol en paper.\nDurant la festa podreu comprar la revista, tocar-la i fullejar-la tant com vulgueu. Els continguts s’organitzen per hashtags i enllaçen al nostre web amb codis QR. A través d’aquests podreu gaudir d’arxius multimèdia. Hi trobareu columnes d’opinió, cròniques, entrevistes, contes, vinyetes… Un bon record del que ha estat Núvol al llarg dels últims cinc anys.\nLa decisió de llançar una revista al quiosc respon a les demandes insistents de molts lectors que volien llegir Núvol en format físic. A la festa comptarem amb la presència d’autors i figures del món cultural que ens han acompanyat en el nostre periple nuvolaire, els noms dels quals us anirem anunciant aquests pròxims dies. També, per cortesia de Moritz, podreu acompanyar la vetllada amb una cervesa gratis.\nNúvol fa cinc anys i ens toca celebrar-ho amb una festa ben grossa. Per descomptat no la volíem fer sense vosaltres. Us esperem dimecres 14 de juny, a les 19:30h a la Fàbrica Moritz (Ronda de Sant Antoni, 39).\nGustau Muñoz el 8 juny 2017 a les 23:23 ha dit:\nWelcome to paper!


SESSIÓ ESPECIAL DE IOGA EN FAMÍLIA\nDIES: 14 DESEMBRE 2014\nMATRÍCULA: 1 - 11 DESEMBRE 2014\nPREU: 5€ per participant, ja siga adult o xiquet. Inclou l'entrada al Jardí. S'abonarà a taquilla abans de classe\nÚltima sessió de ioga al Botànic d'aquesta tardor en la qual volem que participe tota la família. En aquesta ocasió els pares podran acompanyar als més xicotets i compartir amb ells aquestes divertides sessions que tindran lloc en l'Estufa freda del Jardí.\nUna bona manera de connectar als més menuts amb la natura, practicant una activitat física envoltats de les plantes del Jardí. Practicar la concentració, la respiració i la relaxació, així com millorar la força, la flexibilitat, la coordinació i treballar per una bona postura corporal.


Estudi sobre la gestió de la crisi municipal a les grans ciutats nord-americanes | ESTRATEGIA LOCAL\nEstudi sobre la gestió de la crisi municipal a les grans ciutats nord-americanes\nEl Philadelphia Research Initiative és una organització no lucrativa que es dedica a la investigació sobre la problemàtica urbana - finançada pel Pew Charitable Trust, una gran institució filantròpica nord-americana - i ha publicat un interessant estudi sobre gestió de la crisi municipal a les grans ciutats: "Tough Decisions and Limited Options:How Philadelphia and Other Cities are Balancing Budgets in a Time of Recession"\nEl títol ja és indicatiu del contingut: "Decisions difícils i opcions limitades: Com Filadelfia i altres ciutats estan equilibrant els pressuposts en temps de recessió". Realitza un estudi comparatiu de tretze grans ciutats nord-americanes: Atlanta, Baltimore, Boston, Chicago, Columbus, Detroit, Kansas City, Los Angeles, Nova York, Fènix, Filadelfia, Pittsburgh i Seattle.\nTotes elles afronten risc de severs dèficits en els anys venidors, ja que preveuen una reducció neta d'ingressos que oscil·la entre el 10 i el 20 per cent dels seus ingressos ordinaris anuals, a causa de la reducció en la recaptació d'impostos per la ralentització de l'activitat econòmica.\nEl reequilibri pressupostari només és possible amb dos tipus de mesures: reducció de despeses i augment d'ingressos. Vegem les estratègies d'aquestes ciutats en els dos camps.\nEn matèria de despeses la clau està en les despeses de personal, que constitueixen entre el 70 i el 80 per cent del total de despeses ordinàries. Llavors només són possibles dos tipus d'estalvi: reduir personal o reduir els costos per treballador. L'objectiu generalitzat és evitar acomiadaments, en conseqüència les estratègies se centren en congelar els processos selectius, eliminar vacants, no cobrir les baixes per jubilació o mort i en incentivar jubilacions anticipades. Però malgrat això moltes ciutats no podran evitar els acomiadaments.\nEn molts casos l'estratègia inclou buscar la negociació amb els sindicats, proposant-los evitar els acomiadaments a canvi de certs sacrificis de la plantilla, com a congelació de salaris, dies de permís sense sou i altres mesures similars. Per exemple, a Chicago l'Alcalde ha plantejat als sindicats que si no accepten 14 dies de permís sense sou per a tots els empleats municipals haurà d'acomiadar 1100 d'ells.\nLes mesures de reducció de personal o del nivell de servei s'estan aplicant amb prioritat a espais recreatius, piscines, biblioteques i a la recollida d'escombraries.\nPel costat dels ingressos moltes ciutats estan estudiant increments d'impostos o taxes, si bé la majoria eviten fer-ho en els impostos locals bàsics: estudien increments molt focalitzats a sectors concrets amb capacitat econòmica: tarifes de parkings, d'espais recreatius, o nous impostos a restaurants.\nUna altra rúbrica d'augment d'ingressos que s'estudia és vendre o llogar espais públics o privatitzar la seva gestió, aplicant peatges o tarifes per ús.\nEn resum, totes les ciutats estan fent grans esforços per trobar la solució menys dolorosa i que menys hipotequi la qualitat dels serveis present i futura; però totes són conscients que aquest és un problema que no poden eludir.


Estats Units: una campanya tacada per crims d’odi\nELECCIONS LEGISLATIVES ALS ESTATS UNITS\nEls nord-americans voten aquest dimarts enmig d’un auge de la violència racial, religiosa, política i LGTB\n4 min. Nova York 04/11/2018 23:14\n651x366 Flors, espelmes i missatges recorden la massacre a la sinagoga de Pittsburg que ha sacsejat les legislatives. / JARED WICKERHAM / EFE Flors, espelmes i missatges recorden la massacre a la sinagoga de Pittsburg que ha sacsejat les legislatives. / JARED WICKERHAM / EFE\nLa Gael intenta calmar els plors del seu nadó a l’entrada de la sinagoga Ohab Zedek, situada al barri Upper West Side de Nova York. A dins, reciten la havdalah, la pregària de la cerimònia que marca la fi simbòlica del descans del Sàbat i l’inici d’una nova setmana. “Fa molta por, estem espantats”, afirma. “Però sabem que si ens mantenim units i si seguim vivint les nostres vides de la mateixa manera, ells no guanyen”.\nLa jove jueva lamenta la matança antisemita de Pittsburg del dissabte anterior, que va deixar onze morts i sis ferits, i es mostra consternada perquè un acte horrible com aquest pugui passar als Estats Units. Els incidents contra jueus van augmentar un 57% el 2017 respecte als d’un any abans, segons la Lliga Antidifamació (ADL). La majoria dels gairebé 2.000 casos registrats són assetjaments i actes vandàlics.\nAquest increment de crims d’odi contra jueus no és l’únic. Les organitzacions musulmanes han vist un augment d’atacs contra la seva comunitat encara més espectacular: és gairebé d’un 600%, cosa que els situa prop dels nivells que hi havia després de l’11-S. A més, l’FBI ha comptabilitzat, per segon any consecutiu, un augment del 12% dels delictes d’odi per raça, religió, gènere, orientació sexual o origen nacional.\n651x719 Estats Units: una campanya tacada per crims d’odi Estats Units: una campanya tacada per crims d’odi\nRetòrica política incendiària\nAquesta tendència a l’alça es va fer evident, i de manera tràgica, durant l’última setmana d’octubre. El tiroteig antisemita es va produir dies després d’un atac racista a Kentucky, on un supremacista blanc va matar dos afroamericans a trets, i dels atemptats frustrats amb paquets bomba contra líders progressistes i crítics amb el president nord-americà, Donald Trump.\nAquests crims d’odi han sacsejat la campanya de les eleccions de mig mandat que se celebren demà i que suposaran un plebiscit al lideratge del president republicà. Els experts atribueixen aquest augment de la violència a la divisió profunda que hi ha al país, però també s’ha obert un debat sobre si la retòrica incendiària de Trump promou actes d’odi entre la població.\nLa Gael creu que no es pot culpar el president del tiroteig antisemita. “L’odi contra nosaltres ha existit sempre”, diu reticent amb poques ganes de parlar de política. Tequila Minsky, al seu costat, l’escolta fent que no amb el cap i afirma: “Jo anomeno Trump el comandant en cap de l’odi”. Aquesta fotoperiodista jueva atea està esperant el seu amic Dovid Lazerson, un rabí educador conegut per la feina que va fer per millorar les relacions entre negres i jueus després dels aldarulls de Crown Heights del 1991 -provocat per l’assassinat d’un jove jueu a mans de dos negres.\nEl rabí d’Ohab Zedek ha convidat Lazerson a una xerrada per reflexionar sobre el que va passar a Pittsburg. “He visitat altres sinagogues i el missatge que he vist no és només el d’unitat, sinó també el d’indignació amb Trump”, explica Minsky, i afegeix que una rabí en un dels temples del sud de Manhattan ha arribat a qualificar el president de “dictador”. “És un feixista. Ja no em sorprèn res del que diu. El que em sorprendria és que mostrés una mica d’humanitat”, diu.\nUn 49% dels votants nord-americans creuen que Trump incentiva l’actual violència política, mentre que un 47% creu que són els mitjans, segons un sondeig del diari Washington Post. Així, el país també està dividit sobre aquesta qüestió.\nLa Rachel -és un nom inventat, ja que prefereix restar en l’anonimat- diu que no és una seguidora del president, però tampoc creu que sigui el responsable dels atacs antisemites. “Si saps d’un president que pugui fer que tothom estimi els jueus, presenta-me’l, que el vull conèixer”, afirma a la sortida, al final de la celebració de havdalah.\nMassa divisió i seguretat\nAquesta treballadora social opina que hi ha massa divisió entre els seus conciutadans i que ara cal més unitat. “M’ha agradat el que ha dit el rabí Lazerson: hem de començar per petites coses, com un somriure a la gent que és diferent a nosaltres”.\nLa Rachel explica que tothom està de dol i que la majoria dels seus amics que no són jueus li van trucar per preguntar-li com es trobava poc després del tiroteig massiu de Pittsburg. “A la nostra sinagoga hi venen supervivents de l’Holocaust; he pensat molt en ells”, afirma.\nTant ella com la Gael asseguren que la gent donava les gràcies als guàrdies de seguretat del temple. “Podria haver passat aquí, però ens sentim segurs amb ells”. Algunes sinagogues fa mesos que han incrementat la seva seguretat.