Col·laborem amb Voluntariat per la llengua | Biblioteques de Sant Boi de Llobregat\nCol·laborem amb Voluntariat per la llengua\n15 de Març de 2014 · by Biblioteques de Sant Boi\t· in Activitats, Coneixements, Formació, Serveis.\t·\nEl proper dijous 20 de març, dins del programa Dia i mig de Ràdio Sant Boi, conduït per la periodista Mònica Santacreu, hi haurà l’entrevista a representants de diferents ens i associacions que col·laboren en la difusió del Voluntariat per la llengua a Sant Boi de Llobregat.\nLes persones estrevistades seran Jaume Sans (delegat d’Òmnium Cultural, secció local de Sant Boi), Teresa Pagès (directora de la Biblioteca Jordi Rubió i Balaguer) i Josep Maria Puig Porcet (president de l’Asociació de Comerç i Serveis de Sant Boi).\nLes Biblioteques de Sant Boi fa anys que hi col·laborem i per això la directora de la biblioteca central de Sant Boi serà una de les entrevistades.\nEt convidem a escoltar el programa, que començarà cap a dos quarts d’onze del matí a Ràdio Sant Boi (89.4 FM).\nSi no pots fer-ho en directe, recorda que posteriorment podràs descarregar-te el podcast corresponent al canal Ivoox de les Biblioteques de Sant Boi.\nEtiquetes: Català, Dia i mig, Dies de Ràdio, Ràdio Sant Boi, Servei local de català, Voluntariat, VxL\n← Concurs d’SMS d’amor en català\nNous cursos i tallers de català →\nA la Biblioteca Maria Aurèlia Capmany estem d'Aniversari: Ja tenim 25 anys!! #bibliotequesboi #bibliotecamac #culturasb#quefemalesbiblios @bibliotequesboi @culturasantboi @bibliotequesxbm @quefemalesbiblios\nEl taller Lectu-guau d’ahir va anar molt bé. Volem donar les gràcies a tots els participants amb aquest petit vídeo. #quèfemalesbiblios #lecturaambgossos #tallerjrb #agendasb\nI aquí tenim la part artística del taller Lectu-guau d'ahir. Uns dibuixos molt originals! #bibliojrb #quèfemalesbiblios #agendasb #tallerjrb #lecturaambgossos #magradallegir\nI vosaltres, ja llegiu contes a les vostres mascotes? #bibliojrb #quèfemalesbiblios #agendasb #tallerjrb #lecturaambgossos #magradallegir\nIniciem el taller Lectu-guau, lectura amb gossos. #bibliojrb #quèfemalesbiblios #agendasb #tallerjrb #lecturaambgossos #magradallegir\nCada 18 de juliol es celebra el Dia Internacional de Nelson Mandela i aquest any, a més, es compleixen els 100 anys del seu naixement. A la #JRB hem muntat una petita #exposició on trobareu material sobre aquest lluitador contra l’apartheid. #racisme #dretshumans #mandela


vehicles – Guia de Roses\nAlguns eixos de la xarxa viària principal, com l’AP-7, l’A-2, la C-16 i la N-340, poden registrar retencions en hores punta. 00\nL’Àrea de Seguretat Ciutadana de l’Ajuntament de Roses ha instal·lat deus càmeres de vigilància del trànsit en els accessos d’entrada i sortida de les urbanitzacions de Mas Boscà i Mas Fumats. 00\nFinalitzat el període estival, Roses torna a disposar a partir de l’1 d’octubre de set mesos ininterromputs d’estacionament gratuït a la totalitat de carrers, avingudes i aparcaments municipals, un cop finalitzat el període de pagament dels tres sectors de zona blava de la població. 00\nA principis d’any l’Ajuntament va encarregar a l’empresa Doymo un estudi de la situació de la mobilitat a Roses, que comportava una diagnosi dels problemes i diverses propostes per millorar la circulació al municipi. 00\nLa plataforma on-line «Compartir Cotxe» impulsada per l’Ajuntament de Roses, ha comptabilitzat des de la seva posada en marxa, a mitjans del mes d’abril, un total de 625 visites, 16 usuaris enregistrats i 14 viatges concertats. 00\nLa Policia Local ha iniciat aquest servei que es mantindrà fins que finalitzi la temporada de platges. 00\nProp de 516.000 vehicles sortiran entre divendres i dissabte i el retorn pel pont serà sobretot dilluns a la tarda. 00\nDissabte les nevades poden afectar Pirineu i Prepirineu a qualsevol cota i a partir del migdia també les parts elevades del prelitoral central i sud. 00


TV3 tanca les corresponsalies del Marroc i Sud-amèrica\nARA BARCELONA. 24/01/2012 00:00\n260x366 Isabel Galí ha cobert des de Sud-Amèrica la gestió d'Hugo Chánvez i la crisi dels miners xilens. / TV3 Isabel Galí ha cobert des de Sud-Amèrica la gestió d'Hugo Chánvez i la crisi dels miners xilens. / TV3\nTV3 prescindirà a partir d'aquest mes de les corresponsalies al Marroc, des d'on informa habitualment Pepe Garriga, i a Sud-amèrica, a càrrec d'Isabel Galí. Segons va explicar ahir la televisió pública, el tancament ve motivat per la necessitat d'ajustar-se al nou pressupost per al 2012. El pressupost de TV3 d'enguany serà un 13,3% -40 milions d'euros- més baix.\nDes de la corresponsalia de Rabat s'havien cobert fins ara les informacions relacionades amb la situació política al Marroc, el fenomen migratori i, més recentment, l'esclat de la Primavera Àrab a Tunísia, Egipte i Líbia i, per tant, també la mort de Gaddafi.\nSud-amèrica havia estat la base per informar de la gestió política d'Hugo Chávez, a Veneçuela, i també de la seva influència en altres països del continent, de tragèdies com la crisi dels miners a Xile o el terratrèmol d'Haití, entre altres temes. TV3 compta amb corresponsalies a Washington, Brussel·les, Londres, París, Jerusalem i Pequín.\nLa difícil i necessària reforma del sistema de pensions\nLa CUP posa condicions per votar la investidura


Expedientat el tren turístic de Besalú per no utilitzar el català a les visites\nBarcelona. Divendres, 1 de Setembre 2017. 14:33\nActualitzat: Divendres, 1 de Setembre 2017. 16:25\nNo utilitza el català i no li preocupen les reclamacions. El tren turístic de Besalú exclou el català de les seves visites no programades i té clar que les queixes no li importen, segons ha anunciat Plataforma per la Llengua a Twitter.\nEl tren turístic Besalú exclou el català de visites no programades. L'empresa diu que no programarà en català: no li preocupen les queixes. pic.twitter.com/HSdx3gJgeE\n— PlataformaxLlengua (@llenguacat) 1 de setembre de 2017\nL'alcalde del poble i vicepresident del Parlament, Lluís Guinó, no ha trigat gens a reaccionar i ja ha anunciat que l'Ajuntament obrirà un expedient a l'empresa Aerotren S.L.U. perquè això "significa que incompleix una de les condicions de l'autorització municipal per circular".\nSignifica que incompleix una de les condicions de l'autorització municipal x circular. Aj_Besalu obrirà expedient. Gràcies! https://t.co/fJNhVS4NWm\n— Lluís Guinó Subirós (@lluisguino) 1 de setembre de 2017\nGuinó ha assegurat que l'empresa "haurà de complir el que diuen les condicions que l'autoritzen a circular, per descomptat" i ha explicat que ja havien tingut problemes amb la companyia per altres motius com el recorregut o les limitacions als actes públics festius, tot i que ha subratllat que "respecte a l'ús del català, mai".\nFins ara hi havia hagut altra mena de problemes: de recorregut, de limitacions en actes públics festius. Però respecte l'ús del català, mai\nDe fet, entre les respostes que ha rebut l'alcalde de Besalú n'hi ha hagut una que li ha assegurat que aquesta ha estat "una de les pitjors visites guiades que he fet mai (tema lingüístic a banda)".\nPer cert, una de les pitjors visites guiades que he fet mai (tema lingüístic a banda)\n— Porquet de St.Antoni (@elporquet) 1 de setembre de 2017\nEl responsable de l'empresa, Daniel Prujà, ha contradit totalment les paraules de Guinó i ha explicat al Gerió.cat que "no està obligat a oferir les visites en català" i ha demanat que se'l deixi en pau "d'una vegada" perquè, ha assegurat, "ho faig com em dona la gana".\nPrujà ha posat damunt la taula que "si ho faig en castellà és perquè treballo amb més gent de fora que d'aquí. Si algú em garantís que al fer-ho en català vindria tot Catalunya amb el meu tren ho faria, però no és el cas. No pot ser que si tinc 30 persones castellanoparlants i tres catalans ho hagi de fer en català per a ells".


ELS NENS D'EDDIE MURPHY: CONEIX ELS 10 NENS DE LA LLEGENDA DE LA COMÈDIA - FAMÍLIES FAMOSES\nEddie Murphy té tota la família nombrosa: coneix els 10 nens de The Comedy Legend\nLlegendari humorista Eddie Murphy ha tingut les mans plenes des de la promesa Paige Butcher va donar naixen el seu segon fill junts , Max Charles Murphy. I aquesta és tota la fita en més d’un sentit, com és, ho creieu o no, el desè fill d’Eddie.\nHo heu entès bé, l’actor de 58 anys s’ha mantingut força ocupat a la seva vida i, per això, literalment ara pot comptar tots els seus fills amb les dues mans. A part dels dos nens el Cop de Beverly Hills L'estrella té amb Paige, de 40 anys, també té vuit fills amb altres quatre dones, en un arbre genealògic que té força branques.\nbosses extra grans per netejar el forn\nMireu què és el repartiment original de 'Beverly Hills Cop'!\nEddie comparteix cinc fills amb l’exdona Nicole Mitchell Murphy , i un fill d'una relació anterior amb Tamara Hood Johnson . N’hi ha més. Eddie té un altre fill amb ell Paulette McNeely i una filla amb antiga estrella del pop i personalitat televisiva Melanie «Mel B» Brown .\nDurant una aparició a El Show d’Ellen DeGeneres , el Oscar el candidat va discutir com es veu la gent sabent que és pare de deu anys . «Els homes em miren com si estigués boig. Quant va costar això? ’I les dones, és una cosa semblant a això, és una cosa sexy, crec”, va dir en broma Eddie. «[Ells pensen que]] ', Eddie Murphy ha d'estar fent les seves coses. Eddie Murphy ho aconseguirà. »»\nxicot de Sandra Bullock 2019\nA part de ser un home de família, Eddie també ha estat força ocupat en la carrera professional. Té molts projectes programats i ha participat recentment Dolemite Is My Name . 'Estic molt content que hagi sortit tal com ha resultat', Eddie va dir Cada setmana més a prop i altres de la pel·lícula. «Quan vam fer això, vam pensar que seria una petita cosa i vam pensar que formàvem part d'un culte a la gent que estimava Rudy Ray Moore i volem explicar la seva història i no ens ho anticipàvem».\nAra desplaceu-vos cap avall per obtenir informació sobre tots i cadascun dels 10 nens d'Eddie.\nDates de lliurament de Nadal Hermes 2019\nper què l'Aisha deixa la xerrada?\nrepartiment de Ghostbusters 1984\njason sudeikis i olivia wilde kids


Casa / Vil·la de 4 dormitoris amb 60m² terrassa en venda a Vilanova i la Geltrú\nHabitatge àmplia i lluminosa amb 5 terrasses i acabats de primera qualitat, en venda al costat dels jutjats de Vilanova.\nAquest habitatge se situa en ple nucli urbà de Vilanova i la Geltrú, al costat dels jutjats i prop de tots els serveis i els transports públics. Es tracta d'una casa adossada construïda a principis dels anys 2000 i reformada fa pocs anys, de manera que es presenta en bon estat.\nAccedim a la casa per una terrassa privada amb barbacoa. En aquesta planta trobem un ampli saló-menjador, la cuina office amb sortida a una altra terrassa posterior, un dormitori individual gran amb sortida a una terrassa, i un bany amb dutxa.\nLa primera planta consta de 3 dormitoris dobles, dos dels quals tenen sortida a una terrassa, i un gran bany complet. Aquest bany es podria dividir en dos i crear un bany integrat en un dels dormitoris.\nA la segona planta hi ha una gran golfes amb un bany i sortida a dues terrasses. En aquest espai es podrien crear 2 dormitoris dobles o un gran dormitori amb bany privat, segons convingui.\nFinalment, al soterrani trobem un gran garatge privat amb accés comunitari per a diversos cotxes.\nAquesta casa ofereix una distribució còmoda i funcional, amb estades àmplies i lluminoses i un bany a cada planta. Compta amb acabats de primera qualitat, com a sòls de parquet, calefacció a gas, aire condicionat amb bomba de calor i fusteria exterior d'alumini amb doble vidre. A més, gràcies als seus 5 terrasses, és molt lluminosa i rep sol durant tot el dia.\nNo dubti en trucar-nos per concertar una visita a aquesta acollidora casa familiar al centre de Vilanova.\nTerrassa d'accés amb barbacoa (aprox. 25 m²)\nSaló-menjador (aprox. 35 m²)\nÀmplia cuina office (13 m²) amb sortida a una altra terrassa (aprox. 17 m²)\nDormitori individual ampli (8,5 m²) amb sortida a la mateixa terrassa posterior\n3 dormitoris dobles (10, 14 i 14 m²), dos d'ells amb sortida a una terrassa (12 m²)\nGran bany complet (aprox. 9 m²)\nGolfes (40 m²) amb sortida a dues terrasses (8 i 10 m²)\nGran garatge privat per a diversos cotxes (80 m²)\nLa casa està situada al costat dels jutjats de Vilanova i la Geltrú, en un barri residencial envoltat de serveis ia pocs minuts passejant del centre de la ciutat. Està en un carrer tranquil a pocs metres d'un parc gran i prop de centres educatius, metges, botigues, bars, restaurants, etc.\nQueda a 5 minuts amb cotxe de la platja i de Sitges ia 30 minuts de Barcelona. A més, està al costat d'una parada d'autobús urbà i interurbà i prop dels accessos i sortida de Vilanova cap a Barcelona, Sitges o Tarragona.


Crèdit 1: operacions administratives i documentació sanitària. XTEC - Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya\nInterpretar l'estructura funcional i organitzativa, i els fluxos d'informació de diferents tipus d'institucions sanitàries a partir d'organigrames.\nRelacionar les institucions i organismes d'àmbit sanitari local, autonòmic, estatal i internacional, amb les respectives funcions i competències.\nRelacionar l'organigrama funcional d'un centre sanitari amb els paràmetres de la titularitat, la forma jurídica, la dimensió i el tipus d'activitat.\nRelacionar els nivells d'assistència i tipus de prestacions que poden rebre els pacients/clients amb les característiques i funcions de les entitats que els prestin.\nIdentificar els sistemes d'organització i els criteris de classificació i registre de les existències i la documentació, segons el tipus de servei o institució sanitària.\nArxivar la documentació clínica del servei/unitat amb ordre i rigor, segons els criteris generals d'arxiu i el protocol intern.\nDeterminar els mètodes i les condicions d'emmagatzematge i conservació en funció del tipus i característiques dels materials, els criteris d'ordre, seguretat i conservació i de les necessitats pròpies de cadascuna de les unitats o serveis.\nDeterminar la quantitat d'existències que s'han de reposar al magatzem segons el nivell òptim i mínim establerts, i el volum i comanda a partir de les dades de les fitxes de magatzem.\nFormalitzar amb el suport de mitjans informàtics, la documentació que es genera en una operació de compra i venda de béns o de serveis sanitaris, segons les normes legals i d'ús establertes, amb pulcritud i precisió.\n1. Entorn sanitari:\nEstructura del sistema sanitari públic a l'estat espanyol.\nDesplegament del Mapa Sanitari.\nEstructura del sistema sanitari català: sector públic, sector privat.\nLegislació específica del sector: sistemes de contraprestació i de concertació.\nOrganismes internacionals de l'àmbit sanitari: Unió Europea, Organització Mundial de la Salut.\n2. Salut pública. Salut comunitària:\nNivells de prevenció sanitària: prevenció primària, prevenció secundària, prevenció terciària.\nConcepte de salut pública. Concepte de salut comunitària. Concepte de medicina preventiva.\nAspectes sociològics i demogràfics en relació amb la salut: indicadors de salut.\n3. L'atenció hospitalària:\nEvolució històrica, funcions bàsiques, anàlisis de l'hospital, tipus d'hospital.\nL'empresa de serveis sanitaris, funcions, tipus i models organitzatius.\nDepartaments i àrees funcionals de l'empresa pública o privada sanitària.\n4. Atenció primària de salut:\nDefinició. Directrius Organització Mundial de la Salut.\nContingut, activitats, elements principals de l'atenció primària. Estructuració i ordenació de l'atenció primària de salut dins el Sistema Nacional de Salut.\nL'equip d'atenció primària: components, funcions, activitats, organització.\nOrganització assistencial: organització funcional de les consultes d'atenció primària, història clínica i sistemes de registre, avaluació i control de qualitat en atenció primària.\n5. Els professionals sanitaris:\nTipus i àmbits de treball.\nEvolució històrica de la infermeria.\nEl procés d'atenció d'infermeria: el mètode científic, models d'atenció d'infermeria.\nBases del treball en equip.\nL'equip d'infermeria: les activitats de l'auxiliar.\n6. L'atenció al pacient/client:\nDrets i deures de l'usuari.\nEls departaments o unitats d'atenció a l'usuari: funcions.\nNormes de confidencialitat en tots els àmbits d'atenció a l'usuari.\n7. La documentació sanitària:\nDocumentació hospitalària, documentació extrahospitalària, documentació intercentres: tipus i contingut.\nLa tramesa de la documentació.\nEl tractament de la informació: arxiu de la informació, registres i arxiu, manteniment i conservació, seguretat de la informació.\n8. Economia sanitària:\nFinançament, costos, beneficis en empreses del sector sanitari. Pressupostos de serveis.\nLa documentació mercantil: comanda, albarà, factura i rebut.\nLa documentació financera: xec i lletra de canvi.\nEl sistema impositiu: l'IVA i l'IRPF.\n9. Gestió d'existències i inventaris:\nCriteris de classificació de material clínic i no clínic.\nControl d'existències: estoc mínim i reposició d'existències.\nLes fitxes de magatzem.\nInventaris: classificació i elaboració.\nNormes de seguretat i higiene aplicada en magatzems de materials sanitaris. Condicions d'emmagatzematge dels materials.\n10. Aplicacions informàtiques:\nLes aplicacions informàtiques de gestió i control de magatzem, facturació i gestió econòmica.\nUtilització de paquets informàtics per a la gestió del fitxer de pacients, històries clíniques, altres.\n1. Obtenció de la informació:\nSelecció i buidat de les fonts de documentació.\nOrdenació de la informació.\n2. Formalització dels documents:\nAnàlisi del contingut del document.\nIdentificació de les dades.\nObtenció de la informació.\nRealització de la documentació.\nComprovació de les dades, dels càlculs i dels resultats.\n3. Tractament informàtic de les dades administratives:\nDefinició del tipus de dades que cal tractar dels clients, proveïdors.\nSelecció de l'aplicació ofimàtica adequada.\nIntroducció de la informació en els mitjans ofimàtics.\nEmmagatzematge de les dades.\nEdició i difusió de les dades.\n4. Control dels processos administratius de compra-venda i gestió d'estocs:\nIdentificació de la documentació que intervé.\nObservació de les dades que cal comprovar.\nContrastació de les dades amb la informació de partida.\nComprovació dels càlculs i resultats.\nCorreccions i esmenes.\n5. Registre de la documentació rebuda i emesa:\nAnàlisi del contingut i del tipus de document.\nSelecció del mitja i del suport.\nRealització del registre.\n6. Ordenació de la documentació rebuda i emesa:\nInterpretació dels criteris de confidencialitat, seguretat, altres.\nClassificació de la documentació.\nRegistre informàtic o convencional.\nDistribució al destinatari.\n7. Gestió de la documentació clínica:\nComprovació de les dades.\nRegistre de la sol·licitud.\nTramesa de la sol·licitud al servei corresponent.\nRecepció de les proves, informes, altres, sol·licitades.\nIdentificació de les dades de les proves, informes, altres.\nClassificació i ordenació amb les històries clíniques.\nTramesa de la documentació a la unitat/servei sol·licitant.\n8. Gestió del magatzem de la consulta o servei:\nInterpretació del document de demanda o de recepció.\nComprovació del material rebut amb la documentació.\nEmmagatzematge o distribució del material rebut.\nRegistre de l'operació.\nControl del nivell d'estoc.\nDetecció de les necessitats de reposició.\nCorrecció sistemàtica dels errors detectats en la formalització dels documents de citació, en l'enregistrament de les dades del pacient/client i l'arxiu dels documents.\nComprovació sistemàtica de la coincidència de les dades personals del pacient/client amb les dades de citació, de les peticions i dels informes de les proves.\nComprovació sistemàtica de les dades i càlculs de la documentació mercantil i financera.\nEficiència en l'emmagatzematge del material en condicions idònies.\nPulcritud en la formalització de tota la documentació.\nSeqüència i ordenació de les accions en la tramitació de tota la documentació clínica i no clínica.\nPrioritat en la gestió de la documentació dels casos més urgents.\nPuntualitat en complir els terminis de presentació dels documents fiscals, pressupostos, altres.\nPuntualitat en la tramesa i gestió de la documentació clínica.\nConservació del material emprat en la gestió del magatzem i la documentació de la consulta, servei, unitat.\nCompliment dels criteris de formalització de la documentació clínica i no clínica establerts per l'empresa/servei.\nCompliment de les normes de confidencialitat i seguretat en el tractament de la documentació.\nCoordinació del treball amb altres serveis/unitats que intervenen en la gestió de la documentació.\nRigorositat en la comprovació de les dades del pacient.\nRigorositat en l'elaboració de pressupostos, en la sol·licitud de material, en l'emplenament dels documents clínics i no clínics.\nSeguretat en la cerca, conservació, accés i tractament de la documentació del pacient/client.\nEsperit obert en el tracte amb els pacients/clients, acompanyants i membres de l'equip de treball.\nAmabilitat i respecte a l'hora de donar resposta a les demandes dels pacients/clients i acompanyants.\n9. Comunicació empàtica:\nInterès pel missatge i per l'interlocutor en la demanda d'informació.\nTractament no discriminatori en les situacions de relació i atenció a les persones.\n10. Comportament personal adequat a la situació:\nAparença personal adequada a la situació contextual.\nAssimilació de nous mètodes de treball pel que fa a la gestió administrativa de la consulta/unitat.


TAC12 TV - El Parc de Nadal de Montblanc tanca avui amb la visita de 200 nens i nenes cada dia\nÉs Nadal i una de les activitats més esperades pels nens i nenes són els parcs infantils que obren per aquestes dates. A Montblanc el parc de nadal compta amb diverses activitats com tallers de manualitats i jocs de taula, una zona per nens de fins a 3 anys i els inflables, la proposta més esperada pels nens i nenes montblanquins.\nEnguany el Parc ha tingut la visita de la Mulassa de Montblanc, una cita que els elements festius del municipi no es perden mai. Els nens i nenes poden conèixer aquestes figures tradicionals a la vegada que juguen i es diverteixen en aquestes dates on no hi ha escola.DECLA El parc de Nadal de Montblanc tancarà avui les seves portes amb una intensa activitat on durant 3 dies hi hauran passat prop de 600 nens i nenes.\nMés en aquesta secció: « Alta ocupació a l'interior i als hotels de Tarragona per Cap d'Any Montblanc tanca l'any 2017 amb rècord a les visites guiades »


Ariel García Valdés, director teatral\n[Publicada a l'Avui DDD, 13 de novembre de 1998.]\nLa dama de les foques\n"Els personatges de 'Galatea' són proletaris"\n'Galatea', una obra poc coneguda de Josep Maria de Sagarra, es reestrena a la Sala Gran del TNC. L'actriu Anna Lizaran és Galatea, una dona de vida irregular, extraviada, però també madura, sentimental, estrafolària i d'una estranya puresa. Galatea és una dona de circ, una domadora de foques, que agafa un tren de fugitius conduït per Ariel García Valdés i escenografiat per Jean Pierre Vergier.\nAriel García Valdés ja va dirigir un Sagarra fa quatre anys al Teatre Romea, 'La corona d'espines'. Director vinculat al teatre català, però format a França, ha treballat també amb el Teatre Lliure en la direcció de 'Quartet', amb Anna Lizaran i Lluís Homar. Ha dirigit també Pep Bou i Marta Carrasco. Aquests dies està ultimant 'Galatea' que s'estrena dimarts al Teatre Nacional de Catalunya.\n-¿Què és 'Galatea' per a l'espectador d'avui?\n-Hi ha dos personatges centrals. Ella és una domadora de foques (Anna Lizaran) i ell és un pallasso de circ (Francesc Orella). 'Galatea' és una visió del món, centrada a Europa, a través de personatges de circ que es passegen per les circumstàncies, per la guerra, per l'evacuació. No es pot parlar clarament de postguerra tal com l'entenem. És més vital. És vista des dels ulls de gent de circ. La gent de circ té una manera de veure el món totalment diferent. Les mirades de les parelles, les olors de les bèsties, la palla, els fems de les bèsties. Poques vegades té a veure amb la realitat, però la seva realitat és més concreta, pràctica, dura.\n-¿I com es desenvolupa aquesta visió?\n-A través de la visió de l'artista contra tot el que és el món dels negocis. Una contradicció i un enfrontament. Són artistes d'una altra mena. No són artistes que es puguin idealitzar. Són artistes proletaris, anònims. La parella se'n va i fa tot un recorregut fantàstic a través d'Europa, que és com tenir una visió de l'Europa del 1947 [data de l'escriptura], una sensació que el món és molt més gran, que tot no passa en un únic indret. És aquesta la visió de Sagarra. Personatges que es troben a manera que avancen en una mena de tren de fugitius.\n-¿És més difícil enfrontar-se a una obra poc coneguda i que en la seva estrena no va ser ben rebuda?\n-L'èxit i el fracàs són relatius. Totes les obres del teatre universal ho han patit. 'Dom Joan', de Molière, es va fer només cinc vegades i van passar dos segles per ser un clàssic. 'La gavina' va ser un desastre, com totes les obres de Txèhhov. I, al revés, hi ha obres de gran èxit i de premis que desapareixen a la mateixa velocitat que han aparegut. M'agradaria que el públic s'adonés d'això. A la postguerra no hi havia ni el públic ni les possibilitats per fer segons què. Sagarra feia un tipus de teatre i amb 'Galatea' va desconcertar el públic. Temps de postguerra volia dir teatre en mal estat, sense publicitat. Crec que fem 'Galatea' com un homenatge als qui la van fer fa cinquanta anys.\n-¿Et trobes com a director en una situació privilegiada, molt sagarriana, perquè fa quatre anys vas fer 'La corona d'espines' i ara passes a 'Galatea'?\n-Es veu que Sagarra és un bon autor perquè en la seva obra hi ha sempre una visió especial del món. Em va agradar fer 'La corona d'espines' [Teatre Romea, 1994] perquè, igual que 'Galatea', les dues obres tenen un element comú: les obres de Sagarra tenen totes una dosi de cruesa.\n-¿I de la mansió luxosa de 'La corona...' a 'Galatea' quin canvi escenogràfic hi ha?\n-El circ de 'Galatea' només és una referència perquè l'abandonen. Galatea, la domadora, ven les seves foques i comença el seu recorregut. Abandona el circ, però Ibsen ja diu: "Posseïm eternament el que hem perdut".\n-¿És un avantatge haver fet tàndem amb l'escenògraf Jean Pierre Vergier per mirar 'Galatea' amb més distància?\n-Aquesta relació de recorregut, d'exili, és una sensació que tinc perquè he estat fill d'exiliat i he viscut les diferències. Jo mateix, doncs, tinc dos mons. Quan sóc a França tinc el món francès i de gent exiliada. Vaig créixer en una illa castellano-catalana a França i, en sortir de casa, vaig trobar tota una altra cosa. Escenogràficament hem itentat trobar una forma rodona de l'espai que recorda un circ abstracte sobre el qual es van trobant els diferents elements, una pensió, un bar de frontera, un tros de casa suïssa, una barra, elements dins l'espai. A 'La corona...' vaig treballar amb Antoni Taulé, que ja havia treballat amb mi a França, però ara tenia necessitat de treballar amb Jean Pierre Vergier, amb algú pròxim perquè 'Galatea' és una obra complicada de trobar-li el punt i conec Vergier des de que érem joves.\n-Fer 'Galatea' en una sala gran com la del TNC és un avantatge?\n-Els francesos estem acostumats a sales grans. Vol dir que la tensió és més àmplia, més gran, perquè el text s'eixampli. Les confrontacions de les idees fan turmentar les ànimes. En una sala gran pot funcionar. No em sento estrany al TNC.\n-¿S'ha parlat d'una obra simbolista i existencialista per inèrcia?\n-No és gens simbolista, no és gens existencialista. Potser és més una obra de realisme poètic, però de llenguatge molt entenedor.\n-¿És un bon moment per fer un Sagarra?\n-No he fet mai ni musicals ni obres de ha, ha, ha... M'interessa més el que volem fer i el que volem donar. 'Galatea' és d'una senzillesa increïble. L'obra és popular, no és abstracta, ni que Sagarra hagués volgut fer una obra molt per a ell. Mira, he escrit per al públic unes notes: "El públic també ha de venir a escoltar amb aquesta part disposada al risc de la novetat". Si sempre volem el mateix i un gran èxit, no necessitem teatres tan grans i que costin diners al ciutadà. Els teatres públics de Barcelona, els últims temps han fet musicals i em pregunto per què els havien de fer ells. Això porta a la confusió. Fa pensar que tot el teatre és igual. No vol dir que això o allò sigui millor o pitjor. Però el públic ha de poder reconèixer un teatre per la seva línia. S'ha de saber què t'ofereix cada sala.\nELS PERSONATGES DE 'GALATEA' I ELS SEUS INTÈRPRETS\nGalatea, domadora de foques: Anna Lizaran\nJeremies, pallasso: Francesc Orella\nAquiles, aventurer: Pere Arquillué\nSamson, carnisser: Camilo García\nEugènia, filla de Galatea: Ariadna Planas\nLa Senyora Marta, propietària d'una pensió; i Alícia Grimm, característica: Montserrat Salvador (2).\nDuroc, conspirador: Joan Massotkleiner\nLa Senyora del Bar: Anna Güell\nEl doctor Baruc, professor de química: Lluís Torner\nDiógenes, poeta: Pep Sais\nGanímedes, actor de cinema: Joan Carreras\nEl Marit d'Alícia Grimm: Artur Trias\nEl Senyor Blum, empresari d'un cabaret: Sebastià Sellent\nL'ORIGEN DE 'GALATEA'\nJosep Maria de Sagarra va escriure al setmanari 'Mirador' (24.10.1929) un dels seus Aperitius titulat 'La dama de les foques'. D'aquí arrenca el que el 1947 seria el motiu principal per escriure 'Galatea'. Aquests en són alguns fragments:\n"Al Circ Gleich he retrobat aquestes dames que viuen als racons més tendres del meu record." [...] "Una d'aquestes figures adorables és La Dama de les foques. Al Circ Gleich, hi és amb tota la pompa del càrrec. Una senyora alta, madura, llampant. Un vestit escatat de lluç, tenyit de focs artificials, i un gran capell insultant tot coronat de raigs de llimonada." [...] "La Dama de les foques té a la seva cambra cinc llits en forma de banyera d'alumini per a les cinc bèsties que li guanyen el pa. En aquestes banyeres dormen les foques; abans de dormir, la dama els posa un terròs de gel i els canta una cançó de bressol." [...] "Quan es mor una de les seves bestioles, la dama sent un dolor estrany i agut, com si li arrenquessin tres queixals alhora. Hi ha qui diu que el domador de lleons la festeja, en tal ocasió, per poder menjar un bon tall de foca difunta, però la dama es torna lívida i no permet semblant sacrilegi." [...] "I, és clar, la Dama de les foques també es morirà un dia, quan faci temps que s'hagi retirat de l'ofici, quan no pugui fumar el seu 'camel', quan la llum del circ li hagi deixat una esgarrapada verdosa a la pell seca de les galtes, i de les seves meravelloses foques només en conservi un tros de pell, de la més addicta, repartida entre dues babutxes."


Una explosió en un bus turístic a Egipte provoca diverses víctimes\nAlmenys tres turistes i un guia morts després d'una explosió contra un bus a Egipte\nEls morts són tres persones de nacionalitat vietnamita i un guía egipci\nDivendres, 28/12/2018 | Actualitzada 29/12/2018 - 11:07\nAlmenys dos turistes han mort avui i 10 persones més han resultat ferides per l’explosió d’una bomba casolana col·locada perquè explotés al pas d’un autobús de turistes a la zona de les piràmides de Gizeh, als afores del Caire, segons va informar el Ministeri de l’Interior d’Egipte.\nLes víctimes són tres persones de nacionalitat vietnamita i el guia del grup, i han resultat ferits 10 turistes més, segons un comunicat del ministeri. L’atemptat es produeix justament en un dels períodes de més afluència de visitants al país àrab, una de les destinacions preferides també de molts espanyols que aprofiten les vacances nadalenques per passar uns dies en aquesta destinació.\nColpejat brutalment també pel terrorisme islàmic, Egipte portava ara un relatiu període de certa calma, la qual cosa lentament havia propiciat la tornada de turistes de tot el món. De fet, l’últim atemptat mortal amb víctimes va passar el juliol del 2017, quan un grup gihadista va acabar amb la vida de dos alemanys, que van morir apunyalats. L’atemptat va tenir lloc a Hurghada, en un complex hoteler ubicat al mar Roig.\nL’artefacte explosiu, de fabricació casolana, ha sigut col·locat al costat d’un mur al carrer d’Al Marriotiya, al districte d’Haram, a Gizeh, on es troben les piràmides, i ha explotat a les 18.15 hora local (16.15 GMT) al pas de l’autobús.\nLes forces de seguretat s’han desplaçat immediatament a la zona de l’explosió per dur a terme la investigació, ha agregat la nota ministerial.\nA Egipte són freqüents els atemptats contra les forces de seguretat i en els últims dos anys també s’han registrat diversos atacs contra civils, en especial de la minoria cristiana copta. El país està en estat d’emergència des de l’abril del 2017, després d’una sèrie d’atemptats terroristes contra esglésies al delta del Nil.\nEl febrer passat les Forces Armades egípcies van llançar una gran campanya militar contra el grup terrorista Wilayat Sina, la filial egípcia de l’Estat Islàmic (EI), al nord de la península del Sinaí. En aquesta ofensiva han mort almenys 459 presumptes terroristes, segons dades facilitades pels ministeris de Defensa i Interior.\nCristians i turistes, els objectius\nEgipte ha combatut els militants islàmics durant anys a la península del Sinaí en una insurgència que ocasionalment s’ha estès a la part continental, i ha colpejat minories cristianes o turistes. No obstant, aquest és el primer atac dirigit a turistes estrangers en gairebé dos anys.\nL’atac es produeix quan la vital indústria turística d’Egipte està mostrant signes de recuperació després d’anys d’estancament a causa de l’agitació política i la violència que van seguir un aixecament el 2011 que va enderrocar l’expresident Hosni Mubarak.\nAquest nou atemptat mortal és probable que inciti les autoritats a reforçar encara més la seguretat al voltant de les esglésies i les instal·lacions associades abans de les celebracions de la vigília de l’Any Nou i les celebracions nadalenques de l’Església Ortodoxa Copta, la denominació dominant entre els 10 milions de cristians d’Egipte.\nEn els últims dos anys, els atacs de militants contra cristians a Egipte, que generalment es dirigien a esglésies o autobusos que transportaven pelegrins a monestirs remots del desert, han matat més de 100 persones.


Eti@m By M@ite: 03/03/17\nIogurt amb gerd, groselles, nabius i xarop d'atzavara\n· Iogurt natural pastoret\n· Xarop atzavara (agave)\nAbans de res, comentar-vos el descobriment: el xarop d’atzavara : és una opció perfecte per persones diabètiques, obeses o per persones que volen cuidar la seva línia.  L’atzavara és un potent edulcorant que s'ha posat de moda i molts naturistes i homeòpates ho recepten recomanant com endolcidor únic, però també moltes persones que porten una dieta crudívora o volen seguir una alimentació natural el consumeixen habitualment.\nEl xarop d'atzavara també conegut com nèctar d'atzavara o mel de atzavara és el suc vegetal dolç que s'extreu de les fulles o penques de l'atzavara, planta d'aspecte semblant a una iuca o cactus però que en realitat és un suculent similar a l'àloe vera .\nDoncs bé un cop l’hem provat ens ha semblat prou bo!!!\nAgafem el iogurt, el posem en un vol/got, i ara hi afegim les groselles, els nabius i els gerds, ara ja hi podem afegir un bon raig de xarop d’atzavara. Bon postre!!\nVi triat per acompanyar: Aquest cop, hem agafat una mica de garnatxa de granel, d’Espolla.!\nPublicat per etiametiam.blogspot.com a 17:23 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: agave, atzavara, bio, gerds, groselles, nabius, pastoret, vega


Bed&Breakfast Bells Oficis I Associació d'Hostaleria Girona\nEl Bed & Breakfast Bells Oficis, fundat l’any 2007, és un allotjament amb encant al centre de Girona en un edifici històric de l’arquitecte Rafael Masó.\nDisposa de cinc habitacions amb mobles antics i amb el confort d´avui en dia.\nEs caracteritza pel seu tracte familiar i proper i ofereix un esplèndit esmorzar casolà amb un ambient tranquil i rodejat de frescos del segle XIX.\nHi ha calefacció i aire condicionat a totes les habitacions.\nHi ha un gran lavabo per compartir amb banyera, rentamans i secador de cabells.\nTotes les habitacions disposen de llençols i tovalloles.\nc/ Germans Busquets, 2 2p (Rambla Llibertat) - 17004, GIRONA\n972 22 81 70 / 649 51 76 90\nHotel CMC Girona Restaurant


Retir de ioga, dansa i aromes del 14 al 17 de juliol | Cal Gabriel\ncalgabriel 17/06/2022 17/06/2022\nEls pròxims dies 14, 15, 16 i 17 de juliol, l’Eva Gurusevak organitza un retir de ioga, dansa i aromes a Tuixent. 4 dies per descobrir i gaudir del missatge que ens guarden les flors, els arbres, les plantes remeieres i les trementinaires.\nDurant aquest retir es durà a terme una pràctica profunda que ens portarà a experimentar la nostra essència tant a través de la part física (Asanas, pranayamas, ioga de la dansa, bany de bosc, etc.) com a través de la nostra part mental i espiritual (meditació, Japa Mantra, visualitzacions, banys sonors, etc.).\nA més tindreu l’oportunitat de fer una visita guiada al Museu de les Trementinaires acompanyats per la Lina Sevillano i una ruta botànica de la mà d’en Josep Badia. Dos grans coneixedors del territori i de la història que envolten el poble de Tuixent. També visitareu els camps de lavanda de Cal Margarit, on ens endinsarem al cicle de cultiu, recollida i destil·lació de la lavanda.\nLes pràctiques que es duran a terme també serà de Kundalini ioga, meditació, aromateràpia, ioga de la dansa i bany sonor.\nUna experiència única pels teus sentits, en un entorn màgic com és Tuixent i de la mà d’una persona que és amor, l’Eva. L’allotjament i la pensió es realitzen a Cal Gabriel i Cal Farragetes, on farem tot el que sigui a la nostra mà per sumar en aquest viatge intern.\nPer a més informació i reserva de places: www.yogaenesencia.com\nUs hi esperem!! Namasté,\nPrevious Classes de ioga a Tuixent


Govern ampliarà les inspeccions amb sancions més àgils per fer complir les mesures antiCovid - Altaveu el diari digital d'Andorra\nGovern ampliarà les inspeccions amb sancions més àgils per fer complir les mesures antiCovid\nEl ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, ha indicat que les lleus es podran aplicar de manera pràcticament immediata i Espot no descarta mesures més dràstiques\n18/01/2021 (19:11 CET)\nEsport i Martínez Benazet durant la roda de premsa. SFGA\nEl cap de Govern, Xavier Espot ha dit aquest dilluns que s'incrementaran substancialment el nombre d'inspeccions als locals comercials. En cas que no es compleixin les mesures, les sancions seran molt àgils. Les lleus van dels 200 als 1.000 euros, les greus dels 1.0001 als 20.000 euros i les molt greus dels 20.001 als 100.000 euros. El ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, ha indicat que les lleus es podran aplicar de manera pràcticament immediata.\nLes mesures i els horaris per als restaurants i els bars no canvien. L'única novetat és la precisió de la 'unitat de convivència' que són persones que viuen en un mateix domicili, pares, mares i fills i filles que conviuen sota el mateix sostre. Espot ha explicat que després que els serveis d'inspecció de Govern hagin constatat “una lectura flexible” d'aquest concepte de 'nucli de convivència', s'ha volgut clarificar per evitar altres interpretacions més laxes”.\nHa dit que en funció de les dades sanitàries no es descarten mesures més dràstiques i ha assenyalat que "depén de tots" que no s'hagin d'endurir les restriccions . "Pel moment és un advertiment però si les dades continuen sent negatives obligarà a prendre mesures i els bars i els restaurants són un lloc amb molta interacció". En aquest sentit, Govern estudia la introducció dels tests d'antígens abans d'anar a un bar o restaurant, però el ministre de Salut ha advertit que que no és un tema fàcil\nEs continua recomanant el teletreball sempre que la tipologia de l’activitat no requereixi la presència física del treballador. Les reunions de treball presencials no poden superar les quatre persones. Les reunions de familiars i amics queden també reduïdes a quatre persones. Espot ha indicat que si cal aplicar noves restriccions es miraria a l'àmbit esportiu, cultural i d'activitats a l'aire lliure però que ara "no ho tenim sobre la taula".


#foradelloc: Un altre dia de tristor\nPerò en el cas de les obres de Sixena, legítima i legalment custodiades pel Museu de Lleida, no trobo a encertar quin és el beneficiari. La unitat de la col·lecció, amb més passió o fredor, ha estat sempre defensada per totes les forces polítiques a Catalunya i, per tant, cap d’elles pot guanyar res amb les imatges d’ahir. Els vots que alguns perden a Catalunya els multipliquen per quatre a Espanya, sentencies...\nQuins vots es poden arreplegar amb l’ús de la força entrant a mata-degolla en un llarg conflicte que es manté viu encara als tribunals? Els d’aquells que ahir es van anar a dormir amb sensació de victòria per haver imposat la seva llei? Aquests vots ja els tenien. I el mal que fa supera els 155 dies de penediment que es veuen obligats a fer. És dimarts, comença la última setmana de campanya;)\nArticle publicat al diari La Mañana el 12 de desembre de 2017


Ingressa a presó un atracador que actuava amb el casc posat i fugia amb una moto sostreta després de cometre els robatoris\n. Se’l relaciona amb nou atracaments comesos en el darrer mes a Barcelona, Cornellà i Esplugues de Llobregat, a més de dos robatoris amb força\n· El detingut va ingressar en presó provisional\nAgents de la Policia de la Generalitat- Mossos d’Esquadra de la Unitat d’Investigació de les comissaries de Nou Barris i Gràcia han detingut un home de nacionalitat espanyola i de 20 anys com a presumpte autor de tres atracaments en establiments comercials.\nEl primer atracament que hauria comès va tenir lloc el passat 3 de novembre quan va assaltar una benzinera de Sant Adrià del Besós i se’n va endur 50 euros. El mateix dia va actuar en una altra benzinera, al districte de Gracia, d’on se’n va endur 340 euros.\nAmb aquesta segona motocicleta, els dies 11 i 12 de novembre va tornar a actuar al districte Nou Barris, primer en un establiment comercial de cosmètica d’on se’n va endur 1200 euros i després a una benzinera, d’on va sostreure 420 euros.\nEls agents van fer un seguiment del jove i van veure com pujava a una motocicleta i marxava a gran velocitat, sense que els dones temps d’aturar-lo.\nPer això, van consultar les plaques de matrícula de la motocicleta i van comprovar que era la motocicleta que l’atracador havia utilitzat en el robatori d’una benzinera el dia anterior.\nEls investigadors van centrar els seus esforços en ubicar el domicili de l’investigat, i van poder constatar que ens els últims dos anys havia viscut en diferents pisos ocupats amb la seva parella sentimental.\nEls agents van intensificar aquesta tasca quan van observar que l’atracador va tornar a actuar, aquest cop en un establiment comercial de cosmètica del districte de Les Corts.\nFinalment les gestions d’investigació van permetre localitzar el domicili de l’investigat, el qual va quedar detingut el passat 10 de desembre. Durant la detenció, els agents li van localitzar una pistola detonadora enfundada al pantaló.\nAquest tipus d’armes simulen armes reals que en cas de disparar a poca distancia, poden ferir de gravetat.\nAl detingut se li imputen nou atracaments i dos robatoris amb força El mateix dia de la detenció es va fer una entrada i registre al seu domicili, on es van trobar indicis que el relacionen amb els fets investigats.\nBarcelona, 16 de desembre de 2018\nCME [153,5 KB ]\nCME [166,9 KB ]\nCME [63,62 KB ]


IDEA’T posa en marxa un nou programa amb cursos destinats a les persones en cerca activa d'ocupació a Torrent | Valencia Extra\nL’oferta formativa de l’empresa pública amplia la seua composició amb activitats dirigides a la millora de l’ocupabilitat\n15/04/2021 - Ramón Martín\nL’Ajuntament de Torrent, a través d’IDEA’T, ha posat en marxa una nova oferta de diferents cursos destinats a aquelles persones que es troben en situació de cerca activa d’ocupació a Torrent. Aquest programa inclou una gran varietat que abasta des de dels idiomes fins al màrqueting digital. En relació amb els cursos d’idiomes poden trobar-se: Anglès A2, Anglès B1 i Castellà. Aquests tindran una duració de 100 hores cadascun. D’altra banda, unes altres de les activitats formatives que s’ofereixen són les de manipulador d’aliments, gestió d’al·lergògens i APPCC orientat a la COVID-19. La seua duració també serà de 100 hores.\nLa regidora de Formació, Marina Olivares, ha afirmat “Continuem ampliant el nostre programa formatiu per a oferir al conjunt de la ciutadania majors oportunitats d’ocupabilitat que es traduïsquen en una millora de les condicions d’ocupació”.\nLes sol·licituds poden presentar-se fins al dia 26 d’abril. Les dates previstes per a la realització dels cursos es presenten amb possibilitat de canvis en funció de la situació sanitària.


NOU APARTAT EN LA WEB MUNICIPAL DEDICAT A LES FESTES DE SANT JAUME – LA VEU D'ONDARA\nNOU APARTAT EN LA WEB MUNICIPAL DEDICAT A LES FESTES DE SANT JAUME\nOndara, 20.05.19. La Regidoria de Festes i Tradicions de l’Ajuntament d’Ondara, dirigida per Mª Carmen Velázquez, ha informat que des d’ara, les Festes Populars de Sant Jaume d’Ondara compten amb un apartat específic en la pàgina web municipal www.ondara.org. Dins de la web, en l’encapçalament de serveis municipals, es pot accedir a l’apartat de Sant Jaume: https://santjaume.ondara.org/ .\nEn aquest apartat, els usuaris disposen, de forma unificada i intuïtiva, de tots els documents d’interès relacionats amb les festes; l’ordenança reguladora de les festes, i documents annexos per a tramitar online, com les sol·licituds d’autorització d’activitats / ocupació; autorització de garito o declaració responsable d’autorització de garito, etc . A més, a través d’aquesta web informativa, s’accedeix directament a totes les notícies municipals de relacionades amb les Festes Populars de Sant Jaume.


Notícies - Els actes vandàlics i els anuncis no autoritzats malmeten els monòlits de Sant Cugat Comerç\nEls actes vandàlics i els anuncis no autoritzats malmeten els monòlits de Sant Cugat Comerç\nL'associació estudia fer-los més resistents i fa una crida al civisme\nel 23/des/04 Miquel Herrada Societat PDF\nLa presidenta de Sant Cugat Comerç, Maria Eulàlia Egea, denuncia el mal estat dels monòlits de senyalització comercial que hi ha a la ciutat, que pateixen actes de vandalisme i estan inundats de publicitat no autoritzada. Segons Egea, els comerciants estan estudiant mesures per protegir els monòlits i fan una crida al civisme per garantir el bon estat d'aquests elements de senyalització.\nLa presidenta de Sant Cugat Comerç assegura que la pràctica totalitat dels 13 monòlits de senyalització comercial que hi ha a la ciutat, instal·lats l'any 2002, estan malmesos per actes vandàlics i estan plens d'anuncis no autoritzats que perjudiquen la seva visibilitat. Maria Eulàlia Egea.\nPràcticament tots estan pintats, amb anuncis enganxats i fins i tot estripats. Els plafons de vinil han estat agredits i trencats.\nSegons Egea, aquesta situació és específica de la nostra ciutat, ja que en d'altres municipis del nostre entorn, com ara Rubí, els monòlits comercials estan en perfecte estat. Per això, la presidenta de Sant Cugat Comerç suggereix a l'Ajuntament que, com en el cas dels nois que van fer pintades no autoritzades, apliqui treballs comunitaris als responsables de malmetre els monòlits.\nMentrestant, des de l'associació estan estudiant introduir canvis en els actuals monòlits, que estan recoberts de vinil, per fer-los més resistents. Maria Eulàlia Egea.\nPensem en fer-los menys interactius. Enlloc del vinil, que es pot anar canviant, podríem cobrir-los d'una pintura permanent.\nEn alguns casos, fins i tot, l'associació s'ha plantejat eliminar definitivament alguns monòlits que són especialment conflictius. Recordem que el manteniment d'aquestes senyalitzacions anava a càrrec d'una empresa contractada per Sant Cugat Comerç, i que pagava l'Ajuntament, però els seus serveis es van suprimir a causa de les contínues agressions que patien els monòlits.


San Juan de Gaztelugatxe, el nom significa "castell de roca" en basc\nSan Juan de Gaztelugatxe, País Basc\nSan Juan de Gaztelugatxe, el nom significa “castell de roca” en basc ( “gaztelu” = castell + “aitz” = roca), és definitivament una visita obligada si vas al País Basc.\nVisitar San Juan de Gaztelugatxe és una petita aventura. El descens del turó, travessant el sinuós pont, per després continuar amb la pujada fins assolir el cim, per recompensar-te amb l’impressionant paisatge. L’oceà sol estar bastant agitat en aquesta zona i les onades xoquen amb força contra les roques de l’illa, afegint encant a la imponent bellesa del paisatge.\nEs tracta d’una illa tan petita com impressionant, situada a la costa de Biscaia, 35 km a l’est de Bilbao. L’illa té forma de con i en el seu punt més alt s’eleva una petita ermita dedicada a Joan Baptista. Tot i que no està comprovat, es diu que ell va arribar a posar peu en aquesta illa.\nSan Juan de Gaztelugatxe està connectada a terra ferma per un pont de pedra fet per l’home. El pont es converteix en un estret camí de 241 esglaons que zigzagueja d’un costat a l’altre fins arribar al cim. Un cop allà, veuràs l’església amb una campana en la seva paret frontal. Segons la llegenda, si toques la campana tres vegades i demanes un desig, es complirà.\nL’església que veiem avui en dia malauradament no és l’original. Al llarg dels segles, hi ha hagut incendis i batalles, i l’església ha hagut de ser reconstruïda en múltiples ocasions. Es creu que la primera ermita va ser erigida al segle IX. Al segle XII, es va convertir en un convent. No obstant això, dos segles més tard els frares van abandonar el lloc portant-tots els objectes de valor amb si.\nOn s’ubica San Juan de Gaztelugatxe?\nI de propina… una imatge d’una escultura de Chillida pel País Basc.\nEl calendari del mes de novembre 2017\nEls Raqueros de Santander\nFesta Major de maig 2013 a Lleida\nCalçotada amb salsa calçots\nLa casa dels gegants de Lleida\nEl Palau de la Paeria de Lleida


Detenen a França el fundador de la firma PIP d'implants de silicona\nJean-Claude Mas ha reconegut la utilització de silicona no sanitària, però ha rebutjat la idea que sigui un risc per a la salut\nParísJean-Claude Mas, fundador de la firma d'implants de silicona PIP (Poly Implant Prothese) ha estat detingut aquest dijous i pot ser acusat d'homicidi involuntari, segons han explicat fonts policials a l'agència Reuters. La firma PIP ha despertat un escàndol sanitari internacional perquè se li atribueix la utilització de silicona industrial per als implants que milers de dones s'han col·locat als pits arreu del món. Mas ha estat arrestat cap a les set del matí al seu domicili, al sud francès, i la policia ha escorcollat l'indret. Estarà en custòdia durant 48 hores, mentre els investigadors decideixen si l'acusen d'homicidi involuntari i de causar danys.\nUn altre executiu de PIP, Claude Couty, va ser arrestat el 8 de desembre, en aquest cas, a Marsella.\nMas, que ha venut uns 300.000 implants de silicona arreu del món, havia parlat feia poc, després que esclatés l'escàndol el desembre passat, i havia reconegut que havia utilitzat silicona no aprovada i menystingut la idea que pogués esdevenir un risc per a la salut.\nLa firma PIP va tancar les portes al març del 2010, després que es descobrís que havia utilitzat silicona no sanitària. El desembre del 2011 el govern francès va avisar que aquest tipus d'implants s'havien de retirar, un fet que va causar alarma arreu del món.


Seat planteja un ERTO a Martorell a partir del 25 de gener - Línia Nord ed. Montserratí\nSeat planteja un ERTO a Martorell a partir del 25 de gener\nRedacció|2020-12-22T19:14:42+01:0022 desembre 2020|Martorell|Línia Nord ed. Montserratí\nSeat ha plantejat aquest dimarts als sindicats un expedient de regulació temporal d’ocupació (ERTO) a la planta de Martorell que s’aplicaria a partir del 25 de gener.\nÉs la conseqüència de la restricció global de subministrament de semiconductors, el material necessari per fabricar els xips, que està afectant tot el sector de l’automoció. Aquesta situació ha obligat la direcció de l’empresa a reorganitzar la producció entre gener i abril de 2021. Concretament, la Línia 2 (que fabrica els models León i Formentor) reduirà el ritme de producció de tres a dos torns, mentre que la Línia 1 (que produeix l’Ibiza i l’Arona) l’incrementarà a tres torns a ple rendiment, tal com ha explicat el comitè d’empresa en un comunicat.\nSegons el mateix text, la companyia ha manifestat la seva intenció de recuperar al llarg de 2021 les produccions de la Línia 2 que es perdran durant els pròxims mesos, un fet que UGT i CCOO valoren positivament perquè “garanteix l’ocupació en un context tan difícil”.\nEl problema del subministrament de semiconductors s’ha produït perquè, arran de la pandèmia, els principals fabricants d’aquests materials han assignat la seva producció a altres sectors, de manera que no n’hi ha prou per al sector de l’automòbil.


La capitana de Balaguer | Nou Treball\nPublicado el octubre 7, 2020 octubre 7, 2020 por Nou Treball\nPer Anna N. Publicat originalment al Nou Treball en paper (2019).\nNascuda a Balaguer el 1919, Teresa Pàmies va tenir una educació formal força curta: als onze anys va deixar l’escola per ajudar al taller d’una modista. Mai va deixar d’aprendre, però, perquè a casa va tenir el millor mestre: el seu pare, Tomàs Pàmies, era un destacat dirigent del Bloc Obrer i Camperol, i amb deu anys la Teresa ja recitava de memòria elogis a la Unió Soviètica. Les conviccions polítiques li venien d’arrel i va prendre la decisió de militar a la JSU tot just començada la Guerra Civil, quan marxà a Barcelona.\nLa Ciutat Comtal va rebre amb els braços oberts “aquella xiqueta de Balaguer promoguda a capitana”. Tant és així que a finals de 1936 va convertir-se en la directora de Juliol, el setmanari de la JSU, on també escrivia articles. L’any 1937 quedava poca gent que no conegués “la infatigable lluitadora femenina, tota ella voluntat revolucionària”, tal i com la va definir un periodista de l’època: va ser una de les fundadores de l’Aliança Nacional de la Dona Jove, va incorporar-se a la direcció de la JSUC i va pronunciar un inoblidable míting a la Monumental, on també van intervenir Federica Montseny i Lluís Companys. I és que era una agitadora revolucionària: la seva tasca era convèncer a la joventut catalana de la necessitat d’incorporar-se activament a la resistència antifeixista. Ella va resistir fins l’últim moment, quan la possibilitat de la victòria es va esvair definitivament de l’horitzó.\nEn el seu llarg exili, la Teresa va estudiar periodisme a la Universidad Femenina, a Mèxic. El 1947 va tornar a Europa i va treballar com a redactora de ràdio durant dotze anys a Praga. Després va passar uns altres dotze anys a París, abans de tornar a Catalunya definitivament l’any 1971 per recollir el Premi Josep Pla pel seu primer llibre, Testament a Praga. Així va començar la carrera literària de Teresa Pàmies, que es va convertir en una de les cronistes més importants de tota una època; les seves obres tenen una forta càrrega autobiogràfica, i si alguna cosa les defineix és el compromís amb la veritat, una autocrítica honesta i una curiositat voraç pel passat i, sobretot, pel present. La Teresa no només volia explicar històries: volia explicar-les bé, volia explicar-les en català i volia explicar-les per a tothom, per a la classe treballadora que va defensar incansablement.\nMilitant comunista i militant de l’escriptura, al llarg de la seva vida la política i la literatura van ser pràcticament indissolubles. Hi ha pocs testimonis més transparents i crítics que el de la Teresa; a través dels més de quaranta llibres que escrigué, es va encarregar de fer-nos arribar bocins de la història –la seva, que en certa manera és la de tots. Tot i les contradiccions i les desavinences de la seva última etapa, és important recordar tot el que ha aportat la Teresa al món de la cultura, aquella trinxera que sempre va defensar.


Els accionistes de Bankia i BMN donen este dijous el vistiplau a la seua fusió | VilaWeb\nEls accionistes de Bankia i BMN donen este dijous el vistiplau a la seua fusió\nBankia i Banc Mare Nostrum (BMN) celebren este dijous, 14 de setembre, les seues respectives juntes generals extraordinàries d'accionistes amb l'objectiu de donar el vistiplau al seu projecte de fusió, anunciat per les dos entitats el passat 27 de juny.\nBankia i Banc Mare Nostrum (BMN) celebren este dijous, 14 de setembre, les seues respectives juntes generals extraordinàries d’accionistes amb l’objectiu de donar el vistiplau al seu projecte de fusió, anunciat per les dos entitats el passat 27 de juny.\nBankia celebra l’acte a València, concretament en el Palau de Congressos, mentre que BMN fa el propi a Madrid, segons van acordar els seus respectius consells d’administració el passat mes de juliol. Les dos assemblees estan programades a les 12.00 hores.\nUna vegada aprovada l’operació per part de les juntes d’accionistes, se sol·licitaran les autoritzacions als diferents reguladors, supervisors i autoritats que han d’aprovar el procés.\nSegons ha afirmat el president de l’entitat, José Ignacio Goirigolzarri, està previst que estes autoritzacions estiguen disponibles en el mes de desembre, si bé es tracta d’una data estimada, ja que depèn de les autoritats corresponents.\nL’operació s’articularà mitjançant l’entrega de 205,6 milions d’accions de nova emissió de Bankia als accionistes de BMN, la qual cosa suposa atorgar un valor a esta última de 825 milions d’euros (0,41 vegades el seu valor en llibres).\nEls accionistes de BMN ostentaran un 6,7% del capital de Bankia una vegada completada l’operació. Posseiran accions líquides, que cotitzen en Borsa i que paguen un dividend que ha sigut creixent des de des de juliol de 2015 –amb càrrec al benefici de 2014–, quan l’entitat va repartir el seu primer dividend.\nEn la junta de Bankia, a més, es proposarà el nomenament del president de BMN, Carlos Egea, com a nou conseller extern de Bankia, designació que es faria efectiva una vegada es produïsca la fusió de les dos entitats.\nBMN aporta a Bankia uns 38.000 milions d’euros en actius i una franquícia líder en la Regió de Múrcia, Granada i Illes Balears. Després de l’operació, Bankia comptarà amb quotes de mercat superiors al 30% a Granada i la Regió de Múrcia, i del 25% a Illes Balears.\nEl Govern espera que l’aprovació d’esta fusió estimule l’interés dels inversors per la nova Bankia per a continuar amb el seu procés de privatització. El ministre d’Economia, Indústria i Competitivitat, Luis de Guindos, va avançar el juliol passat que el Fons de Reestructuració Ordenada Bancària (FROB) exploraria després de l’estiu la col·locació d’una participació propera al 7% de l’entitat.


Més de 40 milions d’euros per a la millora turística - Cerdanyola Informa!\nInici » Noticies » Notícies Generals » Societat » Més de 40 milions d’euros per a la millora turística\n12 Abril 2015 a 18:00\nMés de 40 milions d’euros per a la millora turística\nIncrement en la recaptació en habitatges d’ús turístic\nMarian Muro, Felip Puig i Pere Torres // Imatge cedida per la Generalitat de Catalunya\nEl passat divendres 10 d’abril Felip Puig, conseller d’Empresa i Ocupació, va fer un balanç de l’Impost sobre les estades en establiments turístics. Des del novembre 2012, quan es va posar en marxa, fins el 2014, la Generalitat ha recaptat un total de 82,3 milions d’euros dels quals 26,7 milions s’han transferit als ens locals.\nPuig va afirmar que “l’impost està aconseguint els resultats pels quals va ser creada. Estem assolint un bon acompliment dels seus objectius: millora de l’oferta turística catalana; reequilibri territorial; augment de la desestacionalització; i la garantia d’una molt bona promoció del turisme català en un entorn molt competitiu”.\nLa recaptació total de 2014 ha estat d’un 41 milions d’euros, 2,5 milions més que al 2013. L’increment s’ha produït a cada un dels trimestres.\nNo hi ha hagut problemes en tot el procés. En relació, el conseller va agrair a tot el sector empresarial “la seva col·laboració en la canalització d’aquest recurs” i va assegurar que “l’impost ha de continuar sent una eina per a la recuperació econòmica”.\nActualment hi ha un 10% del recaptat pendent d’assignar i que es va regularitzant i assignant a l llarg de l’any. Els retards es deuen a la incorrecció o a la insuficiència d’informació en algunes declaracions del titular.\nRecaptació per tipologia d’establiments\nEls hotels ocupen la primera posició en relació a la recaptació per tipologia d’establiments amb un 32,7% milions d’euros, el 80,6% del total. Es destaca el creixement dels creuers, dels establiments de turisme rural i de les àrees de pernocta.\nEn xifres absolutes, dels 2,5 milions més de recaptació en el 2014, són, en bona part, d’hotels i habitatges d’ús turístic. Aquest increment en habitatges d’ús turístic es deu a l’aflorament d’oferta gràcies al procés de regularització.\nRecaptació per marques turístiques\nL’any 2014 va suposar un augment de la recaptació a totes les marques turístiques, amb l’excepció de les Terres de Lleida (-4,47%), Terres de l’Ebre (-1,1%) i Costa Daurada (-1%). Les xifres actuals variaran en funció de la distribució del mig milió d’euros que encara està pendent d’assignar.\nPrincipals inversions dutes a terme gràcies a l’impost turístic\nDurant l’any 2014 el Fons per al Foment del Turisme estava conformat per, aproximadament, 41 milions d’euros procedents de la recaptació de l’impost turístic. Els ajuntaments, per altra banda, han rebut 6 milions d’euros addicionals mitjançant la convocatòria de la Generalitat d’ajuts a les actuacions locals.\nLa Generalitat destina els diners procedents d’aquest impost a l’impuls de la promoció turística; el desenvolupament d’infraestructures turístiques; la creació i la millora dels productes turístics; el turisme sostenible i responsable; i la protecció i millora dels recursos turístics. Les principals inversions han estat:\n5,6 milions destinats a diverses infraestructures del territori que permeten la creació i manteniment de llocs de treball i l’ocupació turístics de la zona.\n4 milions d’euros per contribuir a la renovació de la planta hotelera de Catalunya\nExecució de projectes de senyalització i impuls turístic.\n13 milions a l’Agència Catalana de Turisme destinats a la promoció de Catalunya com a destinació turística als mercats de major interès.\n2 milions al suport a grans esdeveniments de ressò internacionals com la Volta Catalunya, la Cimera de Turisme Urbà de l’OMT, el Ral·li Catalunya Costa Durada,…\nPrincipals actuacions de promoció turística dels ens locals\nAl 2014 les principals actuacions de promoció turística executades pels ens locals han estat:\nParticipació en diferents fires o esdeveniments de caràcter turístic, cultural o esportiu\nDisseny i impressió de material gràfic promocional\nAplicació de les tecnologies de la informació i les comunicacions\nPublicitat promocional en diferents mitjans de comunicació\nMillora de l’experiència turística del visitant a les oficines de turisme\nQuotes d’adhesió als distintius de qualitat turística promoguts per l’administració catalana\nCreació de nous productes i rutes turístiques i manteniment dels ja existents\nAportació anual a diferents consorcis o entitats que centralitzen i gestionen la promoció turística d’alguns ens locals\nLa Comissió del Fons per al Foment de Turisme, òrgan encarregat de proposar l’assignació dels recursos procedents de l’Impost sobre les estades en establiments turístics, està presidit pel Conseller d’Empresa i Ocupació i format per representants de diferents departaments de la Generalitat, representants del sector turístic i de les administracions locals catalanes.\n#Felip Puig #Generalitat de Catalunya #increment #turisme\nLa Generalitat impulsa noves accions de la Garantia Juvenil\nCompromís entre el Govern i les companyies per fer front a la pobresa energètica


Cicle de Nadal - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Cicle de Nadal és un període al voltant de la festa del Nadal, que comprèn des de la Festa de Sant Nicolau, el 6 de desembre, fins a la Candelera, el 2 de febrer, el dia que tradicionalment es desfà el pessebre. Inclou un gran nombre de celebracions i rituals d'origen religiós al voltant de la nativitat de Jesús, però també se'n mantenen moltes amb fonaments pagans, com la de fer cagar el tió de Nadal.\nPer Nadal es fan, sobretot, festes i trobades en l’àmbit de la família i les amistats, però hi predominen uns costums i rituals que no varien gaire d’una llar a una altra: el tió, el pessebre, les nadales, els grans àpats, versets i dècimes, etc. L'oferta cultural i festiva al carrer també és molt present en aquestes dates, en forma de cercaviles, fires, cavalcades, representacions de pastorets, pessebres vivents, enllumenat artístic dels carrers i desfilades d’elements singulars, com la Carassa, l’Esperit de Nadal i l’Home dels Nassos, que surten acompanyats del seu seguici.\n2 Actes destacats\n2.1 Decoració nadalenca\n2.2 Fires de Nadal\n2.3 Els Pastorets\n2.6 Sant Esteve\n2.7 Sants Innocents\n2.8 Sant Silvestre\n2.9 Nit de Cap d'Any\n2.10 Cavalcades de Reis\nLes festes i diades que se celebren entorn de Nadal commemoren el naixement de Jesús, portador de la llum al món. Aquest esdeveniment coincideix amb el solstici d'hivern, època en què el dia comença a allargar-se i la nit s'escurça, en què la llum triomfa sobre la foscor i fa despertar la terra, que es començarà a preparar per donar els fruits. Per això, durant el cicle nadalenc les referències a la llum i els regals i obsequis –com els que farà la terra– són constants. Les celebracions de Nadal són hereves de les festes que feien romans i ibers en honor de tres divinitats solars, Mitra, Sol i Gabal, celebracions conegudes per Natalis Solis. La tradició cristiana connecta amb aquestes celebracions perquè commemora el naixement de qui consideren que va portar la llum al món.\nL'encesa de l'enllumenat dels carrers i els pessebres, tant en l'àmbit privat com en l'àmbit públic, com el de la plaça de Sant Jaume de Barcelona, marquen l'inici del període. A Barcelona l'últim cap de setmana de novembre s'encén l'enllumenat nadalenc decoratiu a places i carrers de la ciutat, com també en alguns edificis oficials, el mateix dia que s'inaugura el pessebre municipal a la plaça de Sant Jaume, amb la tradicional cantada de nadales de la Federació Catalana d’Entitats Corals, que també anuncien l'inici de les festes.\nFires de NadalModifica\nDurant el cicle nadalenc hi ha un seguit de fires entorn d’algunes tradicions pròpies d’aquestes dates. Per exemple, entre moltes d'altres, a Barcelona destaquen la Fira de Santa Llúcia, que ofereix figures i complements del pessebre des de l’últim cap de setmana de novembre fins al 23 de desembre, o la fira de Sant Tomàs o dels Reis, amb joguines i regals d’artesania com a productes estrella; que es fa en un tram de la Gran Via de les Corts Catalanes entre el 21 de desembre i el 5 de gener.\nLes representacions de pastorets és un dels actes tradicionals del cicle de Nadal a Catalunya. Es tracta d'un gènere teatral popular que escenifica el naixement del Messies, però donant el protagonisme als pastors. Els solen escenificar grups teatrals d’afeccionats de totes les edats i es fan en centres cívics, ateneus, sales parroquials o teatres. La tradició dels pastorets té dues branques: la del drama de Frederic Soler Pitarra –El bressol de Jesús o en Garrofa i en Pallanga– i la de Josep Maria Folch i Torres –Els pastorets o l’adveniment de l’infant Jesús–, de to més seriós. Actualment la majoria de les representacions de pastorets a Barcelona el model de Folch i Torres.\nLa Nit de Nadal és tradició fer cagar el tió de Nadal, que es tracta d'una cerimònia domèstica dedicada als més petits, que consisteix a cantar una cançó o més mentre es claven cops a un tió amb un bastó perquè buidi el ventre i tregui obsequis per a tota la família, que tradicionalment eren dolços i llaminadures.\nEls dies de Nadal i Sant Esteve són dates de celebració en família i generalment a casa, amb àpats abundosos tradicionals i cantades de nadales. Pel que fa a la gastronomia, les menges típiques del dia de Nadal són la sopa de galets amb carn d’olla, el gall dindi i els torrons variats de llevants.\nArticle principal: Sant Esteve (festivitat)\nPer Sant Esteve, és costum de menjar canelons per aprofitar la carn que ha sobrat del dia abans.\nArticle principal: Dia dels Sants Innocents\nEl 28 de desembre és un dia que tradicionalment s’ha celebrat fent bromes o entremaliadures a familiars i amics. Són actes sense malícia només acceptats un dia com aquest. Es destaca la tradició de penjar la llufa –un tros de paper amb forma de ninot– a l’esquena d’algun innocent que no se n’adona.\nEl 31 de desembre, l'últim dia de l'any, festivitat de Sant Silvestre, a Catalunya es reviu la tradició de l’Home dels Nassos. A diverses poblacions de bon matí comença una cercavila del capgròs protagonista –que només surt aquest dia– i el seu seguici. A Barcelona, l'acte, especialment pensat per als més petits, s’acaba a la plaça de Sant Jaume amb el lliurament de les claus del nou any a les autoritats municipals.\nNit de Cap d'AnyModifica\nArticle principal: Nit de cap d'any\nLa nit del 31 de desembre és una de les nits, juntament amb la de Sant Joan, més populars del calendari festiu del país. Tradicionalment ha estat una celebració sense cap proposta definida; cada casa fa la pròpia festa amb sopar i vetllada amb familiars i amics. No obstant això, per exemple a Barcelona l’any 2013 es va començar a fer una celebració d’àmbit ciutadà que aplega un gran espectacle pirotècnic amb representació teatral i mostres de cultura popular de la terra, amb els castellers. La festa ha volgut recuperar l’Ésser del Mil·lenni, una gran escultura de 15 metres d’alçària que es va estrenar per inaugurar el mil·lenni i que des d’aleshores era exposada al parc del Mil·lenni de Gavà.\nCavalcades de ReisModifica\nLa nit del 5 de gener Barcelona organitza una gran rebuda als tres Reis de l’Orient amb una gran desfilada pels carrers de la ciutat, acompanyats d’un llarg seguici de patges, carrosses i comparses de companyies artístiques, dansaires, carters i més grups provinents d’entitats i organitzacions barcelonines que hi vulguin participar. Des dels anys seixanta del segle passat, és costum que els Reis arribin a Barcelona per mar i són rebuts al peu del vaixell per l’alcalde, que de vegades és acompanyat d’elements festius protocol·laris: l’Àliga de la Ciutat, els Gegants de la Ciutat o la Banda Municipal.\n↑ 1,00 1,01 1,02 1,03 1,04 1,05 1,06 1,07 1,08 1,09 1,10 1,11 1,12 1,13 «Cicle de Nadal». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cicle_de_Nadal&oldid=18411488»\nDarrera modificació: 4 maig 2017 a les 18:56


Arxius de Noticies - Pàgina 8 de 47 - CODITA\nIntervenció de Manoli Bonillo i Glòria Carol en el programa Som-Hi! de Tac 12\nAquesta setmana al ‘SOM-HI!’ commemorem el Dia Internacional de les Infermeres, un dels col·lectius clau contra la pandèmia. També ens fem ressò que d’aquí a\nDia Internacional de les Infermeres, 12 de maig Una enquesta¹ online realitzada des del Col·legi Oficial d’Infermeres i Infermers de Tarragona (CODITA) a les seves\nCampanya amb motiu del Dia Internacional de la Infermera 2021 del Consell de Col·legis d’Infermeres i Infermers de Catalunya.\nEn el context del debat sobre l’alliberament de les patents de les vacunes contra la COVID19 actual i quan la velocitat de vacunació contra el\nLa Comissió de Llevadores de CODITA, us convida a retrobar-nos per celebrar el Dia Internacional de la llevadora. Ens veurem, online, el dia 5 de\n5 DE MAIG DIA INTERNACIONAL LLEVADORES CODITA posa sobre la taula dades de l’OCDE que situen una ràtio de 18 llevadores a Catalunya per cada\nEl Col·legi Oficial d’Infermeres i Infermers de Tarragona (CODITA) va encarregar a l’artista ebrenc Ignasi Blanch 100 il·lustracions per agrair a les llevadores de la\nLa Organización Colegial de Enfermería, junto a la Federación de Asociaciones de España y la Asociación Española de Matronas destacan que es preciso invertir en\nA partir de su próximo número, el 15 de mayo, ENFERMERÍA FACULTATIVA incluirá una nueva sección, bajo el nombre “Enfermería Científica”, en la que se\nEnfermería es un Grado Universitario con el mismo número de créditos que otras carreras como Derecho, Biología, Psicología o Economía. Sin embargo, a diferencia del\nActes celebració Dia de la Infermeria 2021\nEls actes que es duran a terme amb motiu del Dia de la Infermeria 2021 són: Dimarts, 11 de maig de 2021 de les 18.00\nL’Agència Espanyola del Medicament i Productes Sanitaris (AEMPS) acaba d’actualitzar a la seva pàgina web informació relativa a les recomanacions per al diagnòstic i tractament


Ángel Torres no anirà al dinar de directives per la polèmica de la nit de Halloween - Empordà\nÁngel Torres no anirà al dinar de directives per la polèmica de la nit de Halloween\nÁngel Torres, president del Getafe, ha afirmat que no anirà al dinar de directives amb el Barcelona, amb qui s'enfronten demà al Camp Nou, perquè al seu club se li va faltar al «respecte» després del duel d'anada al Coliseum Alfonso Pérez, en la polèmica nit de Halloween.\nAquell dia, alguns jugadors del conjunt blaugrana, després de guanyar 0-2, van irrompre a la sala de premsa de l'estadi del Getafe disfressats i cridant. Algun, com Gerard Piqué, va sortir per la porta del dar?rere a l'exterior i va haver de saltar una tanca de protecció per unir-se a la resta de l'expedició del quadre català. A més, en els dies posteriors, va aparèixer a la premsa l'estat en el qual va quedar el vestidor en què es van vestir els jugadors del Barcelona. En aquells moments, futbolistes com Piqué o Dani Alves van acusar el Getafe d'haver manipulat els desperfectes que es van veure en fotografies i imatges de vídeo.\n«Allò ho van fer els futbolistes del Barcelona, segur. Se'ls en va anar la mà en aquest tema», va subratllar. Per això va avançar que «no aniré al dinar. Crec que ens van faltar al respecte i no hi aniré. Hi ha hagut temps suficient perquè hi hagués una trucada o una carta de disculpa que no ha arribat mai».


Els Echega Cruyff i les Always Girls s’imposen en el torneig de 6vs6 al Cruyff Court martorellenc\nPàgina principal >> Societat >> Els Echega Cruyff i les Always Girls s’imposen en el torneig de 6vs6 al Cruyf...\nEl Cruyff Court ubicat al Camp de Les Carolines ha acollit aquest matí el torneig 6vs6 que promou la Fundació Cruyff i que serà la prèvia a la semifinal territorial que se celebrarà a Igualada. Amb 136 participants, tots ells alumnes de 6è de les escoles martorellenques, el torneig és l’avantsala a la semifinal territorial, que també se celebrarà a Martorell el proper mes de maig.\nEn l’edició d’enguany, s’han donat cita 17 conjunts, 11 de masculins i sis de femenins. Pel que fa a la participació femenina, s’ha doblat respecte el curs passat, quan van presentar-s’hi tres. El torneig ha tingut una fase prèvia i unes semifinals on hi han arribat els Echega Cruyff, els Zumo de limón (en categoria masculina), les Always Girls i Les Mandonguies (en femení).\nEls Echega Cruyff (de l’Escola José Echegaray) i les Always Girls (de l’Escola Mercè Rodoreda) han aixecat el trofeu de campions al Cruyff Court de Les Carolines. Els primers han guanyat els Zumo de limón, mentre que les segones han batut The Girls Power. En aquest torneig, els alumnes segueixen les 14 regles que proposa la Fundació Cruyff, els valors com el treball en equip i l’esforç són els protagonistes, abans que els resultats dels partits.\nEl respecte té premi\nA banda de premiar el primer i el segon classificat de cada banda del quadre, els equips que millor han aplicat la norma del respecte envers la resta de conjunts han rebut també un reconeixement especial. Han estat l’equip Zumo de limón (Escola Vicente Aleixandre) i Les Mandonguies (Escola Els Convents). En aquest sentit, la tècnica del Departament d’Esports, Raquel Pérez, ha incidit en què els participants respectin la resta de jugadors i que el component lúdic sigui el més important.\nA més, Pérez ha parlat de la cita com un torneig que s’està consolidant a Martorell, després de tres edicions.\nEn la jornada, qui també ha tingut el seu protagonisme ha estat l’equip Heroes. Una quinzena de joves d’entre 14 i 21 anys de diferents instituts de Martorell que han vetllat perque el totneig es desenvolupi amb normalitat. Els Heroes han rebut una formació específica per a aquesta cita i han estat supervisats per tècnics del Departament d’Esports.\nLa semifinal, a casa\nEl proper mes de maig, tindrà lloc al Cruyff Court de Martorell la semifinal territorial, on els guanyadors masculins i femenins de set poblacions més lluitaran per un lloc a la final estatal. En el cas de Martorell, els Echega Cruyff i les Always Girls.


TAC12 TV - El govern espanyol proposa limitar a sis persones les reunions nadalenques\nEl govern espanyol proposa limitar a sis persones les reunions nadalenques\nDimarts, 24 Novembre 2020 14:24\nEl govern espanyol proposa limitar a un màxim de sis persones les reunions durant les festes de Nadal. La Moncloa també vol reduir el toc de queda durant la nit de Nadal i la de Cap d’Any i que aquesta mesura entri en vigor a partir de la 1 de la matinada. Aquest pla el presentarà el Ministeri de Sanitat al Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut i s’haurà de consensuar amb totes les comunitats autònomes.\nAquest esborrany xoca amb la proposta de la Generalitat, que preveu que durant les festes nadalenques tothom hagi de ser a les 10 de la nit a casa i que amplia les trobades fins a deu persones. Aquesta proposta del govern central es desconeix si seria d’obligat compliment o una recomanació.\nPer la seva banda la Generalitat recorda que les competències de gestió d'aquest segon estat d'alarma les tenen ells i que el Govern ja va presentar la setmana passada el seu pla de desescalada que inclou com seran les festes de Nadal.\nMés en aquesta secció: « El PP presentarà esmenes als Pressupostos Generals de l'Estat per 'revifar la demarcació de Tarragona' Menys ingressats però més pacients a l'UCI »


L'Audiència avala el correu electrònic com mitjà vàlid per a informar d'un ERTE - Cudós Consultors i Advocats\nL’Audiència avala el correu electrònic com mitjà vàlid per a informar d’un ERTE\nEl correu electrònic és un mitjà vàlid per a informar els treballadors de la seva inclusió en un ERTE. Així ho ha determinat l’Audiència Nacional (AN) en una recent sentència en la qual avala l’expedient temporal que va realitzar una empresa durant l’estat d’alarma en considerar que es tracta d’una forma de comunicació adequada ateses les circumstàncies concurrents en aquest moment, ja que no era possible informar de manera presencial. El tribunal entén que era necessari que l’empresa s’adaptés a la realitat social imperant, que obligava a “apartar-se del que són els hàbits i usos ordinaris en les comunicacions entre empresari i treballador”.\nla Sala rebutja que la comunicació a través del mail corporatiu pugui suposar una ingerència als drets fonamentals d’intimitat dels treballadors. Al contrari, considera que aquest mitjà és perfectament idoni, ja que “garanteix l’autenticitat i fehaciencia del comunicat”. El conflicte va sorgir quan la companyia, davant la impossibilitat de poder continuar amb la seva activitat productiva, va decidir sol·licitar un ERTE, i va informar cada treballador de l’abast d’aquesta decisió (a qui afectaria i com). Aquesta comunicació es va dur a terme a través del compte de correu empresarial, que estava vinculada al portal de l’empleat.\nPer al sindicat,\naquesta forma de comunicació va ser insuficient, ja que no es complien amb els requisits mínims d’informació i formalitat. Per això, va sol·licitar davant els tribunals que s’impugnés l’ERTE. No obstant això, l’AN rebutja aquests arguments en considerar que en el correu enviat a la plantilla contenia informació detallada dels termes de l’ERTE, com la causa, la durada i els tràmits a seguir per a poder curar la deguda prestació per desocupació, entre altres coses. Aquestes dades són, segons el parer de la Sala, “més que suficients per a esgotar les exigències d’informació que preveu la llei”.\nAixí mateix, assenyala que els correus van ser remesos des d’una adreça amb domini de la companyia, i en alguns casos consta la signatura del treballador en la casella corresponent, “la qual cosa evidencia l’efectiva recepció del document”.\nels magistrats recorden que la comunicació de l’ERTE es va produir durant la vigència de l’estat d’alarma, quan la llibertat de circulació de les persones estava estrictament limitada a activitats molt taxades. I entre elles, agreguen, no figurava la de desplaçar-se per a rebre una comunicació de l’empresa.


Cordorníu confirma la venda de la majoria del seu accionariat per 390 milions d’euros\nEl grupo Codorníu Raventós ha sginat un acord d’exclusivitat per la venda de la majoria del seu accionaritat a fons gestionats per The Carlyle Group. L’operació valora la companyia en 390 milions d’euros i preveu tancar l’operació a finals d’any. El capital per aquesta inversió prové del fons Carlyle Europe Partners.\nMar Raventós, presidenta de la companyia ha mostrat la seva satisfacció amb l’acord assolit amb Carlyle. “Aquest acord permetrà impulsar la internacionalització, a més de consolidar i donar continuïtat a l’estratègia del grup centrat en la construcció de marques de valor i prestigi”, assegura. Afegeix a més que “després d’analitzar múltiples opcions hem arribat a un bon consens amb molt de potencial i una llarga perspectiva de lideratge”.\nAmb la incorporació de Carlyle, asseguren des de la comapnyia, s’obre una clara oportunitat per a que el grup Codorníu Raventós continui reforçant la seva línia ascendents de resultats. Aquest any, la companyia té previst tancar el seu exercici fiscal amb un ebitda de 26 milions d’euros, oferint així una subtancial millora de resultats, en línia amb el pla estratègic.\nCarlyle té una llarga tradició d’aliances exitoses amb negocis familiars d’impuls i creixement empresarial. Alex Wagenberg, Managing Director – Europe en The Carlyle Group, senyala que “Codorníu Raventós és una comapnyia excepcional, amb un gran potencial per liderar el mercat mundial de vins i caves i amb marques de primer nivell consolidades i molt ben posicionades al mercat. Esperem donar un impuls a la companyia a través del creixement internacional, tant orgànic com a través de noves adquisicions. És per nosaltres un gran orgull poder formar part d’aquest grup i donar suport a una companyia com Codorníu, amb una tradició única en el món”.\njprats juny 30, 2018 | 10:06


Revisió de 17:19 1 set 2011 (editar)\nm (Protegit "Oceà Atlàntic" ([move=sysop] (indefinit)))\nRevisió de 20:49 1 jun 2013 (editar) (desfer)\nL''''Oceà Atlàntic''' es el segon en extensio dels oceans de la [[Terra]], despres de l’[[Oceà Pacífic]], i el de major activitat maritima. L'Atlantic esta dividit per l’equador en dos seccions prou artificials: l’Atlàntic nort i l’Atlàntic sur. El seu nom deriva d'Atlas (mar propenc dels [[monts Atlas]]), u dels titans de la mitologia grega.\nL''''Oceà Atlàntic''' es una conca de gran tamany que s'exten de nort a sur des de l'[[Oceà Glacial Àrtic]], al nort, fins l'[[Antartida]], al sur, en l'espai comprés entre la costa oriental d'[[Amèrica]] i les costes occidentals d'[[Europa]] i [[Àfrica]]. Ocupa mes de 106 millons de km2 de superficie total.\nAl Sur i a l’Est, la separacio en l’[[Oceà Índic]] s’establix, arbitrariament, pel meridià de 20° llongitut Est. Al Sur i a l’Oest la divisoria s’ha establit en la llinea de major profunditat que ana des del [[cap d'Hornos]] a la peninsula Antàrtica.\nAl Sur i a l’Est, la separació en l’[[Oceà Índic]] s’establix, arbitrariament, pel meridià de 20° llongitut Est. Al Sur i a l’Oest la divisoria s’ha establit en la llinea de major profunditat que ana des del [[cap d'Hornos]] a la peninsula Antàrtica.\nTe una fondaria mija de 3.743 m (que s'obte gracies a una gran meseta propenca als 3.000 m de fondaria que constituïx casi tot el seu fon, unida a les grans depressions que es troben en les vores de la mateixa i que poden superar els 9.000 m en les immediacions de [[Puerto Rico]]).\nLa salinitat de l’'''Oceà Atlàntic''' es d’uns 36 gramos de sal per kg d’aigua i les especies mes peixcades son l'[[amploya]], l’[[arenc]] i el [[bacallar]]. Ademés, es l'oceà mes important de la [[Terra]] des del punt de vista comercial.\nRevisió de 20:49 1 jun 2013\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Oceà_Atlàntic&oldid=56832»