Centres i hospitals de dia Archives - Residencia SARquavitae\nCategory Archives: Centres i hospitals de dia\nCentre de dia per a gent gran SARquavitae Sabadell Ciutat\n17 juny 2016 Uncategorized @caMARKETING\nEl Centre de Dia per a majors Sabadell Ciutat està situat a la ciutat de Sabadell (Barcelona).\nL’edifici, de nova construcció, és totalment accessible, disposa d’amplis espais interiors, terrassa enjardinada i està equipat per oferir el màxim confort.\nL’equip humà, format per titulats i qualificats professionals, cuida als nostres majors durant la jornada diürna. Seguint el model d’atenció de la companyia, treballen per mantenir el seu nivell d’autonomia mitjançant teràpia ocupacional, ajuda en les seves activitats diàries i organització d’activitats de temps lliure.\nTambé s’ofereix manutenció. D’aquesta manera, vol ser un suport per als familiars i cuidadors. L’equip humà compta amb professionals titulats i qualificats per a cada funció. Un treball basat en els models SARquavitae d’atenció, organització, qualitat i gestió.\nConfort, personalitat i tracte familiar.\nAccessos: Autobusos Línies 360, 361, 362, i13, F1, F2, L1, L2 i L3\nPlaces de Pàrquing disponibles per a clients.\n25 places de centre de dia\nResidència per a gent gran SARquavitae Sabadell Ciutat\n10 juny 2016 Uncategorized @caMARKETING\nEl Centre Residencial per a gent gran SARquavitae Sabadell Ciutat es troba a la ciutat de Sabadell (Barcelona).\nL’edifici, de nova construcció, és totalment accessible, disposa d’amplis espais interiors, terrassa enjardinada i està equipat per a oferir el màxim confort.\nLa residència ha estat dissenyada amb grans i lluminosos espais, i està distribuïda en diferents unitats de convivència per a garantir una atenció personalitzada, on resideixen les persones segons les seves necessitats. Cada unitat està dotada amb el seu propi menjador i la seva pròpia sala d’estar.\nAccessos: Autobusos Línies 360, 361, 362, e13, F1, F2, L1, L2 y L3\nPlaces de Parking disponibles per a clients.\nSARquavitae Sabadell Ciutat disposa tant de places privades com de places concertades amb la Generalitat de Catalunya.\n120 places residencials\nCentre de dia per a gent gran SARquavitae Salita\n16 juny 2015 Uncategorized @caMARKETING\nEl Centre de Día per a gent gran SARquavitae Salita d’Andorra està situat en la Parròquia d’Escaldes-Engordany del Principat d’Andorra, molt a prop del Parc de la Mola i de les zones verdes del Prat Gran.\nL’edifici, de nova construcció, és totalment accessible i disposa d’amplis espais interiors i terrassa enjardinada. Està equipat per oferir el màxim confort.\nSARquavitae Salita, es troba en una zona tranquil·la de la Parròquia d’Escaldes-Engordany, davant de l’edifici de Caldea, i comunicat amb línia urbana d’autobús a 60 metres del Centre.\nAccessos: Bus urbano Línea 1\nResidència per a gent gran SARquavitae Salita\nEl Centre Residencial per a gent gran SARquavitae Salita d’Andorra està situat en la Parròquia d’Escaldes-Engordany del Principat d’Andorra, molt a prop del Parc de la Mola i de les zones verdes del Prat Gran.\nLa residència ha estat dissenyada amb grans i lluminosos espais oberts i està distribuïda en diferents unitats de convivència independents per garantir una atenció personalitzada, on resideixen les persones segons les seves necessitats. Cada unitat està dotada del seu propi menjador i les seves pròpies sales d’estar.\n147 places residencials\nCentre de dia per a gent gran SARquavitae La Salut Josep Servat\n20 novembre 2014 Uncategorized @caMARKETING\nEl Centre de dia per a gent gran SARquavitae La Salut Josep Servat està situat en el pulmó verd de la ciutat de Barcelona, a prop del Parc Güell i el Club de Tennis La Salut de Barcelona.\nL’equip humà, format per titulats i qualificats professionals, té cura dels nostres ancians durant la jornada diürna. Seguint el model d’atenció de SARquavitae, treballen per mantenir el nivell d’autonomia mitjançant teràpia ocupacional, ajuda en les seves activitats diàries i organització d’activitats de lleure. També ofereix manutenció. D’aquesta manera, es pretén donar suport a familiars i cuidadors. L’equip humà de SARquavitae compta amb professionals titulats i qualificats per a cada funció. Persones que treballen per a persones. Un treball basat en el model SARquavitae d’atenció, organització, qualitat i gestió.\nAccessos: BUS: 24, 32, 92, 116 i N0 / Metro: Alfons X (L4), Vallcarca (L3).\nSARquavitae La Salut Josep Servat disposa tant de places privades com de places concertades amb la Generalitat de Catalunya.\n16 places de centre de dia\nCentre de dia per a gent major SARquavitae Monte Arse\n22 maig 2014 Uncategorized @caMarynes\nEl centre de dia per a gent major SARquavitae Monte Arse està situat a l’est del municipi de Sagunt, al nord de València capital. Ubicada a la riba del riu Palància, el qual creua Sagunt, el centre disposa d’unes magnífiques comunicacions tant amb la xarxa de transports públics de València com a través de l’Autopista del Mediterrani.\nL’equip humà del centre de dia per a ancians treballa per mantenir el nivell d’autonomia dels seus usuaris seguint el model SARquavitae d’atenció, qualitat i organització. Ajuda a les persones majors a realitzar les seues feines diàries, organitza activitats de lleure i teràpia ocupacional durant la jornada diürna. El centre pretén ser un suport per a familiars i col·laboradors.\nAccessos: El centre disposa de parking propi / Línia d’autobús interurbana fins a la mateix porta del centre / Parada de Renfe-Rodalies a 5 minuts\nEl Centre de dia SARquavitae Monte Arse de València només disposa de places privades.\n20 places de centre de dia\nCentre de dia per a gent major SARquavitae Ciudad de las Artes\nEl Centre de dia per a gent major SARquavitae Ciudad de las Artes està situat entre el centre de la ciutat i el port, a prop de la Ciutat de les Arts i les Ciències de València i gaudeix d’excel·lents comunicacions.\nÉs una unitat creada per oferir atenció diürna a les persones de la tercera edat. L’equip humà del centre de dia per a ancians treballa per augmentar l’autonomia personal de les persones per mitjà d’ajuda a les activitats de la vida diària, teràpia ocupacional, activitats de lleure i d’una correcta alimentació. El seu segon objectiu és convertir-se en un suport i ajuda per a la família i els cuidadors que afronten la feina d’atendre’ls.\nEls professionals del centre, tots ells qualificats i titulats, realitzen la seua feina diària seguint el model d’atenció i organització de SARquavitae.\nAccessos: Autobusos, llíneas 89, 90, 19, 40, 1, 2, 3 i 4 / Metro: Línia 5 (parada La Amistad)\nEl Centre de dia per a gent major SARquavitae Ciudad de las Artes de València només disposa de places privades.\nCentre de dia i Hospital de dia per a gent gran SARquavitae Jaume Nadal Meroles\nL’Hospital de dia SARquavitae Jaume Nadal Meroles està situat en ple centre de la ciutat de Lleida, a l’edifici de l’antic Hospital Militar.\nÉs una unitat especialment adreçada a la rehabilitació funcional, cognitiva i/o social dels seus usuaris, mitjançant serveis de manutenció, ajuda a les activitats de la vida diària, teràpia ocupacional, fisioteràpia i activitats de lleure. El seu objectiu és millorar o mantenir el nivell d’autonomia personal i donar suport a la família i als cuidadors que afronten la tasca d’atendre’ls.\nL’equip humà de SARquavitae compta amb professionals titulats i qualificats per a cada funció. Un treball basat en els models SARquavitae d’atenció, organització, qualitat i gestió.\nAccessos: línies 2, 3 i 4 d’autobús\nSARquavitae Jaume Nadal Meroles disposa tant de places privades com de places concertades amb la Generalitat de Catalunya.\nCentre de dia per a gent gran SARquavitae Sant Jordi\nEl Centre de dia SARquavitae Sant Jordi es troba ubicat en la població de Cornellà (Barcelona), a prop de la carretera que uneix aquest municipi amb Sant Joan Despí, dins de l’entorn perimetral del Parc de la Infanta, envoltat de zones verdes i amb àmplies i bones comunicacions.\nEl centre de dia per a ancians SARquavitae Sant Jordi ofereix una atenció polivalent i integral durant la jornada diürna a les persones de la tercera edat, mitjançant serveis de manutenció, ajuda a les activitats de la vida diària, teràpia ocupacional i activitats de lleure. El seu objectiu és millorar o mantenir el nivell d’autonomia personal i donar suport a la família i als cuidadors que afronten la tasca d’atendre’ls.\nAccessos: Autobusos 95, L77, L52 / Tramvia T1 i T2 / Metro L5 parada “Cornellà Centre” / Renfe Rodalies Línias R1 i R4.\nSARquavitae Sant Jordi disposa tant de places privades com de places concertades amb el ICASS (Institut Català d’Assistència i Serveis Socials) i el Servei Català de la Salut.\n19 places del centre de dia.\n22 places de l’hospital de dia.\nCentre de dia per a gent gran SARquavitae Regina\nEl Centre de dia per a gent gran SARquavitae Regina es troba a la zona alta de la ciutat de Barcelona, en una ubicació envoltada d’una àmplia i relaxant panoràmica, a prop de la plaça Lesseps, la qual cosa ofereix unes excel·lents comunicacions, tant amb la pròpia ciutat de Barcelona com amb la resta de Catalunya.\nAmb un equip humà format per professionals qualificats, el centre d’atenció diürna especialitzat en ancians amb Alzheimer i altres demències, presta serveis de manutenció, ajuda a les activitats de la vida diària, teràpia ocupacional i activitats de lleure per tal de mantenir el seu nivell d’autonomia personal i donar suport a la família.\nAccessos: Metro L3 parada Lesseps / Autobusos línies 22, 24, 27, 28, 31, 32, 87, 92, 116, H6 i V17\nSARquavitae Regina de Barcelona disposa tant de places privades com de places concertades amb la Generalitat de Catalunya\n30 places de centre de dia.\nCentre de dia per a gent gran SARquavitae Mont Martí\nEl Centre de dia per a gent gran SARquavitae Mont Martí es troba en el municipi de Puig-Reig, província de Barcelona. La tranquil·litat de la població facilita la millora del benestar en un entorn que recull tot l’esperit cultural de la Catalunya més tradicional.\nEl seu objectiu és tenir cura de les persones de la tercera edat durant la jornada diürna mitjançant serveis de manutenció, ajuda a les activitats de la vida diària, teràpia ocupacional i activitats de lleure. Totes aquestes activitats estan orientades a mantenir o augmentar el nivell d’autonomia de les persones, alhora que es dóna suport i ajuda als familiars i cuidadors.\nL’equip humà format per professionals qualificats treballa seguint els models d’atenció de SARquavitae que garanteixen una assistència de qualitat.\nSARquavitae Mont Martí disposa tant de places privades com de places concertades amb la Generalitat de Catalunya.\n20 places de centre de dia.\nCentre de dia per a gent gran SARquavitae Claret\nEl Centre de dia per a gent gran SARquavitae Claret es troba en una ubicació privilegiada en ple centre de Barcelona, molt pròxim a Sagrada Família i a prop de l’Hospital de Sant Pau\nEl Centre de dia per a ancians SARquavitae Claret d’atenció diürna per a persones grans, ofereix serveis de manutenció, ajuda a les activitats de la vida diària i activitats de lleure. El seu objectiu és millorar o mantenir el nivell d’autonomia personal i donar suport a la família i als cuidadors que afronten la tasca d’atendre’ls.\nL’equip humà de SARquavitae compta amb professionals titulats i qualificats per a cada funció. Persones que treballen per a persones. Un treball basat en els models SARquavitae d’atenció, organització, qualitat i gestió.\nAccessos: Autobusos línias 20, 45, 47, 19 i H8 / Metro línias 2 i 5, parada Hospital de Sant Pau – Dos de Maig.\nSARquavitae Claret disposa tant de places privades com de places concertades amb la Generalitat de Catalunya i amb l’Ajuntament de Barcelona.\n40 places de centre de dia\nEl Centre de dia per a gent gran SARquavitae Palma es troba molt a prop del centre de la ciutat, dotant-lo així d’una perfecta combinació entre la tranquil·litat de la illa i la comoditat de la proximitat al centre de Palma.\nÉs una unitat dirigida a la cura, durant la jornada diürna, de persones de la tercera edat, mitjançant serveis de manutenció, ajuda a les activitats de la vida diària, teràpia ocupacional, fisioteràpia i activitats de lleure. El seu objectiu és millorar o mantenir el nivell d’autonomia personal i donar suport a la família i als cuidadors que afronten la tasca d’atendre’ls.\nL’equip humà de SARquavitae compta amb professionals titulats i qualificats per a cada funció. Persones que treballen per a persones. Un treball basat en el model SARquavitae d’atenció, organització, qualitat i gestió.\nAccessos: Facilitat d’aparcament a la zona i parking de pagament davant del centre / Línias 16 i 19 d’autobús.\nCentre de dia per a gent gran SARquavitae Costa d’en Blanes\nEl Centre de dia per a gent gran SARquavitae Costa d’en Blanes està ubicat a la bonica població de Calvià (Balears), en una luxosa zona residencial i s’assenta en una situació elevada, la qual cosa ofereix unes meravelloses vistes al mar. Les seves excel·lents comunicacions la col·loquen a pocs minuts de la capital de Palma.\nEn el Centre de dia per a persones de la tercera edat els residents poden rebre una atenció professional durant la seva jornada diürna per mantenir o augmentar la seva autonomia personal. Així doncs, també es converteix en un suport per a familiars i cuidadors. En el Centre de dia per a ancians, l’equip humà, format per professionals qualificats i titulats, ofereix serveis de manutenció, ajuda a les activitats de la vida diària, teràpia ocupacional i activitats de lleure.\nUn treball basat en els models SARquavitae d’atenció, organització, qualitat i gestió.\nAccessos: Parking propi gratuIt per a les visites / Transport públic: Bus Palma-Portals Nous (Parada Marineland) Línias 102, 103, 104, 106, 107 i 111.\nSARquavitae Costa d’en Blanes disposa tant de places privades com de places concertades amb la Fundació d’Atenció i Suport a la Dependència del Govern Balear.\nCentre de dia per a gent gran SARquavitae Capdepera\nEl Centre de dia per a gent gran SARquavitae Capdepera de Mallorca està especialitzat en la cura diürna de persones de la tercera edat. Ofereix manutenció, ajuda a les activitats de la vida diària, teràpia ocupacional i activitats d’oci i lleure per millorar o mantenir el nivell d’autonomia personal i donar suport a la família i als cuidadors que afronten la tasca d’atendre’ls.\nAccessos: TIB Línea Palma- Capdepera 411, 431, 441 / El centre disposa de parking propi.\nEl Centro de día SARquavitae Capdepera només disposa de places privades.\nCentre de dia per a gent gran SARquavitae Can Carbonell\nEl Centre de dia per a gent gran SARquavitae Can Carbonell es troba a prop de l’Autovia Palma-Sa Pobla (al costat del centre comercial Alcampo), la qual cosa fa que estigui dotat amb molt bones comunicacions tant amb la ciutat de Palma de Mallorca com amb la resta de l’illa.\nÉs un centre dissenyat especialment per tenir cura dels ancians durant la jornada diürna. Els nostres professionals, degudament titulats i qualificats, els ajudaran a dur a terme les seves activitats de la vida diària i oferir-los manutenció, alhora que realitzaran activitats de lleure i de teràpia ocupacional. La qualitat està garantida amb el model d’organització i atenció de SARquavitae. D’aquesta manera, el centre de dia es converteix en una inestimable ajuda per a familiars i cuidadors.\nAccessos: SFM: Línia Palma Marratxí / Bus: Línia Sa Cabaneta 301, 302, 302-A i Línia Pla de na Tesa 301, 302, 302-A\nSARquavitae Can Carbonell de Marratxí disposa tant de places privades com de places concertades amb la Fundació d’Atenció i Suport a la Dependència del Govern Balear.\nCentre de dia per a gent gran Son Dureta\n12 maig 2014 Uncategorized @caSarqua\nEl Centre de dia de la tercera edat de Son Dureta, està situat a Palma de Mallorca, en una zona perfectament connectada amb el centre de la ciutat i la seva perifèria a través de les artèries principals de la ciutat i del transport públic.\nL’equip humà del Centre de dia per a gent gran ofereix ajuda a les activitats diàries, manutenció i teràpia ocupacional durant la jornada diürna als seus ancians. Seguint el model SARquavitae d’atenció i qualitat es treballa per mantenir l’autonomia de les persones i es converteix en un important suport per als seus familiars i cuidadors.\nAccessos: Línies 7, 9 i 27\nEl Centre de dia Son Dureta és propietat de la Fundació d’Atenció i Suport a la Dependència i de Promoció de l’Autonomia Personal de les Illes Balears i està gestionat per SARquavitae. Totes les seves places són concertades.\nCentre de dia per a gent gran Son Sardina\nEl Centre de dia per a gent gran Son Sardina, de Palma de Mallorca, és una unitat especialment dirigida a l’atenció diürna de les persones de la tercera edat per oferir ajuda i suport als seus familiars i cuidadors, i treballar per mantenir o augmentar el nivell d’autonomia dels seus clients. El centre ofereix ajuda en les seves activitats diàries, fisioteràpia i serveis de manutenció. Alhora, també organitza activitats per al temps de lleure i de teràpia ocupacional.\nL’equip humà està format per professionals titulats i qualificats per a cada funció que treballen seguin les premisses dels models SARquavitae d’atenció, organització, qualitat i gestió.\nAccessos: línies 12 i 27 de la EMT.\nEl Centre de Dia per a ancians Son Sardina és propietat del Govern Balear i està gestionat per SARquavitae. Totes les seves places són concertades.\nCentre de dia per a gent gran Coll d’en Rabassa\nEl Centre de dia per a gent gran Coll d’en Rabassa de Mallorca és una unitat especialment dirigida a l’atenció durant la jornada diürna a les persones ancianes, mitjançant serveis de manutenció, ajuda a les activitats de la vida diària, teràpia ocupacional i activitats de lleure. El seu objectiu és millorar o mantenir el nivell d’autonomia personal i donar suport a la família i als cuidadors que afronten la tasca d’atendre’ls.\nCompta amb professionals qualificats per a cada funció que realitzen el seu treball basant-se en els models SARquavitae d’atenció, organització, qualitat i gestió.\nEl Centre de dia per a la tercera edat Coll d’en Rabassa és propietat del Govern de les Illes Balears i està gestionat per SARquavitae. Totes les seves places són concertades amb la Fundació Balear de la Dependència.\nEl Centre de dia per a gent gran Alcúdia, a les illes Balears, és una unitat especialment dirigida a la cura durant la jornada diürna per a les persones de la tercera edat, mitjançant serveis de manutenció, ajuda a les activitats de la vida diària, teràpia ocupacional i activitats de lleure. El seu objectiu és millorar o mantenir el nivell d’autonomia personal i donar suport a la família i als cuidadors que afronten la tasca d’atendre’ls.\nL’equip humà del centre de dia per ancians compta amb professionals titulats i qualificats per a cada funció. Persones que treballen per a persones. Un treball centrat en els models SARquavitae d’atenció, organització, qualitat i gestió.\nEl Centre de dia per ancians Alcúdia és propietat de l’Ajuntament d’Alcúdia, està gestionat per SARquavitae i disposa de places concertades amb el Govern Balear.


S'han organitzat una dotzena d'activitats que començaran a partir de l'1 de novembre\nVilanova i la Geltrú és un dels dotze municipis catalans que s'han adherit al projecte de la Diputació de Barcelona CulturaMENT, La cultura i les arts al servei de la salut mental de les persones grans.\nLa iniciativa té com a objectiu donar eines als ajuntaments per tal que desenvolupin les seves propostes culturals i les integrin en l'oferta d'activitats del municipi, adreçades a les persones grans amb malalties mentals, i a les persones que en tenen cura, siguin familiars o no.\nEl projecte, que també vol contribuir a la dinamització del sector cultural i als seus agents al territori, parteix de l'estudi «CulturaMENT Cultura, Gent Gran i Demència a la demarcació de Barcelona» que ha analitzat la situació de les activitats culturals en el món local, relacionades amb la salut mental de les persones grans. Aquest treball ha permès identificar els ajuntaments més actius per oferir-los participar en una primera etapa del projecte i dissenyar un seguit d'activitats que s'han concentrat en una fase pilot, de la qual extreure conclusions per al desenvolupament i millora en pròximes edicions.\nEls àmbits d'actuació són els museus, la música, el teatre, la dansa, les arts visuals, el circ, les biblioteques i el cinema, i els professionals implicats són principalment de les regidories de cultura i de serveis socials, el personal dels equipaments i artistes que desenvolupen programes o activitats en la línia del projecte.\nUna de les principals característiques del programa és la transversalitat, ja que combina els casos en què la cultura ocupa els espais de la salut (CAPs, hospitals o residències) i d'altres on són els usuaris de la salut els que interactuen amb els espais culturals (teatres, auditoris, museus, sales d'exposicions o biblioteques).\nLa Quinzena CulturaMENT comença el dilluns 1 de novembre, i en el cas de Vilanova i la Geltrú es concreta en una dotzena de propostes entre tallers, visites guiades, tertúlies literàries, sessions de lectura en veu alta, o projeccions de cinema. Algunes de les activitats estan obertes al públic en general. (Més informació AQUÍ)\nBiblioteques, Cultura, Escena Vilanova, Gent gran, Salut, Serveis a les persones


Reial Madrid, Barça, Atlètic ... FACUA denuncia a deu clubs de futbol de Primera pels seus telèfons 902\nLa meitat d'equips de la màxima categoria els ofereixen\nL'associació insta les entitats a substituir aquests números per altres gratuïts o geogràfics que no suposin sobrecost per als aficionats davant de qualsevol incidència o compra que hagin de gestionar.\nFACUA-Consumidors en Acció ha denunciat a la meitat dels clubs de futbol de Primera Divisió, 10 dels 20, per tenir habilitades línies 902 d'alt cost a través de les que gestionen determinats serveis per als seus socis i aficionats en general, obligant a aquests a realitzar un important desemborsament cada vegada que necessiten atenció telefònica.\nEls equips denunciats són Reial Madrid, Barcelona, Atlètic de Madrid, Sevilla, Reial Betis, Girona, Deportivo de la Corunya, Espanyol, Llevant i Alabès.\nL'associació remetera els seus escrits a les respectives autoritats de consum autonòmiques que corresponguin a cada club segons el seu domicili: Direcció General de Comerç i Consum de la Comunitat de Madrid (en el cas de Reial Madrid i Atlètic), Direcció General de Comerç i consum de la Junta d'Andalusia (Real Betis i Sevilla), Agència Catalana del Consum (Barcelona, Espanyol i Girona), Kontsumobide del País Basc (Alabès), Subdirecció General de Comerç i consum de la Comunitat Valenciana (Llevant) i Institut Gallec de consum (Deportivo de la Corunya).\nCinc dels clubs denunciats (Barcelona, Atlètic, Sevilla, Girona, i Llevant) no ofereixen cap alternativa al 902 i donen un telèfon genèric per atendre socis, simpatitzants i aficionats en general des de les oficines per a qualsevol tipus d'incidència. Els cinc restants (Reial Madrid, Real Betis, Deportivo, Espanyol i Alabès) tenen oberts prefixos 902 com telèfons principals, però també publiciten números geogràfics.\nEl Reial Madrid, per exemple, discrimina els aficionats que són socis de què no ho són per oferir-la seva "nova línia" 91. De fet, per a usar el nou número geogràfic, exigeix l'aficionat identificar-se "amb el seu número de soci actual i el PIN nou". Com a alternativa, el club explica que "el telèfon habitual 902 21 20 02 per comunicar amb el Servei d'Atenció al Soci", obert fins ara, segueix també operatiu per a ells.\nNo obstant això, per a aquells aficionats que no són socis del Reial Madrid, no hi ha opció: estan obligats a anar al 902 32 18 set, la "línia d'informació per aficionats, amb un menú automàtic en el qual disposaran de tota la informació relativa al club". A més, per a assumptes relacionats amb la compra d'entrades o la cessió de seients, el Reial Madrid té en funcionament fins a altres dos nombres 902 diferents. En total, quatre línies d'alt cost operatives.\nTambé conviuen les dues línies en el Deportivo de la Corunya, que ofereix un telèfon general de prefix geogràfic però alhora un 902 "per renovar o donar-se d'alta com a nou soci", o amb l'Espanyol, on hi ha obert una línia geogràfica 93 com telèfon genèric del club, però l'atenció al soci" es gestiona a través d'un 902. Un cas similar és el del Reial Betis, on la centraleta general de l'entitat condueix a un 902, però al mateix temps atén en el seu "oficina d'atenció al bètic "a través d'un telèfon de Sevilla, el 955 26 20 30.\nPer la seva banda, a l'Alabès també conviuen línies geogràfiques amb un 902. En concret, mentre el club vitorià atén les compres o incidències relacionades amb productes de la seva botiga oficial a través d'una línia d'alt cost, presenta el seu telèfon central amb un 945 d'Àlaba.\nEl València va suprimir la seva 902\nLa resta d'equips de Primera Divisió que únicament ofereixen telèfons geogràfics als aficionats són Vila-real, Athletic, Reial Societat, Celta, Eibar, Màlaga, Las Palmas, Getafe, Leganés i València. En el cas d'aquest últim, el seu web anuncia textualment: "Des del passat 19 de Maig, queda el 963 37 26 26 com a únic número d'atenció per millorar aquest servei i desapareix el 902 01 1919".\nEn l'àmbit nacional, FACUA ve desenvolupant la campanya #Stop902 para mobilitzar els usuaris contra aquest tipus d'abusos en els telèfons d'atenció al consumidor que promocionen tant empreses de diferents sectors privats, on l'associació ja ha denunciat més d'un centenar de casos, com organismes públics. Per ara, Ryanair i AirBerlin ja han vist com el Govern balear els ha obert dos expedients sancionadors. Els usuaris poden sumar-se a aquesta campanya al web FACUA.org/Stop902.\nRecentment, la CNMC també ha expedientat a cinc proveïdors de numeracions 902 per oferir aquestes línies amb el reclam que les empreses obtindran un percentatge dels diners que abonen els usuaris per les trucades, una pràctica prohibida per la legislació de telecomunicacions.


Petcha-kucha: Casa Museu, Alvar Aalto | Caja de Ideas\nPetcha-kucha: Casa Museu, Alvar Aalto\nPublicado en noviembre 28, 2016 por jaimeprous\nAquest projecte d’Alvar Aalto està situat a Munkkiniemi a Finlàndia. Es va construir al 1935-36. Va ser el seu primer disseny d’habitatge. Al ser la seva pròpia casa va poder-la construir amb menys restriccions i expressar el seu nou punt de vista. Ell ja va debati i escriure sobre la nova forma de fer habitatge i ara ho posava en pràctica.\nAalto volia fer una casa normal, on també hi tingues el seu estudi. Una construcció amb estructura clara, amb sensació d’intimitat, protecció i secretisme. Va adoptar influencies de quadres com la relació entre el dintre i fora de Alucinación de Fra Angelic, i també de arquitectes com Le Corbusier i Adolf Loos.\nLa casa està construïda en un terreny de pendent rocosa en un lloc de pins. La façana més tancada és la nord-est que mira al carrer i la que mira al jardí és la Sud-oest. El garatge a la zona més freda al racó N i la zona de menjador al racó S a la zona més calenta. La casa es disposa en forma de L on el costat llarg és l’habitatge i el curt és l’estudi. Utilitza petites diferències de nivell per marcar diferents espais com de l’estudi a la biblioteca. Al segon pis, de caràcter més íntim les habitacions i al subterrani les instal·lacions i una sauna. També va voler investigar conceptes més innovadores com un estudi per a la prevenció al foc.\nPodem distingir 3 elements estructurals que conformen la habitatge, el formigó armat, la fabrica de maó i els pilars metàl·lics. Aquesta casa es va alleugerint, no només amb la distinció de les funcionalitats, sinó també a mesura que es va aixecant. Però tot l’habitatge recolza sobre un mateix element que permet estabilitzar-lo en un terreny molt irregular. Una estructura muraria de formigó armat a la planta sota terra que permet salvar els desnivells topogràfics i crear una mena de plataforma que sobresurt del terreny per mostrar-nos com funciona aquest element estructural i permet sustentar la casa amb una llosa de formigó a les diferents cotes de l’estudi i la habitatge.\nA la planta baixa, veiem com la presencia de la fàbrica de maó aixeca les dues zones distingides de: habitatge i estudi; Comencem a veure intervencions amb pilars metàl·lics als porxos i les sales d’estar per millorar la relació entre interior i exterior; i a l’estudi per sustentar l’altell, aconseguint un espai a doble alçada.\nA la planta primera és on distingim millor les dues zones, la de l’estudi que, com podem observar manté aquest caràcter contundent amb la fàbrica de maó, en contraposició a la lleugeresa de l’espai plenament de habitatge, amb els pilars metàl·lics i aquests acabats més lleugers amb fusta, i són aquestes tires de xemeneia, les que ens donen una certa estabilitat estructural.\nLes façanes permeten entendre els espais que es generen a l’interior, l’estudi esta conformat per una estructura muraria a doble altura de fabrica pintada de blanc tant al interior com exterior així com la planta baixa de la residencia. La residencia va perdent massa a mesura que s’eleva conformant un tancament de lames de abedul encadellades, amb un rebaix generen un joc d’ombres accentuen la verticalitat i la textura, integració amb l’entorn i contrast amb les franges horitzontals de la fabrica. Utilitza com aïllament planxes de cartró ondulat.\nEs generen en tota la casa 3 passos d’instal·lacions concentrades de fabrica per on es desplacen canalitzacions d’aigua, llum i calefacció. Així com els fums generats a les cuines i xemeneies i sauna de que disposa en la planta subterrani. Que desemboquen en coberta amb xemeneies de d’obra vista .\nL’estudi disposa de una coberta inclina invertida que recull les aigües i les baixa per façana amb un caneló vist. I a la part de residencia per coberta plana que es desmaterialitza amb un ràfega de formigó que protegeix una terrassa . Sorprèn per la forta carrega de neu que esta sotmès per el clima.\nEn les primeres seccions ja apareixien mobles com per exemple, els armaris encastats del menjador, que també es podien obrir des de l’àrea del servei i per tant feien de separació. Com a tota la casa, hi ha mobles de la firma Artek i altres familiars, els quals mica en mica s’aniran substituint per els de la seva firma.\nEl menjador està connectat amb la sala d’estar de planta baixa, en la que es vol posar en valor la relació entre fred i càlid, situant un gran finestral davant de la xemeneia, al voltant de la qual es situen tots els mobles i per tant es desenvolupa la vida. Les escales que hi ha al final de la sala son les que ens ajuden a donar privacitat a aquesta zona respecte a l’estudi. En el qual també hi situa una xemeneia al voltant de la qual hi disposa unes escales per accedir a les diferents estances d’aquest, jugant amb la materialitat i el pes d’aquestes en funció del nivell. Els mobles de l’estudi han anat variant amb els anys en funció de la ocupació i el nivell de feina d’aquest.\nEl mobiliari més destacat de la casa, son les butaques i les cadires, tant interiors com exteriors; en canvi, tot i que les lluminàries han estat un dels temes que ha interessat a l’arquitecte, en aquesta casa en un primer moment és un element en el que no hi posa atenció, i no serà fins el 1950 que no es substitueixen per dissenys d’Artek.\nEl material de revestiment de la part residencial és prim, llistons de fusta fosca tacada. Els sòls són de tira de fusta o linòleum, col·locada directament sobre el formigó. Així com terratzos i llosetes en alguns paviments com en l’estudi i terrasses.\nEn motiu del canvi d’ús de casa habitada a museu, es van reparar els sistemes tècnic com les canonades d’aigües residuals per sota de la casa que s’havien trencat, l’aigua de pluja es filtrava al soterrani, les canonades d’aigua de la planta superior perdien aigua, i el cablejat elèctric que plantejava un perill. Pel que fa a l’exterior: es va tornar a fer tot el remat de calç de les façanes de maó i els panells de fusta a les façanes sud s’havia tornat porosa causa de l’exposició al sol.\nEn definitiva, la Casa Museu de Alvar Aalto és una espècie de prototip ( en l’agrupació orgànica de les habitacions, la forma lliure, l’ús de fusta , coure , maó i altres materials naturals, així com la varietat de detalls sensorials, com ara parterres i agafadors dissenyats amb cura, es transformen en elements estilístics característics de l’arquitecte) de casa privada, de la qual posteriorment va desenvolupar variacions de les altres cases unifamiliars que va dissenyar (la famosa Vil·la Mairea que va ser dissenyat poc després).\nEstudi realitzat per: Pau Morgado, Christian Heredia, Toni Femenies, Clara Vidal i Nuria Prat. Contruir lo projectat, EtsaV.\nEsta entrada fue publicada en Ideas y etiquetada aalto, alvaraalto, architecture, etsav, finlandia, housing, munkkiniemi, villa por jaimeprous. Guarda enlace permanente.


Nova plantació de lliri groc a l’Estell fundacioassut.org\nPlantació de lliri groc a l'Estell\ndissabte, 14 de abril de 2012\t– dissabte, 14 de abril de 2012\nDissabte que ve, 14 d'abril, a les 10 del matí, continuarem amb la plantació de lliri groc, borró, malva i mansega en els marges de canals i séquies de l’Estell, una partida d'arrossar molt pròxima al Palmar (PN de l’Albufera).\nL'activitat, que està oberta a la participació de tots, forma part d'un projecte d'adequació de lleres que estem duent a terme amb la finalitat de recuperar la vegetació autòctona, el paisatge i la biodiversitat propis d'aquests ambients.\nEl lliri groc és un aliat de l'agricultor perquè dóna estabilitat a les vores de les séquies gràcies a les seues intricades arrels; i perquè, junt amb altres espècies de plantes, serveix de refugi a insectes i aràcnids que són enemics naturals de les plagues de l'arròs. Aquest tipus de vegetació afavoreix a més la presència i la reproducció d'algunes espècies d'aus pròpies d'aquestes zones humides.\nAquesta iniciativa està emmarcada dins d'un projecte de sostenibilitat territorial que compta amb el finançament de Loterías del Estado i National Geographic Channel a través del programa Becas Soñadores.


Mistery Classroom | INS Terra Alta\nActivitat interdisciplinària que fa servir eines de videoconferència (Skype, Hangouts…) per jugar al joc ‘Mystery Classroom’. Es tracta de jugar entre dues classes amb unes regles específiques per poder descobrir a quina part del món es troba l’altra classe. Es pot jugar amb una classe del mateix país o es pot portar els alumnes ben lluny!\nSi es fa l’activitat en una llengua estrangera, a més a més de les competències de pensament crític, aprendre a aprendre, autonomia, habilitats d’orientació, els alumnes practicaran aquesta llengua. És una activitat molt rica a la qual cada alumne protagonitza un rol i gràcies a la col·laboració i treball en equip conjuntament amb els seus companys, s’arriba a trobar la ubicació de l’altra classe.\nNosaltres ja ho hem incorporat a les classes de llengua estrangera, i la primera experiència…Molt satisfactòria!!! Alumnjes de 1r d’ESO treballant en grup per descobrir un grup d’escolars d’un centre de Croàcia; Què petit que és el món 😛\nESO 1, General, Portada aicle 0


pdf.camp. Web de la Plataforma per la Defensa d'un Ferrocarril Públic i de Qualitat al Camp de Tarragona » Blog Archive » Trens Dignes alerta que l’Ebre podria quedar-se sense alta velocitat quan es posi en marxa el Corredor\nTrens Dignes alerta que l’Ebre podria quedar-se sense alta velocitat quan es posi en marxa el Corredor\n—21 de novembre de 2019 | Escriu un comentari—\nLa notícia a diarimes.com 20/11/2019\nVegeu també vilawb.cat 20/11/2019 Trens Dignes avisa que les Terres de l’Ebre es podrien quedar sense alta velocitat per la variant de Vandellòs\nLa plataforma exigeix que es mantingui l’Euromed a l’Aldea i no es criminalitzi els usuaris per un conveni poc rendible\nLa plataforma segueix esperant una proposta oficial dels horaris i freqüències que tindrà l’Ebre quan es posi en marxa la variant de Vandellòs però mentrestant la informació que van recavant els han posat en alerta. Amb la inauguració de la doble via prevista per al gener de l’any que ve, reben inputs que cap dels trens de Rodalies i Regionals, ni tampoc els Talgo, que circulen per les Terres de l’Ebre passarà per l’estació de l’AVE del Camp de Tarragona. «Sense que hagi estat confirmat, hem esbrinat que aquests trens seguiran anant per la via convencional i això significa que no hi haurà connexió amb l’alta velocitat», ha advertit Castellà. La doble via interior són uns 40 quilòmetres i demanen esclarir si els trens que vinguin de l’Ebre tornaran a entrar per Vila-seca fins a Tarragona ciutat. «Si això acaba sent així, l’Ebre es beneficiaria només de 25 quilòmetres d’ample ibèric però, hem estat 20 anys esperant per a això?», ha preguntat la portaveu.\nLa plataforma insisteix que la millora de la via hauria de suposar més horaris i més freqüències també per a les Terres de l’Ebre, sobretot en les franges que hi ha més demanda. No es conformen en propostes de mínims que recuperin els horaris de 2016. En tres anys, a l’R-16 hi ha hagut tres canvis horaris, amb trajectes més llargs per al mateix tram. «Cada dia hi ha camuflats a l’horari 284 minuts de retards i això segueix passant. Això són 1.700 hores a l’any, 70 dies sencers. De 365 dies que té l’any, per a les gent de l’Ebre en té 300, la resta els passant atrapats damunt d’un tren. Ara parlen de reduir 15 minuts els trajectes, aquest serà el gran avenç en dos dècades?», ha apuntat Castellà. «Hem estat esperant 20 anys per a què la gran millora sigui tornar als horaris antics? Això és tapar els retards que has provocat. És recuperar horaris del segle XX quan aquesta infraestructura ens havia de portar una fiabilitat pròpia del segle XXI», ha criticat.\n«Les hipòtesis de servei i la nova planificació no es coneixen. No hi ha cap proposta damunt la taula però ens avisen que ens trauran l’Euromed», ha denunciat Castellà. Trens Dignes exigeixen que l’Euromed mantinguin la parada a l’Aldea, al preu que correspon i podent-ne fer ús cap al País Valencià. En tres anys l’han usat 138.000 usuaris – 129.000 cap a Barcelona i 9.000 cap a Tarragona. Representa una mitjana de 120 persones al dia-. Amb una població potencial de 150.000 habitants només al Baix Ebre i el Montsià, Trens Dignes considera que és una bona xifra, sobretot perquè el servei és incomplert i no permet viatjar al País Valencià.\nTrens Dignes torna a oferir a la Taula de Mobilitat de l’Ebre, que s’havia de reunir al setembre, tota la documentació i els estudis que han elaborat per concretar nous horaris i freqüències per a les Terres de l’Ebre i mentre es resol, exigeixen que es mantingui el servei de l’Euromed. «El territori el necessita. Si s’ofereix en la seva plenitud augmentarà viatgers i a dia d’avui és l’únic que podrà connectar-nos amb l’alta velocitat al Camp de Tarragona», ha apuntat Castella.\nTambé han qualificat «d’ineptitud» el silenci dels responsables polítics ebrencs. «O hi ha desinformació o ho ha improvisació, que encara és pitjor, o ens oculten alguns cosa», ha lamentat Cinta Galiana, portaveu també de Trens Dignes.


Beques Santander - Facultat de Biblioteconomia i Documentació. Universitat de Barcelona\nLes Beques Santander CRUE CEPYME són un programa orientat a complementar la formació dels estudiants universitaris, apropant-los a la realitat de l'àmbit professional, ampliant els seus coneixements i afavorint el contacte amb empreses per facilitar la inserció laboral als estudiants.\nDARRERA CONVOCATÒRIA: CURS 2015-2016\nÉs oberta la convocatòria de les Beques Santander CRUE CEPYME de pràctiques externes d'estudiants en empreses per al curs 2015-16 per a estudiants de la Universitat de Barcelona. Enguany hi ha una oferta total de 192 beques adreçades als estudiants de la Universitat de Barcelona en general i n'hi ha deu (de quatre hores diàries durant un període de 3 a 4 mesos, i amb una remuneració de 265, 11€ íntegres/mes) per a estudiants de la nostra Facultat.\nEn el cas dels graus, i si es tracta de pràctiques extracurriculars, haver superat el 50% dels crèdits necessaris per a l'obtenció del títol universitari que estigui cursant. Les pràctiques curriculars es realitzaran d’acord amb els requisits de l’assignatura.\nNo mantenir cap relació contractual amb l'empresa on vagi a realitzar la pràctica externa.\nNo gaudir d’un altre ajut o beca formativa de característiques iguals o similars a aquestes.\nEls estudiants s'hauran d'inscriure fins al 31 de gener de 2016 a la pàgina web www.becas-santander.com i al programa de pràctiques de Beques Santander del IPE, l’aplicació de gestió de pràctiques externes de la UB: www.ub.edu/feinaub.\nDarrera actualització (divendres, 20 de novembre de 2015 12:18)


L’índex de risc segueix pujant a Castellbell – Castellvilarenc.info\nby Sònia Abad 20/12/2020 20/12/2020\nAquesta setmana s’han confirmat tres persones amb positiu per la Covid -19\nAquesta setmana ha tornat a pujar l’índex de risc per casos positius per la Covid-19 a Castellbell i el Vilar, d’aquesta manera es visibilitza la tendència que es va trencar la setmana passada.\nL’efecte pont i a les portes de les festes de Nadal amb més restriccions que afectaran més a la restauració, molt tocada aquest 2020, aquestes dades semblen indicar que estem a l’inici de la temuda tercera onada .\nActualment l’índex de rebrot ha passat de 156 de la setmana passada a 240 d’avui diumenge 20 de Desembre, amb risc alt. La mitja de Catalunya és 354 (la setmana anterior vam arribar a 171) estem una mica per sota de la mitjana. Pel que fa al diagnòstic de casos positius al poble (amb PCR o TA) en els darrers 14 dies = 8 (3 casos positius aquesta setmana). La taxa de reproducció de contagi = 1,10(1,43,la setmana anterior), és a dir, un positiu pot contagiar a la vegada 110 persones, amb un valor superior a la RT 1, la qual cosa implica que l’epidèmia creix.\nPer tant s’acosten dies i setmanes difícils, cal insistir que hem prendre mesures com: portar bé la mascareta, distància social de dos metres, rentar les mans sovint i si estem a l’interior, cal una bona ventilació. Si fem tot això evitarem contagiar a les persones de risc alt, col·lapsar els hospitals, sobretot les UCIS.\nCentenars de persones donen la benvinguda al nadal a Castellbell i el Vilar\nLa organització i l´Ajuntament de Castellbell i el Vilar garanteix que tots els nens i nenes rebran els seus regals de mans de SS/MM els reis d´orient


10 coses que (potser) no sabeu sobre els referèndums | cultura 2022\n10 coses que (potser) no sabeu sobre els referèndums\nL’origen del nom. Referèndum és el gerundi del verb llatí "referre" (refer). El terme pren forma de la frase "referèndum publicitari" (convocatòria) per denunciar.\nLlegiu també: d’on prové el terme quòrum\nEl primer referèndum modern. L’ús polític del terme es va començar a estendre al segle XVI al cantó suís de Grisons. Sobre Suïssa: és el país que ha reclamat més: des de 1848 fins avui se n’han celebrat més de 600. La institució legal del referèndum és molt apreciada al país dels cantons, perquè es considera un instrument de democràcia directa.\nQui en va fer més (després dels suïssos). El segon país amb més referèndum del món és Austràlia, on el 1977 els votants van ser cridats a votar per l’elecció de l’himne nacional: també va ser el primer cas d’una targeta de referèndum amb 4 possibles respostes. Normalment els referèndums inclouen dos: "sí" o "no".\nQuants referèndums a Itàlia? Al nostre país es van celebrar 67 referèndums abrogatius, 2 constitucionals i 2 consultius. El primer referèndum va ser el del 2 de juny de 1946, a la immediata postguerra, per a la tria entre monarquia i república (que va guanyar). La majoria de referèndums a Itàlia (32) es van celebrar als anys noranta. Però els electors no sempre han apreciat: el 40% dels referèndum abrogatius del nostre país no han arribat al quòrum.\nLa primera derogació, la del divorci. El primer referèndum abrogatiu italià és del 12 de maig de 1974: es va celebrar la votació per a l'anul·lació de la llei Fortuna-Baslini que va introduir el divorci al nostre país. Van guanyar el "no", de manera que es va mantenir el divorci, amb el 59, 30% dels vots.\nReferència-beguda. També hi ha referèndums que "anul·len" altres referèndums: a Islàndia, per exemple, la votació en un referèndum de 1933 va derogar la d'un referèndum de 1908, que prohibia la importació d'alcohol.\nReferend cotxes. Entre els referèndums més curiosos hi ha el suec del 1955 pel costat de conduir dels cotxes. Als suecs se'ls va preguntar si volien canviar de costat del conductor i canviar de conducció d'esquerra a dreta. La participació dels votants va ser del 53, 2% i el 82, 9% dels votants va optar per seguir conduint a l'esquerra. Però més tard el parlament (Riksdag) va decidir introduir la circulació a la dreta en contrast amb el resultat. Això és degut a que el resultat del referèndum no va ser "vinculant". A la foto, què va passar el dia en què Suècia va canviar de direcció.\nLlegiu també: per què circulen els cotxes a l’esquerra en alguns països del món?\nEl primer referèndum anti-europeu. El Brexit no va ser el primer referèndum que va demanar als europeus que escollissin un camp: el primer país que va sol·licitar el vot a Europa va ser França el 1973, amb un referèndum sobre l'entrada a la comunitat europea d'altres països que no en formaven part, com … el Regne Unit. Ironia de la història.\nAquest és el segon Brexit. També el 1975, els britànics van ser convocats per votar per primer cop si havien de romandre a la comunitat europea: el 67, 2% va votar per quedar-se.\nTots els referèndums europeus. De fet, a Europa s’ha votat més de 50 vegades per qüestions “europees” sobre l’adhesió, els tractats, la moneda única, etc. Suïssa (que no forma part de la Unió Europea) i Irlanda (que en forma part) són els països que més sovint han cridat els ciutadans a les urnes per fer-ho.\nA Itàlia, d’altra banda, només es va votar una vegada a Europa, el 18 de juny de 1989, quan es va preguntar als electors: «Creus que hauríem de procedir a la transformació de les Comunitats Europees en una Unió efectiva amb un govern responsable davant del Parlament?, confiant al propi Parlament Europeu el mandat d’elaborar un projecte de constitució que s’ha de sotmetre directament a la ratificació dels òrgans competents dels Estats membres de la Comunitat? El sí va ser 29.158.656, el 88, 03% dels votants.\nTambé us agradaria: el Brexit sencer en 10 preguntes i respostes. D’on prové el terme quòrum? Verba manent: Referèndum L’origen del nom. Referèndum és el gerundi del verb llatí "referre" (refer). El terme pren forma de la frase "referèndum publicitari" (convocatòria) per denunciar.


L'onze per cent - Editorial - VilaWeb\nManca un mes just perquè comencen els Jocs de Pequín i allò que semblava que havia de ser un recorregut complicat, de la torxa i dels jocs mateix, cada vegada s'acosta més a la normalitat. Els jocs olímpics no solen donar sorpreses. Fa dècades que tapen brutícia i misèria sense que el món reaccione, embadocat pel modern circ esportiu. Pequín podria ser-ne una excepció, pel Tíbet, per la manca de llibertat, per tantes coses. Però s'ha imposat de nou la pau olímpica, o siga els negocis i els interessos, que, en això, més que no en esports, consisteix aquest festival, i la Xina creix un onze per cent.\nA un mes de començar els jocs no sembla que res haja de ser prou important per a alterar-ne el funcionament. Alguns caps d'estat o de govern han anunciat que farien el boicot a la cerimònia inaugural i això serà tot. Ells dissimularan la vergonya i, als xinesos, la solució, de tan fàcil que és, els farà riure: no els enfocaran ni les càmeres. Punt. No existeixen. Mentrestant, no s'esperen manifestacions en massa, ni atletes rebels ni res que s'acoste mínimament a l'expressió de la indignació i de la repulsa que, a molts, ens inspiren el govern de l'Imperi del Mig i la seua política contrària als drets humans, inclosos els nacionals.\nL'olimpisme, doncs, tornarà a triomfar. A Barcelona han hagut de passar anys perquè reste fora de tot dubte que unes persones foren detingudes il·legalment i torturades en una operació dita preventiva, amb la idea d'evitar la presència de l'independentisme en els jocs. Els tribunals (d'Europa, ep!) ja ho han aclarit, però encara ara esperem una autocrítica olímpica de tots aquells qui, sabent què passava, van abaixar el cap i van callar i fer callar, còmplices, convençuts que uns jocs passaven al davant dels drets humans.\nI si això va passar en la democràtica i feliç Barcelona, què ens hauria d'estranyar que passara ara a Pequín?


El termini d'inscripció i de pagament és fins el divendres 8 de juny\nXiquets a l"Escola d"Estiu de Faura. EPDA\nAmb l'estiu arriba un bon moment per fer un canvi en les rutines del dia a dia, de canviar els llibres per activitats lúdiques, esportives i refrescants. Com des fa més 20 anys, l'escola d'estiu de Faura és una de les activitats més esperades pels xiquets i xiquetes ja que els hi ofereix una forma diferent de passar les vacances durant el mes de juliol. Els xiquets i les xiquetes entre 4 i 13 anys gaudiran de l'escola d'estiu des del 2 al 31 de juliol. El termini d'inscripció i de pagament és fins el divendres 8 de juny. El pagament es podrà fer al compte bancari de l'Ajuntament o bé amb targeta de crèdit a les oficines de l'Ajuntament o al pavelló multiús. No s'admetrà cap inscripció que no aporte el justificant de pagament i no es presente en el termini especificat. Cal presentar la instància en les oficines municipals o al pavelló multiús. Les PLACES són LIMITADES. Les opcions per a escollir són: ESCOLA D'ESTIU (SENSE NATACIÓ), 30  ESCOLA D'ESTIU + 1 CURSET DE NATACIÓ, 70  / 55  amb CEM (*) ESCOLA D'ESTIU + 2 CURSETS DE NATACIÓ, 110  / 80  amb CEM (*) (*) Carnet Esportiu Municipal Es recorda que el curset de natació comença abans que l'escola d'estiu. Que el dia 23 de juny es fan les proves de natació, a partir de les 10 h, i que el curset comença el dilluns 25 de juny. L'escola d'estiu és compatible amb el curset de natació en el sentit en què en el moment que se superposen ambdues activitats, els monitors i monitores de l'escola d'estiu es fan càrrec de portar als vostres fills a la piscina.\nEste convenio de colaboración está enmarcado en el plan Avalem Territori y conllevará la realización de foros de empleo para orientar y poner en contacto a personas con entidades empleadoras\nLos expositores estarán durante los días 24, 25 y 26 de mayo con productos, animación y actuaciones


Projectes a Madrid - Adif\nReforma integral del túnel de Recoletos: Des del 17 de novembre, es reprèn el servei habitual dels trens pel túnel de Recoletos\nLa reforma integral del túnel era imprescindible atès que es continua tractant del tram de la Xarxa que suporta major nombre de circulacions diàries, amb l’afectació sobre la infraestructura que això suposa. Per tant, aquesta actuació va tenir l’objectiu de, a més de reduir el nombre d’incidències, augmentar el confort dels viatgers a través de la millora de la infraestructura.\nÉs una infraestructura que va entrar en funcionament la dècada del 1960 i, malgrat que anteriorment s’hi van fer reformes sistemàtiques, era necessària una renovació integral que l’adaptés a l’increment de circulacions que ha experimentat i als recursos tecnològics dels quals es pot valer avui dia.\n470 trens diaris\n200.000 viatgers diaris\nComunica les estacions d’Atocha i Chamartín, a través de les estacions intermèdies de Recoletos i Nuevos Ministerios\nPresta servei a les línies C-1, C-2, C-7, C-8 i C-10 de Rodalies, a més de trens de mitjana i llarga distància.\nCaracterístiques de l’obra realitzadaPer accedir al contingut del desplegable, faci clic o premi Entrar\nLes actuacions principals dutes a terme han estat la substitució de la via sobre balast i travesses de fusta per via en placa, així com la substitució de la catenària flexible per catenària rígida, a més de la modernització de la senyalització ferroviària.\nD’aquesta manera, Adif va procedir a l’aixecament de les vies existents al llarg de tot el túnel, així com a la retirada del balast. Es van retirar aproximadament 35.000 m3 de balast i es van aixecar 15 km de via. Un cop buidat el túnel, es va executar el formigó de farciment i es va procedir al muntatge i formigonat de totes dues vies, emprant-uns 23.000 m3 de formigó en aquesta última tasca.\nPel que fa al muntatge de la nova via, s’han instal·lat 30.000 m de carril i 24.500 noves travesses, i s’han muntat 25 nous aparells de via. Pel que fa a la catenària, es van desmuntar 15.000 m de catenària flexible de coure que han estat substituïts per catenària rígida.\nTot això ha contribuït a incrementar la fiabilitat de la línia i de les seves instal·lacions. D’altra banda, s’han reforçat les mesures de seguretat al túnel, per facilitar-ne l’evacuació en cas de necessitat.\nAixí mateix, s’ha intervingut en altres punts de la xarxa per millorar la infraestructura i les instal·lacions. Fonamentalment:\nA Chamartín es va donar una nova configuració a la capçalera sud per adaptar-la a les importants obres que s’executaran en els pròxims anys i es faran feines preparatòries per a la reforma de vestíbul inferior de Rodalies.\nA Méndez Álvaro s’han dut a terme treballs, tant a les andanes com a la plataforma, per a la consolidació estructural de l’estació.\nA Atocha Cercanías s’han renovat part de les escales mecàniques corresponents a l’andana de les vies 1 i 2. Aquesta actuació tindrà continuïtat durant dos anys per renovar la totalitat dels equips d’elevació d’aquesta estació.\nA Príncipe Pío s’ha executat una nova andana que donarà servei a les vies 4 i 6, cosa que permetrà augmentar la capacitat de vies per a serveis comercials de l’estació.\nPresentación de la reforma integral del túnel de RecoletosDescàrrega d’arxiu de tipus i mida (PDF, 15,7 MB)\nConsulta totes les notes de premsa


Nou pas de la Val d’Aran per aconseguir el reconeixement de la UNESCO\nUn grup d’experts treballa per redactar un estudi sobre el potencial mediambiental de la zona. L’objectiu de la candidatura és comptabilitzar la conservació del medi\nper Xavi Segura dilluns, 18 de novembre 2019 - 17:07h\nImatge d'un municipi de la Val d'Aran | Arxiu\nUn procés que comptarà amb diverses etapes\nAquest nou projecte comptarà amb dues etapes ben diferenciades. La primera serà l’estudi de gabinet del patrimoni natural i cultural, el desenvolupament econòmic i humà sostenible i de la capacitat per realitzar projectes d’investigació i d’establiment de dinàmiques de desenvolupament sostenible.\nLa segona etapa girarà al voltant de la contraposició dels valors analitzats amb els procediments determinats per la UNESCO. On més èmfasi es posarà és en els reconeixements dels valors culturals, patrimonials i ambientals de la Val d’Aran.\nEl Conselh Generau d'Aran pretén que la Val d'Aran aconsegueixi un distintiu que té com a objectiu compatibilitzar la conservació del medi amb el desenvolupament territorial i que suposa un reconeixement per la dinamització socioeconòmica fonamentat en el desenvolupament sostenible.\nUna parella homosexual de pingüins roba un ou per poder ser pares


eXpertes en Xarxa: Exposició "Dones d'aigua i sorra. Artteràpia, una visió entre el gènere i la immigració" - Xarxa de Dones Emprenedores d'Esplugues\nLa propera sessió del eXpertes en Xarxa que estava programada per al dia 6 d’octubre queda ajornada al proper dimarts 13 d’octubre a les 19:00h al Casal Robert Brillas.\nLa nostra sócia Marga Gascón Sanz ens convida a la inauguració de l’exposició: “Dones d’aigua i sorra. Artteràpia, una visió entre el gènere i la immigració”. Un projecte artístic itinerant i migratori d’un col·lectiu multicultural i anònim.\nAquest treball és part d’una experiència de suport a dones a través d’un grup d’Artteràpia obert. El projecte s’ha portat a terme a la població d’Esplugues de Llobregat a l’Espai Remoli.\nEs va instaurar un grup de suport amb una dimensió psicosocial i educativa; històries individuals que troben una visió compartida. L’objectiu general era enfortir les defenses habituals de les persones i les formes de gestionar la vida, fomentant pautes de comportament més adaptatives de psicoeducació.\nTotes aquestes dones han estat implicades en el projecte artístic que es presenta de manera totalment anònima. Les seves circumstàncies, les seves dades personals queden totalment ocultes darrere d’una exposició que té com a objectiu principal, mostrar la capacitat integradora de l’Artteràpia en el context social.\nExposició i obra conduida per la nostra sòcia Marga Gascón Sanz, Màster en Artteràpia, Psicoteràpia per l’Art i Formació Psicosocial.\nENTRADA LLIURE i obert a tota la ciutadania. T’hi esperem!\nData inici: 13 octubre 2015\nData fi: 13 octubre 2015\nLloc: Casal de Cultura Robert Brillas - C/ Angel Guimerà, 38 - Esplugues de Llobregat\nOrganitzador: Xarxa de Dones Emprenedores d'Esplugues amb la col·laboració de l'Ajuntament d'Esplugues de Llobregat\n← Fem Xarxa – Networking al Comerç: Catalana Occident (Roser Valcarcel Vera)\nTaller de Formació: Crea la teva pàgina d’empresa amb Facebook →


Tourmalet: Per les possessions dels Cabrera\nAl segle XIV el vescomtat de Cabrera abastava un ampli territori que anava des del Montseny fins el mar. Hostalric n'era la capital política, Breda la religiosa i Blanes la comercial. I des de dalt d'un turó, amb la riera d'Arbúcies als peus, el castell de Montsoriu era la seu militar des d'on es controlava tot. Fins que l'any 1364, en judici sumaríssim instat per la reina Leonor d'Aragó, esposa de Pere el Cerimoniós, Bernat II va ser condemnat a morir decapitat. Tot i això, el castell encara va resistir uns anys el setge de les tropes del rei.\nCreuant la riera d'Arbúcies a Grions\nEl castell de Montsoriu és una de les joies del Gòtic civil. Citat ja l'any 1002, va mantenir-se com a edifici militar i residencial fins que els Cabrera van traslladar el seu domicili a Ragussa (Sicília) al segle XV. Us proposem una excursió per les possessions del vescomtat més properes al castell. I els més valents, si ho voleu, podeu arribar-hi pedalant fins les murades.\nSortireu de la zona esportiva d'Hostalric, on hi ha espai per aparcar sense problemes. Sortiu en direcció nord i gireu a esquerra pel mateix carrer per on heu accedit a la zona amb el vehicle. Passeu una rotonda, un pont sota la C.35 i, a la següent rotonda, a esquerra per enfilar-vos fins l'esmentada carretera. Entreu-hi amb cura, aviat la deixareu, a penes un parell de centenars de metres. Passat el pont sobre la riera d'Arbúcies gireu a dreta per una entrada que sembla qui sap què, però que aviat es converteix en un camí polsegós que passa a tocar d'una zona d'extracció d'àrids. Travesseu-la, gireu a dreta en direcció a les vies del tren, passeu-les per sota, deixeu un immediat trencall a esquerra i agafeu el segon, que us mena cap a un camp ple de plaques de captació d'energia solar. Resseguiu el terreny fins el final, on uns tombs esquerra-dreta us permetran seguir avançat en direcció nord fins arribar a les envistes d'un mas. es tracta d'espai & seny, un projecte que promou un futur sostenible en l'ecològic, el social i l'econòmic. Sou al terme de Sant Feliu de Buixalleu. Passat aquest mas en veureu un altre a esquerra i desembocareu en una cruïlla de quatre camins. Gireu a dreta per l'asfalt Passareu pel Molí de Dalt, creuareu la riera d'Arbúcies i desembocareu a la carretera GI 553 davant del restaurant Grions. Agafeu la carreta a esquerra. Puja molt suaument en paral·lel a la riera fins que veureu un trencall a esquerra que indica Breda. és la GI 552 i l'heu d'agafar. Comença la pujada.\nEs tracta d'enfilar-se fins al coll d'on surt la carretera/camí que porta al castell. De primer se us farà dura, però no n'hi ha per tant. Si no aneu amb presses es deixa fer be. Són uns dos quilòmetres i a penes 100 metres de desnivell. Un cop a dalt veureu a dreta el trencall que mena al castell. L'ascensió fins la seu del vescomtat és més dura, raó per la qual la deixem com a opcional. Són 5.3 quilòmetres, en part de terra, que s'enfilen 380 metres de desnivell. Cadascú sabrà quina és la seva forma. Si no hi pugeu ningú dels Cabrera us renyarà.\nA dalt del coll, des d'aquí s'ascendeix al castell de Montsoriu\nDes del coll la carretera comença a davallar ràpidament fins el centre de Breda, una vila famosa per la terrissa i per 'inspirar' la sèrie de televisió Ventdelplà. Quan veieu una plaça a esquerra presidida per una estelada i el nom de Breda en decoració floral a dreta pareu: heu de girar a esquerra deixant la carretera. Heu de tombar a esquerra pel carrer Francesc Macià, tot just acabada la plaça. Quan el carrer creua el de Sant Sebastià passa a dir-se Catalunya. Seguiu avall. Passareu per la zona esportiva i, a la fi, el carrer s'acaba i es converteix en un camí. Continueu per aquí passant un lloc de venda de materials de construcció i algunes cases (a esquerra), fins que el camí desemboca en un de més ample i polsegós que davalla a dreta. Vosaltres heu de girar a esquerra, el camí planeja. deixareu uns masos a dreta, passareu la riera del Repiaix i, per una pujada, desembocareu a una carretereta rural asfaltada que agafareu a dreta en molt suau baixada. El seguireu deixant alguns trencalls a banda i banda.\nJa a la plana el camí tomba a dreta i, per entre una explotació agrícola molt moderna, desemboca a la GIV 5523. Agafeu-la a dreta, passeu sota les vies del tren i desemboqueu a la C 35. Punt delicat, doncs aquesta carretera sempre te molt trànsit. L'heu d'agafar a esquerra. Per sort hi ha un bon voral per on poder circular. Aviat la deixareu, només són 450 metres; no patiu. Quan veieu a dreta un camí de terra i dos rètols grocs (cultius Ponç Viver d'oliveres / Les Liotateres), entre planters, agafeu-lo. Pedalareu una bona estona en paral·lel a la carretera, però per sota del seu nivell. Hi ha un moment en què us separareu de la carretera i us trobareu en una bifurcació: esquerra i torneu de nou a circular en paral·lel.\nEl camí acaba davant d'un gran rètol que indica Gprg del Perxistor. Gireu a dreta per la carretereta asfaltada, passareu un petit veïnat i desembocareu en una altra carretereta que, per l'esquerra, creua un petit torrent i es converteix en un ample carrer de zona industrial. Pedaleu cap aquí. Tot recte pel carrer del Ter. Creueu el polígon, us incorporeu per l'esquerra a la Via Romana i continueu endavant passant fàbriques i naus. Recte en una rotonda, creueu la riera d'Arbúcies per un gual i ja sereu a les envistes de la zona esportiva d'Hostalric on heu començat la ruta i on heu deixat el vehicle.\nDificultat: Mitjana Distància. 22 kms Temps: 1h 30’ (2h amb aturades, sense la pujada al castell) Desnivell: 215 mts @: www.montsoriu.cat\nPedalant a tocar de la Tordera, camí d'Hostalric


tens un racó dalt del món: Un món sense fi, de Ken Follet\nSegones parts mai foren tan bones pero es entretingut i didactit en la historia.\n3 d’agost de 2008 a les 10:07\nEl tinc a casa i no m'hi atreveixo. No perquè tingui moltes pàgines, sinó perquè tinc por que se'm trenquin els canells. Algú em pot dir com collons porto aquest totxo al metro?\n3 d’agost de 2008 a les 12:50\nNo l´he llegit, aleshores no puc opinar, però vistos els comentaris i crítiques és literatura de best-seller, no literatura de gran qualitat, encara que una cosa no treu l´altra. Però entren en un esquema de supervendes, i tothom llegeix els mateixos llibres.\n3 d’agost de 2008 a les 18:22\nEl tinc pendent de llegir aquest estiu. Ara, però, estic enfrascat amb "El conde de Montecristo", de dimensions considerables també. De totes maneres me n'han parlat molt bé del d'en Ken Follet.\n4 d’agost de 2008 a les 12:08\nLa primera part em va entusiasmar i a aquesta segona li tinc certa curiositat però esperaré que surti en edició de butxaca, ja que m'agrada passejar els llibres i aquest pesa massa hehe\n4 d’agost de 2008 a les 12:52\nNo havia pensat llegir-lo; el primer em va agradar molt i estava segura que amb aquest no passaria el mateix... ara no ho descarto.\n5 d’agost de 2008 a les 17:20


Llibres i contes solidaris!\nAquesta entrada de blog va dedicada a totes les persones que ens han ajudat a aconseguir un total de 350 llibres i contes! Dos membres de l'Associació Gats Igualada, la Mireia i el Manu, han vingut avui a l'escola a recollir les diferents caixes que hem omplert. Dilluns muntaran una paradeta de Sant Jordi, on tots els guanys seran per ajudar als gats que no tenen llar i que viuen a un refugi. Més endavant us informarem de la quantitat recaptada gràcies a la vostra solidaritat! En nom del grup de P5 i de l'associació, moltíssimes gràcies!\nJa arriba SANT JORDI i amb el bon temps res millor que escoltar la seva llegenda sota l'arbre del pati tots junts.\nCom ens agrada gaudir de bons moments de lectura a la fresca aquests dies de primavera!\nAquí teniu un petit recull de fotos\nEns endinsem a la piscina gran!\nJa fa uns dies que anem a la piscina i que n'és de divertit! Ara ja hem perdut la por, gairebé tota, i ja comencem a nedar tots solets. Passar pel pont, nedar amb xurro o sense, a poc a poc anem agafant confiança en nosaltres mateixos, deixem les pors enrere i ens engresquem tot jugant a l'aigua. Ja portem dues sessions a la piscina gran i tot i que l'aigua està una miqueta més freda ens encanta nedar-hi! Mireu que bé que ho fem!\nAquí teniu als nedadors i nedadores\nEscola La Salut: els infants parlen\nEls nostres monstres!\nEls investigadors i les investigadores de la caixa de "Els monstres" s'imaginen el seu monstre i el representen plàsticament. Mireu què ens expliquen!\nEscolteu amb atenció!\nGaudim amb les matemàtiques!\nAprenem tot jugant! Numeració, càlcul, lògica, geometria... res se'ns resisteix!\nPer veure més fotos clica aquí!\nPsicofelicitat a P5!\nEls dimarts és un dels nostres dies preferits perquè... Fem psicomotricitat! A la sala no només posem en pràctica diferents habilitats motrius, sinó que -sense adonar-nos- afavorim el nostre moviment espontani, els nostres desigs, la nostra creativitat, la relació amb els altres i la comunicació. En aquest espai, inventem milions d'històries diferents, ens convertim en personatges fantàstics i fem construccions espectaculars. Juguem sense parar i no ens en casem mai! Un dia ens convertim en una gran família on hi ha diferents rols a imitar, però un altre som treballadors/es d'una fira i muntem un gran parc d'atraccions. Les possibilitats són infinites, a les nostres ments no hi ha cap límit i, el millor de tot, és que gaudim sense parar.\nPerò, no tot és joc i moviment espontani, també hi ha una estona de calma que aprofitem per a escoltar un conte -normalment d'algun tema que ens interessa en aquell moment- i una altra estona on hem de passar de l'acció al pensament…


Villa Arataki by TropicLook Niche Style Nai Harn Beach Phuket Tailàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVilla Arataki by TropicLook Niche Style Nai Harn Beach60/3 Moo 7, Soi Kokyang, Saiyan Rd, Naiharn, Phuket, Tailàndia, 83130 - Veure al mapaExcepcional9,2Basada en2comentarisVilla Arataki by TropicLook Niche Style Nai Harn BeachVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 36 fotos\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Villa Arataki by TropicLook Niche Style Nai Harn B es troba a la zona de Naiharn de la ciutat de Phuket. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Villa Arataki by TropicLook Niche Style Nai Harn B és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, lloguer de cotxes, servei de bugaderia. L'ambient de Villa Arataki by TropicLook Niche Style Nai Harn B es reflexa en cada habitació. piscina privada, aire condicionat, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com piscina exterior. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Phuket, el Villa Arataki by TropicLook Niche Style Nai Harn B és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


ApturBalears: Una aposta per un nou model més sostenible - Revista L'Altra Mirada\nApturBalears: Una aposta per un nou model més sostenible\nEn contra de la imatge que sovint es diu, el lloguer vocacional no és un fenomen nou a la nostra terra i ha va lligat a la història del turisme de Mallorca des dels seus inicis. Mostra d’això és el fet que George Sand i Fryderyk Chopen,Joan Bautisya Laurens, Robert Wilheim Bunsen, Gaston Vuillier, Ruben Dario, Santiago Rusiñol,... Quan a principis del segle XIX arribaren a les Illes cercant un clima càlid i una terra acollidora, romangueren a cases i possessions i no en hotels ja que de fet, el primer hotel (Gran Hotel de Palma) no s’inaugurà fins a final de segle XIX.\nA mesura que el turisme anà consolidant-se, sorgí la necessitat d’elaborar una norma que emparés el lloguer d’habitatges per temporades. Així, l’any 1946 s’inclou per primera vegada a la llei d’arrendament urbans el contracte d’arrendament de temporada, “sigui aquesta la d’estiu o qualsevol altra”. Aquesta llei ha sofert diverses modificacions però sempre havia mantingut aquesta tipologia contractual fins que dia 4 de juliol de 2013 es va publicar la llei de mesures de flexibilització i foment del mercat del lloguer d’habitatges que pretenia cedir les competències amb aquesta matèria a les Comunitats Autònomes.\nTot i que la llei fa referència a la “flexibilització i el foment”, des de l’administració autonòmica s’ha intentat fer tot el contrari. No en va, amb l’inici de la crisi econòmica, els canvis en la demanda turística i sobretot, amb el boom de l’anomenada economia col·laborativa, s’ha revolucionat el mercat turístic posant-se en dubte gran part de l’estatus quo i stablisment de la nostra comunitat. L’aparició de nous portals que permeten posar en contacte propietaris i llogaters, han transformat amb rapidesa un mercat turístic en què les grans multinacionals hoteleres i els touroperadors internacionals gestionaven gairebé en exclusiva la principal font de riquesa de la nostra terra. En conseqüència, d’ençà, miren de posar tots els entrebancs possibles per a evitar una competència que, els agradi o no, no té marxa enrere.\nPer això, tot i els entrebancs legals decidírem passar de la indignació a la lluita. Per separat érem molts però dèbils, però junts representam una part importantíssima de l’economia mallorquina. Així fou com el 2012 es creà ApturBalears amb l’objectiu de vetlar pels drets dels propietaris d’habitatges de vacances i promoure un nou model turístic més sostenible. Un model que repercuteixi més i millor en l’oferta complementària maximitzant els impactes positius i minimitzant els negatius. Una entitat que a hores d’ara representa a gairebé la meitat de l’oferta turística amb voluntat de permanència i influència en tota política turística que es faci d’ara en el futur.\nNo en va, tots els estudis i fonts que han analitzat la demanda turística coincideixen en afirmar sense embuts que el lloguer de vacances és un fenomen a l’alça i que de cada vegada anirà a més, degut a la facilitat que ofereixen les noves tecnologies a l’hora de comercialitzar i gestionar viatges a la carta. El viatger cada vegada cerca un producte més personalitzat marcat per l’autenticitat de l’experiència turística, una demanda que des d’ApturBalears estam segurs que podem ajudar a què sigui possible.\nPer això, lluny de pensar que aquest canvi en la demanda és negatiu per a la nostra Comunitat, des d’ApturBalears estam convençuts que la comercialització d’habitatges de vacances pot ajudar a posar els ciments d’un nou model turístic marcat per la sostenibilitat ambiental, econòmica i sociocultural així com que pot ser clau a l’hora d’assolir la tant cercada desestacionalització turística.\nApturBalears: (OpenDocument Text – 217.4 kB)\nquè està passant? , Turisme


La criminalització de la societat civil palestina ens afecta a totes - directa.cat\nFent un ús intencionat i vague de la seva pròpia legislació en matèria antiterrorista i de seguretat, Israel continua intentant equiparar la resistència a l’ocupació amb el “terrorisme”, amb l’objectiu d’acabar amb qualsevol oposició al seu projecte de colonització\nLuca Gervasoni gervasonivila\nPresident de Lafede.cat - Organitzacions per a la Justícia Global\nEl 22 d’octubre el ministre de defensa israelià, Benny Gantz, va fer pública la designació de sis de les principals organitzacions de drets humans palestines com a “organitzacions terroristes”: Associació Addameer de suport a persones preses i drets humans, Al-Haq – Dret al servei de les persones, Centre de Recerca i Desenvolupament Bisan, Defense for Children International – Palestina (DCI-P), Sindicat de Comissions de Treball Agrícoles (UAWC) i Unió de Comitès de Dones Palestines (UPWC).\nSense evidències ni fonament legal, la designació posa en perill no només les mateixes entitats i les persones que en formen part, sinó tots els actors internacionals que donen suport a la seva tasca fonamental de defensa de drets i protecció de la població palestina. Fent un ús intencionat i vague de la seva pròpia legislació en matèria antiterrorista i de seguretat, Israel continua intentant equiparar la resistència a l’ocupació amb el “terrorisme”, amb l’objectiu d’acabar amb qualsevol oposició al seu projecte de colonització de Palestina.\nLes sis organitzacions, reconegudes internacionalment pel seu rigor i dedicació, són perseguides per la seva tasca de denúncia i documentació de les violacions que Israel comet de forma generalitzada i sistemàtica sobre la població palestina al territori ocupat. Els projectes que aquestes organitzacions duen a terme amb el suport d’entitats i donants internacionals, també i molt significativament de Catalunya, contribueixen a la protecció de la població palestina i dels col·lectius socials més afectats pel contínuum de violències de l’ocupació. Junt amb altres organitzacions també perseguides, com els Comitès de Treball de Salut (HWC) –actualment amb quatre treballadores preses a l’espera de judici militar, entre elles la ciutadana espanyola Juana Ruíz Sánchez–, han fet sentir les seves veus a les Nacions Unides i són fonamentals en l’aportació de proves al Tribunal Penal Internacional de la Haia, que el mes de març va anunciar l’obertura d’una investigació sobre crims de guerra i lesa humanitat a Palestina.\nSis organitzacions, reconegudes internacionalment pel seu rigor i dedicació, són perseguides per la seva tasca de denúncia i documentació de les violacions que Israel comet de forma generalitzada i sistemàtica sobre la població palestina al territori ocupat\nA l’informe “Designacions perilloses, el desmantellament autoritari de la societat civil palestina per part d’Israel, un atac als drets humans i a l’estat de dret”, publicat fa poc per les sis organitzacions, s’hi exposa com la designació d’Israel “constitueix l’últim d’una sèrie creixent d’atacs contra els defensors dels drets humans i les llibertats fonamentals de la població palestina” que s’emmarca dins “l’estratègia d’Israel per mantenir el seu règim d’apartheid, discriminació racial institucionalitzada i dominació sobre el poble palestí en el seu conjunt”. Els atacs i les campanyes difamatòries, denuncien, “s’han intensificat dràsticament des del 2015, quan la fiscal del Tribunal Penal Internacional va obrir un examen preliminar de la situació a Palestina”. Des d’aleshores, l’assetjament constant, que inclou amenaces de mort, “s’ha dirigit especialment contra membres de la societat civil, per ser qui participa més activament als mecanismes de justícia internacional”.\nUn cop més, nombrosos relators especials i experts de les Nacions Unides han denunciat públicament l’estratègia d’Israel contra els defensors dels drets humans. Afirmen que “els últims anys, a mesura que la seva ocupació s’ha aprofundit, el seu desafiament al dret internacional ha continuat i el seu historial de violacions dels drets humans ha empitjorat” i alerten que “l’ús indegut manifestament flagrant” de la legislació antiterrorista i de seguretat per part del govern israelià “soscava la seguretat de tots” i ataca llibertats fonamentals com les d’associació i d’expressió.\nDes de Lafede.cat denunciem la designació i els atacs d’Israel a la societat civil compromesa amb la defensa dels drets de la població palestina. Els atacs a les entitats palestines també van dirigits a totes nosaltres i a les institucions compromeses amb la cooperació i la justícia global. Reiterem el nostre suport i solidaritat amb les entitats criminalitzades, en la línia dels comunicats emesos per altres organitzacions com Human Rights Watch i Amnistia Internacional, i exigim a la Generalitat de Catalunya i a l’Ajuntament de Barcelona, en línia amb els seus compromisos i obligacions en la defensa de drets, un posicionament clar i públic de condemna d’aquesta designació i de reconeixement de la tasca imprescindible d’aquestes organitzacions, crucials en la defensa dels drets humans a Palestina. Afeblir-les permet seguir avançant en la colonització i l’espoli de Palestina.\nEstat d'Israel Palestina\n« “Memòria comporta recordar el que va ocórrer i evitar que torne a succeir”\nL’Europa que es fortifica per l’est »


Crònica - Tour 21 Motosaurios | Motoristes.cat\nData d'inici 25 Ago 2021\nAl llarg d’aquest estiu, el grup de motos al qual pertanyo hem pogut tornar a sortir i fer la nostra ruta anual. Si teniu ganes de tafanejar i seguir les nostres desventures i aventures el nostre instagram és @motosaurios_oficial. Al llarg d’aquest post, explicaré la ruta feta al llarg de 9 dies. Cada dia hem fet una mitjana de 300 km. 6 persones, 3 motos. Dos Rs i una trail i 3.000km.\nDia 1: Vam sortit de València capital. El nostre objectiu era Alcañiz, gran ciutat Motard. Per arribar aquesta vam seguir l’autovia mudèjar fins a Mora de Rubielos on vam prendre un cafè. D’aquí, vam anar cap a Virgen de la Vega, direcció l’estació d’Esquí de Valderinares i d’aquí a Fortanete per a iniciar el lloc Estrella d’aquesta etapa... La ruta del silencio.\nhttps://www.eldiscretoencantodeviaj...Silent Route o ruta,y Andorra-Sierra de Arcos.\nLink de la ruta dia 1: https://goo.gl/maps/HqHZXqZez2ZSwtrc9\nDia 2: Vam Sortir d’Alcañiz direcció Taüll. Aquest dia ens va agradar molt més al explorar millor les carreteres i deixar enrere els deserts Aragonesos. Vam desdejunar a prop de Caspe, en club nàutic del Mar de Aragón. D’allí, vam seguir la nostra ruta fins a Aitona on vam dinar en un restaurant que recomanem.\nCasa Conrado: https://goo.gl/maps/TyhGzMUZBV6Ts7mn9\nLa Fàbrica: https://goo.gl/maps/PgBDWvfuGPkNRuaN6\nLink de la ruta del dia 2: https://goo.gl/maps/x7EQF3zLYhgM19CM9\nDia 3: Aquest dia vam tindre un incident. Inicialment, teníem que fer nit a Ochogavía, però l’encarregat del Airbnb va cancel·lar la nostra reserva de forma sobtada. Així doncs, vam decidir fer nit a mig camí i agafar un dia de descans. Vam dormir a Roda de Isábena i dinat un Chuletón de 2,200 kg a una bodega que recomanem.\nLa bodega: https://goo.gl/maps/RvCSGQ7u1NKaGBub8\nLink de la ruta del dia 3: https://goo.gl/maps/H9Hw1JFcCrhZnRc58\nDia 4: Aquest dia vam anar direcció Sallent de Gállego. La primera parada va ser en Torla, allí vam prendre uns refrigeris en la plaça del poble. Un cop fet, vam anar cap a la Vall d’Ordesa dinant al restaurant del càmping de Bujaruelo (Recomanem reservar) on vam demanar unes Migues i Truita excel·lents. D’allí, vam fer una mica de trail (Les R també, si) fins a Sant Nicolàs per prendre el cafè.\nLink restaurant Bujaruelo: https://g.page/campingvalledebujaruelo?share\nLink restaurant alemany: https://goo.gl/maps/nAganMs7JrMdrYNj6\nLink ruta del dia 4: https://goo.gl/maps/TQbbHXtJoN8QVS5g6\nDia 5: Un cop ens vam llevar, vam posar rumb a Navarra. En aquesta ocasió un dels nostres membres dels motosaurios més veterans va vindre directe de València per a dinar amb nosaltres i tornar (Si, va fer una ruta de 1.000km contant anada i tornada). També, vam coincidir amb dos companys més que eren hospedats a Roncesvalles.\nEl punt de reunió i dinat fou a Borda Arracona, gran lloc de carns a la brasa. Un cop dinats, vaam anar direcció a Roncal a comprar formatge i d’allí cap a Ochogavía fins arribar al lloc per a dormir, Lesaka. A un alberg on vam coincidir amb altres motoristes de ruta. Fins aquí vam creuar tot el Baztán... Una gran ruta.\nLink Borda Arracona: https://g.page/borda-arracona?share\nLink ruta dia 5: https://goo.gl/maps/y8MuWJpbBusyM4f38\nDia 6: Aquest dia vam anar a San Sebastián a visitar el peine del viento anant primer al pantà de Endara. D’aquí, vam anar a Zumaia a visitar la famosa platja d’aquesta localitat i dinar un molt bon restaurant. Un cop fet, vam anar a cap a Bilbao seguint tota la costa del Golf de Vizcaya.\nLink restaurant Idoia: https://goo.gl/maps/2i6qSge1U26UPViL6\nLink ruta del dia 6: https://goo.gl/maps/M8yGC5tXmzYd7GAGA\nDia 7: En aquest punt el grup ens vam dividir. Les dues Rs van marxar cap a Pamplona i la moto Trail cap a Potes, Cantàbria seguint la costa pujant abans als picos de Europa. Per em camí vam parar a dinar a San Vicente de la Barquera. En Potes, vam sopar a la bodega Aguilar amb unes zamburiñas espectaculars i un cachopo a la brasa més que excel·lent. Paral·lelament les Rs van anar directes a Pamplona via autovia.\nLink bodega Aguilar: https://goo.gl/maps/nGvfjmdoRcu4AVA79\nLink ruta del dia 7: https://goo.gl/maps/T8k1jKiDFNa45RwLA\nDia 8: Aquest dia vam reunir-se els dos grups a Terol. Vam optar per les rutes més directes via autovia. Les Rs van seguir l’autovia Mudejar i la moto Trail va creuar Soria, passant per Castilla i Lleó fins arribar a Calatayud i d’allí a Terol. Vam sopar a un gran bar de pinxos que recomanem.\nRestaurant La Barrica: https://goo.gl/maps/CdhaFvwsSufXcWW9A\nDia 9: Volta a casa, d’aquí vam tornar a Valencia ciutat passant per el Castellar per a visitar i fer un bany en una piscina natural.\nLink piscina natural: https://goo.gl/maps/ja84ucquVr2bKc1o9\nLink ruta del dia 9: https://goo.gl/maps/DodAdKP79Qv59gHdA\nQualsevol pregunta sobre la ruta o dubte, pregunteu en aquest post o envieu un missatge a @motosaurios_oficial. Allí també tenim un resum en imatges i vídeos del viatge a les stories fixes\nAixí mateix, si voleu vindre amb nosaltres de viatge també ho podeu fer o afergir-se en alguna etapa ???\nReaccions: pepcolls, Serra, Nikokaos i 6 més\nWooowww....siguiendo en insta\nReaccions: Sal919 i Roger\nGràcies per compartir-ho Marçal! Publiquem l'article a la portada, i per tant t'aprovem el premi virtual de "Redacció de portada" per compartir aquesta detallada crònica amb tots els companys ?\nUn article de @Sal919 de Motosaurios Al llarg d’aquest estiu, el grup de motos al qual pertanyo hem pogut tornar a sortir i fer la nostra ruta anual. Si teniu ganes de tafanejar i seguir les nostres desventures i aventures el nostre instagram és @motosaurios_oficial. Al llarg d’aquest article...\nReaccions: Nikokaos i Sal919\nHola bona tarda Marçal, quin viatge més xulo, que espectacular tots els llocs que descrius. Després aniré a mirar fotos a Instagram.\nHo tinc en compte per properes sortides saber on aneu.\nSalut i gasss ( que n'heu donat molt amb 3000km)?✌?\nVeure l'arxiu adjunt 4441\nLa base d'operacions a València em queda un xic lluny, però si publiqueu cap sortida amb temps i que pugi cap a França, La Franja, etc miraria de fer un lloc a l'agenda i venir a conèixer moter@s viajeros !!!\nDessitjant estic jo de fer-ne una....


El Festival MOT aterra a Olot amb una vintena d'escriptors per omplir de literatura la programació cultural de la ciutat - Olot TelevisióOlot Televisió\nEl Festival MOT ja és protagonista de l’activitat cultural olotina. Ahir van arrencar les converses literàries del MOT, i fins dissabte la ciutat gaudirà de la proximitat entre escriptors i públic. Prop de 400 persones van assistir als diferents actes, en una edició on s’ha canviat la seu principal.\n20 autors, onze actes diferents…el Festival MOT aterra a Olot i inunda de literatura la programació cultural de la ciutat. Totalment consolidat, la primera jornada va arrencar amb una bona assistència a les diferents activitats, amb prop de 400 persones. L’única incidència va tenir lloc a la conversa sobre el món postsoviètic, amb la baixa de Mircea Cartarescu, que no va poder compartir la seva visió amb Bashkim Shehu per motius personals. Enguany, la temàtica protagonista és la literatura encarnada, que reflexiona sobre la idea del compromís literari dels escriptors amb el seu entorn.\nLa Sala el Torín es va estrenar aquest dijous com a seu oficial del Festival MOT, un canvi que està convencent tant als organitzadors com al públic, per la visibilitat que ofereix la sala als assistents. Així, la gent pot gaudir més de les converses literàries, i afavoreix més la proximitat entre escriptors i oients.\nEl MOT segueix aquest divendres amb les converses de Luis Sepúlveda i Anna Ballbona, Luisgé Martín i Bel Olid, i John Carlin amb Hakan Gunday. El dia fort serà dissabte, amb cinc activitats diferents i autors com Belén Gopegui, Sílvia Bel, Bru Rovira, Carme Colomina o Ngugi wa Thiong’o.


De la fi de la violència a la pau\nPERE MARTÍ Actualitzada el 23/10/2011 00:00\n260x366 Un activista fent un mural demanant l'amnistia dels presos d'ETA ahir a Bilbao. / ANDER GUILLENEA / AFP Un activista fent un mural demanant l'amnistia dels presos d'ETA ahir a Bilbao. / ANDER GUILLENEA / AFP\nLa pau no és només absència de violència. La pau veritable és aquella en què han desaparegut les causes del conflicte. Ho explicava molt bé l'exportaveu d'Elkarri Jonan Fernandez, un dels noms que ha fet molt per la pau i que avui ja no surt als focus mediàtics. Perquè aquesta pau s'ha forjat no només a base d'actuacions policials, sinó sobretot amb gent com Jonan Fernandez, que va saber entendre que no es tractava d'un conflicte d'ordre públic sinó d'un conflicte polític. I que per solucionar-lo calia tractar-lo com a tal.\nSi la pau no és només absència de violència, el camí és llarg. Ara un cop ETA ha abandonat l'activitat armada, s'han posat en primer pla les víctimes, que han de tenir tot el seu reconeixement. Però no hi ha acord sobre el nombre de víctimes. Hi ha les 829 d'ETA, però els abertzales sostenen que l'Estat n'ha causat 470, com les del GAL, per les quals ahir va demanar disculpes l'exalcalde de Donosti i socialista heterodox Odón Elorza. Al marge de xifres, cal recordar que l'IRA va trigar quatre anys a reconèixer-les. A més, les víctimes són part del conflicte, però no poden participar en la solució, com molt bé recordava Roser Lluch en aquest diari.\nLa desaparició de les armes no resol el conflicte però en facilita la solució. És la condició necessària, però no suficient. A partir d'aquí hi haurà dues agendes, que no necessàriament avancen juntes, per treballar. L'error de barrejar pau amb concessions polítiques, comès a Lizarra, ja és un esquema superat. Per això en el comunicat d'aquesta setmana ETA ja no demanava res.\nLa primera agenda és la desconstrucció de tot el sistema judicial i penitenciari previst per combatre ETA, que va des de mesures simples, com la fi de la política de dispersió i el trasllat dels presos a presons basques fins a les excarceracions dels reclusos amb delictes de sang. En aquest capítol, queda pendent l'excarceració d'Arnaldo Otegi. El manteniment del seu empresonament ha deixat de tenir sentit i cada minut que passa entre reixes, més mítica guanya el personatge, que viu en un procés demandelitzacióque li pot donar molts bons rèdits electorals en el futur.\nLa segona agenda, la política, l'han de fer els partits polítics a les institucions. D'entrada s'ha de permetre que totes les idees puguin ser representades, i per tant la llei de partits ha caducat. En clau basca, totes les previsions assenyalen un augment electoral de l'esquerra abertzale, que posa en perill l'hegemonia del PNB en el món nacionalista. Sense ETA la majoria sobiranista és factible al Parlament basc, però el PNB actual no és el mateix que el de l'acord de Lizarra, el de Xabier Arzalluz. És un PNB biscaí, pragmàtic, liderat per Iñigo Urkullu, poc amant de les aventures, que si torna a guanyar les eleccions basques del 2013 podria pactar amb el PSE o el PP.\nI en clau espanyola, tant la reacció del PSOE com la del PP de Mariano Rajoy han estat prou prudents per deixar totes les portes obertes. El líder del PP és moderat perquè sap que haurà de gestionar el camí cap a la pau, però el principal problema de Rajoy no serà la pacificació basca sinó el sector dur del seu partit, que esperonat per la Brunete mediàtica, encara no ha abandonat la violència verbal.


Catalunya serà la comunitat més afectada per l’expedient, amb un total de 1.001 sortides (el 34% del total). Pel que fa a les excedències, Catalunya en 165 de reservades (el 78,5% del total). Quant a les oficines, Barcelona concentrarà la majoria dels tancaments al país, amb un total de 109. A continuació apareixen Tarragona, amb 34 oficines menys; Girona, amb 22 oficines tancades, i Lleida, amb 18 menys.Canvis respecte a l’última reunióRespecte a la darrera reunió, la representació legal dels treballadors ha aconseguit que prevalgui la voluntarietat i que s’elimini la clàusula d'”equilibri generacional” que demanava l’entitat. Així, l’acord signat aquest dimarts fixa que el 72% de les sortides correspongui a majors de 50 anys, mentre que el 28% restant siguin menors de 50 anys. Inicialment, el banc volia que les sortides dels menors de 50 anys representessin la meitat dels acomiadaments. Per altra banda, els sindicats celebren que s’hagi proposat un “ampli catàleg de sortides”, fet que permetrà que “no es produeixi cap sortida forçosa”.Malgrat la firma de l’acord, l’entesa entre els sindicats no ha estat total. L’expedient ha comptat amb els vots a favor de Comissions Obreres (CCOO), l’Associació Cuadros Banca (ACB) i la Unió General de Treballadors (UGT), que representen un 72,2% de la plantilla. Altres sindicats com la Confederació General del Treball (CGT) o el Sindicat d’Estalvi de Catalunya (SEC) hi han votat en contra, recordant que a Catalunya es poden produir centenars de sortides forçoses pel fet que el percentatge de gent que podrà rebre pagaments fins als 63 anys és molt baix.


18,5 milions per construir habitatge protegit i increment de la despesa social\nCreat el 29 abril 2009\nEl Consell de govern del Consorci del barri de la Mina va aprovar el passat dia, 24 d’abril, el canvi de presidència, que a partir d’aquell moment recau en la persona de la consellera d’Acció Social i Ciutadania del Govern de la Generalitat de Catalunya, Carme Capdevila.\nCapdevila, que aquests dos últims anys ha exercit de vice-presidenta, mentre l’alcalde de Sant Adrià de Besòs, Jesús M. Canga, n’ha estat el president, ja va presidir el Consorci quan va ser nomenada consellera a finals del 2006. Així doncs, és la segona vegada que presideix el Consorci, d’acord amb els seus estatuts que estableixen l’alternança de càrrecs cada dos anys.\nEl relleu de càrrecs coincideix amb un context de crisi socioeconòmica que queda contemplat en el pressupost 2009 que també es va aprovar. Aquest preveu un increment dels recursos per als projectes dedicats a les persones amb majors dificultats per accedir al mercat laboral i fer front a l’escalada de l’atur que es pateix arreu. La inversió del 2009, corresponent al Pla d’acció social, és de 2,4 milions d’euros; dels quals, 600 mil euros (26%) són per fomentar la formació i la inserció sociolaboral; 400 mil euros (16%) per a la millora de la convivència i el civisme, i 300 mil (12%) per a polítiques educatives de col•laboració amb el Departament d’Educació de la Generalitat i l’Ajuntament de Sant Adrià.\nEls ingressos augmenten un 70,6%, 10,4 milions d’euros més respecte el 2008.\nIngressos totals, 2008: 14,7 milions d’euros\nIngressos totals, 2009: 25,2 milions d’euros\nEl capítol d’ingressos d’aquest pressupost suma a les aportacions de les administracions consorciades (Generalitat de Catalunya, Ajuntaments de Sant Adrià de Besòs i Barcelona, i Diputació de Barcelona) 19,6 milions que s’ingressaran per via d’un préstec hipotecari d’un total de 46 milions d’euros, que es va aprovar el mateix dia, i que el Consorci de la Mina sol•licita amb l’autorització del Govern de la Generalitat per fer front a la construcció de 422 habitatges de protecció oficial. El Consorci és propietari de 4 finques al barri destinades a la futura construcció d’habitatges per al mercat lliure, la venda de les quals havia de finançar les obres dels nous habitatges de protecció oficial del barri. Vist, però, el context de crisi econòmica actual, s’esperarà a vendre un cop millorin els preus del mercat i, mentrestant, s’ha pres l’opció de demanar el préstec per garantir el calendari de la construcció dels habitatges socials destinats al reallotjament de les 338 famílies afectades per la transformació urbanística.\nEls ingressos del pressupost del Consorci que aporten les administracions consorciades sumen un total de 3,7 milions d’euros, 1,9 milions més que el 2008, que representen un increment del 12,31%, i un 15,02% del pressupost total.\nL’aportació principal i nova, respecte a pressupostos anteriors, són 2,1 milions d’euros del Departament de Política Territorial i Obres Públiques, per a la construcció de 7 promocions d’habitatge protegit al barri (422 pisos).\nA aquesta nova aportació cal afegir-hi les subvencions procedents dels departaments de Treball i Medi Ambient i Habitatge, que comptabilitzen 872 mil euros.\nPrograma Operatiu del Fons Social Europeu de Catalunya del Departament de Treball, per a la formació i la inserció sociolaboral: 396 mil euros.\nDepartament de Medi Ambient i Habitatge, per a la construcció d’habitatge protegit: 396 mil euros.\nPlans d’ocupació del Departament de Treball: 80 mil euros.\nLa resta d’aportacions són les establertes en el moment de la constitució del Consorci, l’any 2000.\nGeneralitat de Catalunya: 159.291 euros.\nDiputació de Barcelona: 372.725 euros.\nAjuntament de Barcelona: 214.278 euros.\nAjuntament de Sant Adrià de Besòs: 53.097 euros\nAltres ingressos de menor quantia:\nReparcel•lació (1,6 milions d’euros (6,36%)), patrimoni (100 mil euros (0,4%)) i l’aportació dels veïns per a la instal•lació d’ascensors (93 mil euros (0,37%))\nLa despesa total del 2009 és de 25,2 milions d’euros. Dels quals, la partida més important (18,5 milions) va destinada a la construcció dels 422 habitatges de protecció oficial, que representa un 73,50% del total i un increment del 246,64% respecte l’any passat, en que es van gastar poc més de 5 milions d’euros per a l’inici de les obres al final de l’exercici.\nLa major part d’aquesta obra nova (a més dels pisos socials, es fan 456 places d’aparcament i 41 locals comercials) va destinada al reallotjament de les 338 famílies afectades per la transformació urbanística del barri, que preveu l’enderroc d’un edifici sencer d’habitatges i l’obertura de passos a través de dos grans blocs pantalla que barren el pas dels vianants, eliminant la planta baixa i els pisos primer i segon de la secció central de cadascun d’aquests edificis barrera.\nL’altre capítol important és el dedicat als programes socials (2,3 milions d’euros), un 9,38% del total de la despesa pressupostada. Ja que la transformació del barri de la Mina passa per millorar la qualitat de vida de les persones que hi viuen, amb programes de formació i inserció sociolaboral, juntament amb serveis per a la conciliació de la vida familiar i laboral; la millora de la convivència i el civisme, capítol al que es destinen 400 mil euros; i suport a les polítiques educatives de la Conselleria d’Educació i del Ajuntament de Sant Adrià de Besòs amb les que el Consorci col•labora, des d’estratègies de treball comunes, amb projectes específics, (300 mil euros).\nUn dels grans reptes de l’àmbit social dels propers anys, és la cohesió del barri, per integrar els veïns de sempre amb els nouvinguts, fent realitat la barreja d’habitatges protegits i lliures en un barri de major i nova dimensió territorial, resultat de la urbanització i requalitficació de l’antic polígon industrial en zona residencial, i la incorporació, de facto, d’una àrea nova d’habitatges corresponent al sector urbanístic C3. Per convertir-se en un sol barri que passarà de tenir 2.800 habitatges a un total de 4.100.\nNous equipaments i nous serveis\nBiblioteca Font de la Mina. Entrada en funcionament, juny 2009.\n3a. fase i última de la instal•lació d’ascensors. Acabament, finals 2009, (1,4 milions d’euros)\nConstrucció església Evangèlica. Inici de les obres, finals 2009, (246 mil euros).\nConstrucció de places i urbanització d’espais lliures entre edificacions a mesura que s’acaben les obres d’equipaments i habitatges (407 mil euros).\nTrasllat de la gasolinera (estiu 2009). En el solar que deixa està prevista la construcció d’un hotel (cadena H10)\nEstimulació i dinamització del comerç tradicional del barri, per adaptar-se a la nova realitat: un barri amb més veïns i millor connectat amb el seu entorn; amb rojectes encaminats a enfortir el teixit comercial amb l’objectiu final de garantir la sostenibilitat dels negocis.\nConstrucció de nous equipaments socials: Centre d’Atenció Primària (CAP) –Departament de Salut- i Residència de gent gran i CRAE (residència menors tutelats per l’administració) –Departament d’Acció Social i Ciutadania-.