Inspektor Blaža: AC DC za dobro jutro – Australiana Serba\nPrljavi Inspektor Blaža, kako voli da kaže nepoznatiji kao Igor Blažević, izmami smeh i osmeh na lica gde god da se pojavi. Na prečac je osvojio publiku još početkom osamdesetih sa Fiskulturnim lanetom, svojim prvim, mladalačkim bendom i pravom rokenrol atrakcijom. Posle nekoliko godina pauze vraća se na scenu 1990. sa pesmom „Dule Savić“, koja je vrlo brzo postala veliki hit i to ostala do danas. Već sledeće godine sa legendarnim Gazda Milutinom (Milutinom Petrovićem) pokreće kultnu emisiju „Blaža među šljivama“ na Radiju Pingvin. Nešto kasnije na predlog Gazda Milutina sa gitaristom Arigom Sakijem (Aleksandrom Karadžićem) osnivaju i čuvenu beogradsku grupu Prljavi Inspektor Blaža i Kljunovi, čija popularnost ne jenjava od te 1994. Kako kaže Blaža, u ovom bendu je u potpunosti pronašao sebe kao autor i egzibicionista. Blaža sa Kljunovima tako postaje poznat ne samo kao sjajan rokenrol muzičar i autor pesama, već i kao pravi šoumen, prepoznatljiv po skidanju na sceni (nikako nepristojnom) i kostimima Elvisa Prislija, Supermena i ostalih postojećih i nepostojećih likova. „Lepa si Pamela“, „Sex, droga i Bodiroga“, „O kako gi sakam parite“, „Sunce tuđeg neba“ ili recimo „Mnogo volim pivo“ samo su neki od velikih hitova Blaže i Kljunova. Publici su dobro poznati i Blažini satirični i drugi tekstovi, koje je svojevremeno objavljivao u listovima posvećenim satiri „Naša krmača“ i „Bre!“, kao i u časopisu „Singidunum Weekly“, gde je imao svoju kolumnu o Beogradu. Već dugo piše i kritike aktuelnih filmskih hitova za Blic. Kad je reč o njegovom književnom i publicističkom radu, objavio je i „Sabrana dela“ na „čak“ 99 strana još 2001. godine. Blažin opis četiri „toma“ od kojih se sastoje njegova „Sabrana dela“ slikovito govori o toj knjizi: (1) Testovi za inteligenciju, (2) Prljavi pokvareni pirati – eseji o filmu na piratskim kasetama, (3) Poezija (naravno bez veze) i (4) Igrice za PC koje je kako kaže, mada laže, sam izmislio. Nakon toga je objavio još četiri knjige, a poslednja do sada „Blaža u Beogradu“ odlično je prošla i kod kritike i kod publike. Sjajno se snašao i kao voditelj popularnih kvizova i emisija na RTS-u i drugim televizijama, a oprobao se i u glumi igrajući u filmovima „Paket aranžman“ i „Tri palme za dve bitange i ribicu“. Uspeh Blaže i Kljunova otvorio mu je još 1999. i vrata marketinških agencija, koja, kako kaže, ne zatvara ni danas, jer zahvaljujući saradnji sa njima može sebi i porodici da omogući lagodan život. U novije vreme vodi i popularnu emisiju „Blažina svaštara“ na radiju Laguna. Uprkos svim tim aktivnostima, stigao je i da se oženi i kako voli da kaže – za razliku od svoje žene živi u srećnom braku. Šta god da radi, osvaja sipmatije publike i mnogi ga smatraju jednim od čuvara rokenrola, dobrog humora i beogradskog duha, koji je osamdesetih i devedesetih i sam stvarao sa svojom generacijom, kada su se okupljali u legendarnom beogradskom klubu Akademija. Intervju sa Blažom zabeležili smo u januaru, tako da počinje duhovitom pričom o njegovom Novogodišnjem koncertu sa Kljunovima na Novom Beogradu.\nKako je izgledao doček Nove godine na Novom Beogradu? Koji kostim si odabrao za tu priliku?\nImamo zadovoljstvo da grupa postoji od 94 godine, dakle 23 godine, i redovno sviramo te Nove godine. To je dobro, zbog budžeta za januar, pošto se potroše pare u decembru i onda nas ta Novogodišnja svirka izvuče iz „bule“. Nas je petorica u grupi i nastupamo već skoro dvadeset godina u istoj postavi. Ono što je to veče bilo karakteristično je da nisam imao nijedan kostim osim perjane jakne, jer je bilo jako hladno. Inače već godinama nosim dva kostima. Jedan je kostim Supermena, a drugi Elvisa Prislija. Elvisov kostim je ustvari kombinacija kostima koje je nosio na Havajima 1971. godine na jednom od najgledanijih koncerata u istoriji televizije. Poslednje četiri godine nosim i srebrni i crveni šljašteći sako, po uzoru na najvećeg izvođača rok muzike Mika Džegera. To sam video na nekim njegovim nastupima, pa sam probao da napravim slične. Međutim, to veče je nažalost bilo toliko hladno da sam morao da obučem kostim „perjana jakna marke Konvers“ (smeh). Doduše, dodao sam kao detalj i jedne bele naočare, koje su opet replika na nešto što je nosio Elvis u najsjajnijim delovima svoje karijere.\nKrajem prošle godine, preselio se među zvezde osnivač vašeg benda Milutin Petrović poznatiji kao Gazda Milutin. Sigurno ti je teško da govoriš o tome, ali bih volela da kao omaž njemu čujemo od tebe neki delić priče o Beogradu osamdesetih, klubu Akademija, andergraund sceni, radiju Pingvin i možda i samim počecima Prljavog Inspektora Blaže i Kljunova.\nMilutin i ja smo se upoznali 1989. godine i 1990. smo počeli intenzivno da se družimo. To je ustvari poslednji mirni period pred strašna zbivanja koja su se ubrzo posle toga odigrala na teritoriji Jugoslavije. Imali smo tu sreću da krademo u svojoj mladosti neke od najlepših dana za život u Beogradu i tadašnjoj zemlji. Naše intenzivno druženje se prvo manifestovalo tako što smo postali tandem na radiju Pingvin, gde je on bio tonac, odnosno preciznije rečeno muzički urednik, jer su tada na radio stanicama ljudi koji puštaju muziiku donosili od kuće diskove i ploče i birali numere za emitovanje. Znači, nije se puštala muzika sa mp3 liste iz kompjutera kao danas, nego je taj koji pušta muziku svakodnevno birao muziku za emitovanje prema tome kako se osećao tog dana. To je bilo jako zanimljivo, jer smo mi vremenom postali kao Lolek i Bolek, ili recimo kao tandem Mel Gibson I Deni Glover u filmu „Smrtonosno oružje“, gde sam ja bio onaj ludak koga igra Mel Gibson, a Milutin onaj smireni junak koga glumi Deni Glover i koji uvek drži stvari pod kontrolom. Kad god bih ja počeo previše da lupetam, Milutin bi odmah pustio neku muzičku numeru da me spreči da kažem u programu još nešto što ne bi trebalo. Ključna tačka našeg druženja je ustvari osnivanje grupe Prljavi inspektor Blaža i Kljunovi, za šta je najzaslužniji Gazda Milutin. Kaže on meni te 1993. – „hoću da sviram u bendu, a ti si idealan da budeš pevač“. Kažem mu ja – pa ja ne znam da pevam, a on meni – „ni ja ne znam da sviram gitaru. Naučićemo.“ Tako smo se mi naredne tri godine kalili vežbajući i nastupajući. Prvo smo više od godinu i po dana vežbali u garaži sa bendom i jednostavno sticali iskustvo u tome kako treba da se pravi autorska pesma, a onda smo naredne tri godine intenzivno nastupali i to u svakom klubu i mestu u Srbiji gde je postojala šansa da se nastupi, jer su to bile te ratne godine i nije bilo lako. Međutim, rok klubovi u Srbiji su tada cvetali. Neverovatno, ali istinito – u to vreme je svaki grad imao svoj rok klub, bilo da su to Niš, Subotica, Novi Sad, Sombor ili čak neko manje mesto, da ne nabrajam dalje. Stvarno je neverovatno da je svaki grad imao mesto gde se slušala i negovala rok muzika. Bilo kako bilo, Milutin i ja se četiri godine u grupi intenzivno družimo, a onda on u međuvremenu sa našim gitaristom iz grupe Arigom Sakijem (Aleksandrom Karadžićem) postaje kum i otvara kafić „The Glimmer Twins“, koji su ustvari svi zvali „Kod Gazda Milutina“. Mi tu nastavljamo druženje još intenzivnije, naravno uz pivo. Taj kafić, ustvari neka vrsta paba, postaje kultno mesto, gde se pušta isključivo rokenrol. To narednih godina toliko obuzima Milutina u pozitivnom smislu da prestaje da svira u bendu, jer mu je bilo mnogo lakše da sedi u kafiću i pije pivo, nego da zbog neke svirke od dva sata ostaje 7-8 sati u gradu koji je ne tako blizu Beograda i da se onda vraća kući u pet ujutro. On napušta bend i ostaje počasni član, ali i više od toga, jer je bio osnivač grupe. Narednih godina mi se i dalje družimo koliko god nam vreme dozvoljava s obzirom na obaveze, a onda se to desilo… Milutin odlazi u raj, kao i sve velike zvezde rokenrola. Tamo se druži sa Brajanom Džounsom iz Rolingstonsa, Džimijem Hendriksom i posebno sa čovekom koga je obožavao – sa Džimom Morisonom.\nAko mogu da pitam, ko je smislio ime tvog prvog benda Fiskulturno lane i odakle inspiracija? I što si voleo da se skidaš na kraju vaših koncerata?\nFiskulturno lane je bila grupa od četiri drugara iz kraja. Inače, sa dvojicom njih sam išao u Osnovnu školu „Vuk Karadžić“ i oni su i dan danas moji najbolji drugovi. To su Milorad Rapajić zvani Mima i Bojan Kuharić zvani Bole, a treći član grupe takođe iz kraja je Nenad Popović zvani Pop. Mima je svirao gitaru, Bole bubnjeve, a Pop klavijature. Ja sam bio basista i pevač i već tada sam otkrio tu crtu u sebi, koju mora da ima svaka osoba koja se bavi rokenrolom, a to je jedna vrsta egzibicionizma. Ako stvarno mnogo volite rokenrol, onda morate umeti da pronađete tu liniju u kojoj postajete potpuno spojeni sa publikom. Kod mene se to maifestovalo tako što mi nije bilo dovoljno da samo izvodim pesme sa grupom, koje su tada sjajno zvučale, jer smo mi mnogo vežbali pre nego što smo imali prvi nastup, nego sam na kraju koncerta uvek izvodio i jednu vrstu striptiza. U prvoj fazi sam ostajao go samo do pojasa. Ustvari, u prvoj fazi sam skidao samo sako i bacao u publiku po uzoru na jednu od legendi naše popularne muzike Đorđa Marjanovića, a onda bih u drugoj fazi postajao još hrabriji i skidao se uvek do pola. To je moja posveta Miku Džegeru, Igiju Popu i drugim herojima rokenrola, koji su uvek bili tako obnaženi do pasa ili imali neku košuljicu raskopčanu da se vidi torzo. Ima još jedan umetnik u domaćoj rok muzici, koji je to isto radio, a to je Dado Topić. Uvek je bio raskopčan da se vidi taj dlakavi torzo i to je vrlo zanimljivo, jer to zapravo ima veze sa tim mačo stavom, koji rok muzika ima u sebi. Vi na neki način počinjete da se bavite rok muzikom, jer hoćete da se svidite devojci ili devojkama. To svi priznaju da ih je pored velike ljubavi prema gitari, bubnjevima ili bas gitari, inspirisala da se bave rok muzikom i želja da osvoje suprotni pol. Otud i taj mačo stav. Fiskulturno lane je dobilo ime sasvim slučajno. Te 1980. i 1981. godine svi izvođači u Beogradu su u naletu panka i Novog talasa, koji nas je potpuno šokirao. Posle Cepelina, Dorsa i Flojda, bendova koje smo tada obožavali, odjednom se pojavljuje vraćanje muzike na staru bazu rokenrola. Znači, pesma traje dva i po do tri minuta i ima autorski škrtiji tekst i muziku koja je vrlo precizna i ritmična. Lane upravo svira takvu vrstu muzike te dve godine, a ključni nastupi su nam bili prvo kad smo bili predgrupa Filma na Kalemegdanu, gde nastupamo pred 6000 ljudi, i u Hali sportova u Zagrebu, kad nastupamo pre Bijelog dugmeta pred 10 000 ljudi. Na oba nastupa dobijamo od publike velike i duge aplauze i vraćamo se na bis. Nažalost, posle toga Lane odlazi kolektivno u vojsku i pošto je to bilo vreme Titove socijalističke Jugoslavije, svi smo počeli da studiramo i idemo ka tom putu da budemo dobra deca koja će završiti fakultet, oženiti se, raditi u istoj firmi 40 godina i dobiti sat, a onda je došla 1991. i sve se promenilo. Inače, Fiskulturno lane je naše ime za onaj kozlić koji se preskakao na fizičkom. Ja sam tad bio opterećen fizičkim vaspitanjem, jer smo svi mi mladi morali da idemo na fizičko i da se penjemo uz konopac, preskačemo kozlić, radimo premet preko glave i ko zna šta još, tako da je Fiskulturno lane šaljivo ime za kozlić, zbog koga smo svi mrzeli fizičko. (smeh)\nAko opet objaviš Sabrana dela, šta bi voleo da tu napišeš?\nPrva sabrana dela koja sam objavio imaju 99 strana. Toliko sam teksta imao zbog bogatog književnog opusa, a sad bi bilo sigurno više, ali mislim da bih stavio sve tekstove pesama koje sam napisao u karijeri i onda bih zaradio Nobelovu nagradu, kao veliki Bob Dilan. Posle bih i ja čekao te razgovore, dijaloge između velikih umetnika ovog veka od kojih su jedni bili za to što je Bob Dilan dobio nagradu, a drugi protiv. Voleo bih da tako bude velika polemika i na temu – Inspektor Blaža dobio Nobelvou nagradu. Ovi koji me znaju dobro reći će da je zasluženo, da sam pisao sjajne tekstove i pesme koje imaju veliku umetničku težinu, a drugi će reći da je to jedno đubre od pesama i tekstova i da ne mogu da shvate da mi je Švedska akademija dodelila Nobelovu nagradu.\nImam utisak da su humor i sunčana strana ulice ne samo deo tvoje prirode i talenata, nego i nešto što svesno neguješ. Imaš li neki savet i trik za naše ljude kako da sačuvaju smehi osmeh u ovim blesavim vremenima?\nIma mnogo načina. Za mene je jedan od ključnih da onog trenutka kad se probudim imam društvo moja dva psa. Znači, pozitivna energija koju imaju životinje je nešto što će vas odmah oraspoložiti, jer one ustaju raspoložene kada vide svog gazdu da se probudio i daju vam neki impuls koji je jako poztivan. U mom slučaju su to psi, a to mogu da budu i mačka i papagaj, i čak i ribica u akvarijumu. Druga stvar koju radim kao deo, slobodno mogu reći, mog rituala je puštanje muzike. Čim ustanem, pustim nešto iz moje kolekcije ploča i diskova i čini se da uvek imam pravi izbor za taj dan. Ako je dan suviše tmuran, biće to sigurno nešto veselije, da bi mi dan bio veseliji, a ako je dan isuviše sunčan, možda pustim nešto teže, da me malo izniveliše, da ne budem baš ni ja previše sunčan. Na repertoaru je uvek jedna grupa koja ima veze sa ovim intervjuom, a to je AC DC, koju sam ustvari otkrio relativno kasno. Mi rođeni 1962. smo voleli AC DC do smrti prvog pevača Bona Skota, a posle smo malo manje pratili karijeru benda sa Brajanom Džonsonom. Međutim, kasnije kad sam ponovo počeo da slušam AC DC i to baš iz te druge faze, otkrio sam koliko i tu ima radosti života. AC DC je ustvari radost života, kao što su i Rolingstonsi, koji su za mene najveći bend na svetu. Međutim, AC DC rame uz rame sa njima daje taj poztivni impuls. Svima preporučujem da ih slušaju ujutru, posebno penzionerima, koji imaju najviše muka u ovoj zemlji, od malih penzija do stajanja u redovima u pošti i Domovima zdravlja. AC DC za ujutro. Dobićete odmah strujni udar i to najbolji mogući. (smeh)\nS obzirom da voliš da putuješ, koji to grad i ulica zauzimaju počasno 10. mesto posle tvog Beograda i 8 praznih mesta?\nOno što je verovatno jako bitno – nema 8 praznih mesta, nego je Kejptaun egal, rame uz rame sa Beogradom. Imao sam to zadovoljstvo da sam već sedam puta bio u tom gradu i to svaki put skoro po mesec dana, kao i da naučim dosta o ljudima i životu u Kejptaunu. Čovek naprosto mora da se očara Južnom Afrikom kad ode tamo, jer ga u tom gradu dočeka sve suprotno od onoga što je očekivao. Tamo živi jedan divan narod. Ono što možete videti od kulturnih dobara i prirode Južne Afrike, verovatno će vas šokirati i nosićete to celog života u svom srcu i u svojoj glavi. Možda čak u mom zadnjem času, kad budem odlazio na drugi svet, neću videti bistu Pobednika ili čak ušće Save u Dunav, nego kejptaunski Voterfront (V&A Waterfront). To je jedan zaliv gde pristaju brodovi i gde ima mnogo predivnih restorančića, kafića, prodavnica… Eto toliko me je Kejptaun opčinio. Za mene je prednost i to što tamo živi moj kum i najbolji drug Bole, koji je svirao bubnjeve u Fiskulturnom lanetu. On i njegova divna porodica su razlog više što sam taj grad toliko zavoleo. Ono što je moja priča o Kejptaunu je priča svakog čoveka – ne gubite nadu da ćete stići do zemalja koje se obično mogu videti samo na globusu ili geografskoj karti. Sve je u životu moguće. Nekad treba malo sreće, nekad malo vaše inicijative i snovi se mogu ostvariti.\nŠta je to tako čarobno u tvom kraju, da i danas najviše voliš Palilulu? Šta te vraća tvom kraju sa svih tih putovanja?\nTo opet možda spada u ono što si pitala, a to je ta pozitivna energija koju osećam da imam i da mogu ljudima da prenesem. Možda ima veze i sa tim centrom grada u kome sam odrastao. Ja sam inače iz 27. marta i iz moje zgrade sam s jedne strane imao pogled odmah pored Palilulske pijace, a s druge na Petu beogradsku gimnaziju i na Tašmajdan. Tu su verovatno podzemne vode jako pozitivne, kreativne i imaju neku dobru energiju. Kad sam se oženio, onda smo moja supruga Ivana i ja 10 godina živeli na Petlovom Brdu kod moje tašte i tamo je isto sjajno. To su kuće u nizu kao u Engleskoj i Holadniji i ima to neku svoju draž i pruža privatnost. Međutim, ja sam sve vreme tih 10 godina žarko želeo da se vratim u svoj zavičaj. To je izgleda usađeno u čoveku čim se rodi da najviše voli svoj zavičaj, a moj zavičaj su Palilula, 27. marta i okolne ulice: Đušina, Knez Danilova, Dalmatinska, Vladetina… Centar grada vam takođe daje tu prednost da možete sve peške da obavite. Znači, nema sekiracije u javnom prevozu ili uopšte u saobraćaju ako vozite kola. Vi možete svojim stopalima, nogama i telom da dođete do koje god tačke hoćete, a to em je zdravo, em vas hrani dobrom energijom. Prednost centra sada je i što i danju i noću radi veliki broj mesara, apoteka, malih i velikih radnji, a posebno samoposluga. Ako vam uveče ponestanu cigarete, čokoladica, mleko ili bilo šta što vam treba, možete sve naći, tako da je i to prednost centra.\nKako doživljavaš Australiju, s obzirom da još nisi bio tamo?\nU svakom slučaju, Australija stoji kao mesto gde ću otići, a opet imam sreće da kao što u Kejptaunu živi moj kum Bole, tako u Australiji živi brat moje žene. Oni su brat i sestra po ocu i jako se vole, što je isto jako važno, tako da imamo poziv da idemo kod njega koji nam godinama stoji. Mi smo to svake godine odlagali zbog Južne Afrike. Napokon smo shvatili da moramo ići i na druga mesta i sigurno ćemo to uraditi. To će najpre biti Australija. Voleo bih da idemo u vreme Australian Open-a i nadam se da ću gledati Novaka Đokovića na tom turniru gde je ostvario najveće uspehe, jer i to nas iz Srbije vezuje za Australiju. Tu je Novak najuspešnije mečeve i najvažnije titule osvajao. Drugo, tamo je leto kad je ovde zima, što je za nas iz Srbije idealno, tako da ću jedino ići u decembru, januaru i februaru i tada videti Australiju, zemlju o kojoj sam čuo najlepše stvari. Takođe, kao i većina Srba obožavam i australijske filmove. Krokodil Dandi (Crocodile Dundee) je jedan od mojih omiljenih filmskih likova i nikada neću zaboraviti kada sam gledao u bioskopu prvi deo tog filma i kada sam za kratko vreme tri puta išao da gledam Pola Hogana (glumca koji igra Dandija). Toliko sam bio opčinjen tim humorom. Ne znam da li Australijanci znaju, ali on je bio veliki ambasador njihove zemlje i uspeo da približi Australiju mnogim ljudima širom sveta. Australijski humor je naprosto sjajan i tu su nam vrlo bliski. Obično shvatimo da smo jako bliski po sličnom smislu za humor i po tome što sve gledamo sa smešnije strane i kad upoznamo Australijance bilo gde u svetu. Inače, Južna Afrika i Australija su veliki takmaci u ragbiju – ne u američkom fudbalu, nego baš u ragbiju. Hteo sam negde u Južnoj Africi da kupim australijski dres, ali je prodavac rekao – „Ne nikako, nikako australijski! Uzmite južnoafrički!“\nManje je poznato da si se oprobao i kao televizijski vodič kroz Tajland. Kako je izgledala ta pustolovina? Kako si doživeo Tajland?\nNa Tajlandu sam sreo mnogo Australijanaca u jednom stanju u kome sam i ja bio par večeri. Jedno veče sam baš s nekom ekipom Australijanaca bio najbolji prijatelj za ceo život. Umalo da isečemo prste i napravimo krvnu vezu, a sutradan nisam mogao da se setim ni jednog imena niti kako izgledaju, a sigurno ni oni mene koliko se popilo. Video sam da su dobri na pivu, kao i mi. Znači, mogu mnogo da popiju, što je jako pozitivno. Inače, Tajland je destinacija na koju se vraćate i to je ono što svako ko je jednom bio na Tajlandu zna. Kada se vratite odande i kada sumirate utiske znate da ćete ako vam se ikada u životu ponovo pruži prilika doći na Tajland ne još jednom, nego bar još 2–3 puta. Ja svakako imam u planu da obnovim te utiske sa Tajlanda. Imao sam sreću da smo režiser Boško Savković, snimatelj Slobodan Čulić i ja uspeli da napravimo jedan sladak i uverljiv prikaz Tajlanda, naravno sa turističke strane. Kao režiser i producent filma, Boško je kontaktirao tajlandsku turističku organizaciju za Jugoistočnu Evropu i tu nam je gospodin Bogdan izašao u susret i pružio nam priliku da boravimo 11 dana u predivnim hotelima na Tajladnu, koji su stvarno savršeni. On nam je obezbedio da tamo imamo na raspolaganju i vodiče iz Turističke organizacije Tajlanda da nam pokažu neka mesta koja nisu standardna. Išli smo i na neka popularna turistička mesta, koja morate da prikažete u turističkom filmu o Tajlandu, ali smo otkrili ovu zemlju i iz nekog drugog, manje poznatog ugla. Ono što smo mi doživeli na Tajlandu je pre svega je taj iskreni osmeh svih ljudi koje smo tamo upoznali. To je nešto što je deo njihove kulture i to ne može ni da se odglumi ni da se nauči. To je nešto što nosite u sebi verovatno rođenjem i vaspitanjem, a to izgleda Tajlanđani, tajlandske mame i tate, umeju da prenesu deci. Tamo ćete uvek dobiti osmeh od srca. Nikad prekoran pogled, nikad ružna reč, nikad ništa što će pokvariti vaš odmor. Tamo možete videti mnoga božanstvena mesta i doživeti mnogo toga lepog, kao što su recimo poseta Zlatnom Gradu, boravak na moru, uživanje na nestvarno lepim plažama, izleti na mesta koja su snimana za film „Plaža“ sa Leonardom Dikapriom ili recimo filmove o Džejmsu Bondu i tako dalje.Međutim, tamo su pre svega ljudi predivni i to je glavni utisak koji sam poneo sa Tajlanda. Bez obzira da li sretnete dete ili čoveka od 80 godina, oni će se svakome osmehnuti, klanjati i pokazati pažnju. Stvarno su kao deca. Mislim, nisam im baš bio u kući i ne znam kakvi su među sobom, ali sa strancima su divni.\nŠta trenutno radi Blaža u Beogradu? I šta sprema svojim obožavaocima? Gde mogu da te slušaju, gledaju, čitaju…?\n„Blaža u Beogradu“ je kruna moje dosadašnje karijere. Te kolumne pišem još od 1996. Prvo sam ih pisao za satirični list „Naša krmača“, a posle za satirični časopis „Bre!“. Uvek sam voleo da ih pišem i nekako sam uspevao da uglavim sebe u tih, kako se kaže, 2000 i možda nešto više karaktera i da u toj kratkoj formi napravim nešto što želim, a to je da kao kad stand up komičar izađe na binu kroz tu kratku priču na kraju napravim i „punch line“, što znači da ta namera da nasmejete ljude na kraju ima i poentu. Kolumna „Blaža u Beogradu“ je mene obeležila kao tu nekog čoveka koji voli grad u kome je rođen i živi ceo život i koji smatra da on tu jedino može da funkcioniše, što je naravno pogrešno. Znam mnogo ljudi koji su otišli iz Beograda i savršeno funkcionišu i u tim drugim gradovima širom planete, ali uvek volimo da se zavaravamo da nam je najbolje ovde i da smo najsrećniji u tom našem mikrokosmosu, što je u mom slučaju Beograd, a za nekog drugog može biti i Niš, Kragujevac i bilo koji grad. U poslednje 2–3 godine vrlo me raduje i to što radim na radiju Laguni, gde petkom od 15h vodim emisiju „Blažina svaštara“ koju možete pratiti na frekvenciji 93.97. Animiram slušaoce dovodeći razne zanimljive goste i u tih dva sata pokušavam da prenesem ljudima taj neki pozitivan duh Beograda, koji sam ja godinama kupio od svojih prijatelja, roditelja i svih onih koje sam sretao u životu. Sve ostalo što radim su honorarni poslovi, pa je jednom nekadašnji urednik portala „Singidunum Weekly“ Nenad Mandić rekao – Blaža je najpoznatiji honorarni saradnik u Beogradu. Ja sam taj tip koji voli da naplati svoje usluge, jer mislim da na taj način mogu posle sebi da priuštim da odem u Sidnej, Melburn ili na primer Kejptaun. Nažalost, mislim da Evropa nikad nije bila nesigurnija nego u poslednjih par godina, a opet ako ne vidite Berlin, Beč, Prag, Pariz ili recimo Rim, vaš život će svakako biti siromašniji. Zato volim i dalje da putujem i po Evropi.\nMalo ste objavljivali albuma sa Blažom i Kljunovima, a ipak svi znaju sve pesme. Možemo li se ipak nadati nekom iznenađenju?\nKao da si vidovita Zorka ili Kleopatra, jer mi se čini da je ovo godina kada ćemo napokon napraviti nove pesme. Kad ćemo ih snimiti ne zna se, ali ćemo sigurno napraviti 10 novih pesama. Moje dugogodišnje kolege i saradnici iz grupe Arigo Saki, Sale Šofer, Voja bubnjar, Bale basista i ja smo sazreli da posle 15 godina od poslednjeg studijskog izdanja pripremimo novo. Vraćam se na ono prethodno pitanje.. Blaža u Beogradu je čovek koji ima mnogo interesovanja i zbog toga ima i mnogo honorarnih obaveza, a to me često odvaja od grupe. Inače, već godinama sarađujem sa beogradskim marketinškim agencijama i imam tu sreću da sam među prvima u Beogradu počeo da radim kao moderator ili voditelj–animator, kako ljudi to još zovu, gde se ja zajedno sa hostesama pojavim u nekom gradu u Srbiji, recimo na trgu ili u tržnom centru i onda kažem – danas je ovde sa nama novi proizvod te i te firme. Bez obzira da li je to Apatinska pivara, Koka Kola ili neka druga firma, uživam i u tom poslu, jer ispred mene bude mnogo ljudi i to takođe spada u neku vrstu animacije, samo ne muzičke kao sa grupom. Međutim i tu animirate ljude koji su ispred vas i koje morate u tih nekih pola sata, sat ili dva da držite pod nekom vrstom tenzije, da im bude zanimljivo. Stvarno obožavam i to da radim, a pošto uz to pišem i za novine i vodim emisiju na radiju i jednom rečju radim dosta toga, onda grupa Prljavi inspektor Blaža i Kljunovi trpi to moje obožavanje raznih poslova.\nUz sve to si i Sinemanijak. Kako si postao Sinemanijak ili kako voliš da kažeš „Sine! Manijak!“?\nImam sreće da pišem za Blic, možda najčitanije novine, a oni nisu hteli da za njih o filmovima piše filmski stručnjak koji je završio FDU, nego običan čovek, za šta ja sebe smatram, koji obožava filmove. Tako pored svega što radim svaki dan gledam i filmove i serije i pišem o njima. Moj zadatak je da preporučim čitaocima nešto što sam odgledao ili da im kažem – ovo nikako nemojte da gledate, ovo je gore od mojih pesama.\nAustraliana Serbahttps://www.australianaserba.com/inspektor-blaza-ac-dc-za-dobro-jutro/https://www.australianaserba.com/wp-content/uploads/2017/10/vlcsnap-2017-10-15-02h15m32s209-2-1024x590.pnghttps://www.australianaserba.com/wp-content/uploads/2017/10/vlcsnap-2017-10-15-02h15m32s209-2-150x150.png 2017-10-15T21:07:26+00:00 Australiana SerbaIntervju PLUSAC DC,Arigo Saki,Australija,Beograd,Blaža,Blaža i Kljunovi,Gazda Milutin,Igor Blažević,Inspektor Blaža,Inspektor Blaža i Kljunovi,Južna Afrika,Kejptaun,Kljunovi,Prljavi inspektor Blaža,Prljavi Inspektor Blaža i Kljunovi,TajlandPrljavi Inspektor Blaža, kako voli da kaže nepoznatiji kao Igor Blažević, izmami smeh i osmeh na lica gde god da se pojavi. Na prečac je osvojio publiku još početkom osamdesetih sa Fiskulturnim lanetom, svojim prvim, mladalačkim bendom i pravom rokenrol atrakcijom. Posle nekoliko godina pauze vraća se na scenu...Australiana Serba australianaserba@gmail.comAdministratorAustraliana Serba\nAC DC, Arigo Saki, Australija, Beograd, Blaža, Blaža i Kljunovi, Gazda Milutin, Igor Blažević, Inspektor Blaža, Inspektor Blaža i Kljunovi, Južna Afrika, Kejptaun, Kljunovi, Prljavi inspektor Blaža, Prljavi Inspektor Blaža i Kljunovi, Tajland\n« Narodno pozorište: Evropska operska zvezda Dušica Bijelić u Ljubavnom napitku\nBeogradska opera: Lepe vesti iz Temišvara »


ТАЈ ФИЛМ, БАКИРЕ, НЕЋЕШ ГЛЕДАТИ: Додик одржао лекцију Изетбеговићу о српском и „босанском“ језику!\nPredsednik republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da član predsedništva BiH Bakir Izetbegović najavljenom apelacijom Ustavnom sudu Republike Srpske, „očigledno pokušava da doprinese dodatnoj konfuziji u političkom životu BiH“.\nDodik je kazao da je „međunarodni faktor“ razmazio bošnjačku elitu, koja sada na ovaj način pokušava da dođe do svojih dugogodišnjih ciljeva.\n– Ne razumem zašto se na ovaj način pokušava na silu ili putem kvazipravnog sistema uvesti takva priča o bosanskom jeziku. Nema bosanskog jezika i to je ono što je veoma jasno. Srpski jezik je jezik srpskog naroda, tako i bošnjački jezik može da bude koji oni hoće, ali ono što mi ne možemo da prihvatimo jeste da se bosanski jezik tretira kao jezik koji će biti izučavan u školama u RS, i to se neće desiti – rekao je Dodik.\nPrema navodima izvora iz obaveštajnih krugova, napetost među liderima Srba i Muslimana u BiH je porasla do te mere, da je Bakir Izetbegović, po svemu sudeći, već pokrenuo operacije za fizičku likvidaciju Milorada Dodika\nE Alija ,Alija odnese ti Drina tvog glupog Bakira ,odnese ga Drina i sto muhedžidina!!!\nZasto "takozvanog "?Je li lakse da se recimo zove maternji?Hoce desice se gos.Dodik i to veoma brzo.Evo desava se recimo vec u "majci " Srbiji,pa nemate bas puno prostora za manervisanje.Iz vremena kada sam Vas ja znao bili ste otprilike "Mali,koji ne zna bas puno,ali slusa "Sa paznjom i nekakvim ljubaznoscu ste se obracali svakome ko je recimo iz Sarajeva,Zagreba,Beograda.Valjda su to kompleksi onoga ko dolazi iz provincije.Vjerovatno je to i najveci razlog sto ste se "skucili " u Beogradu.Dobacili Vi do Beogradu ,a narodu? Ko jos vodi racuna o narodu Predsjednice.......\nInače, treba istaći da je krađa i preimenovanje Srbskog jezika vršena čak i međunarodnim mirovnim sporazumom. Naime, na kraju Dejtonskog ugovora nalazi se odredba kojom se kaže da je sporazum potpisan na srpskom, hrvatskom, bosanskom i engleskom jeziku. Pošto je sporazum u ime države BiH potpisao Alija Izetbegović, iako kao predstavnik muslimansko-hrvatske federacije BiH, očito je da ovim sporazumom sasvim neobično i sasvim namerno i lukavo izvršeno inaugurisanje novog, bosanskog jezika kao zvaničnog jezika cele BiH, koji važi za sve narode u njoj. Naglasimo da je bosanski jezik u Federaciji BiH već institucionalizovan. Zaista su raznoliki putevi Gospodnji u preimenovanju Srbskog jezika i rasparčavanju Srbstva i promeni identiteta Srbstva (da ne kažem putevi naših neprijatelja svih vrsta i porekla uz zdušnu pomoć domaćih vlastohlepaca i izdajnika). „Bošnjački iliti bosanski postoji taman onoliko koliko na primer novopazarski, šumadijski, vojvođanski, krajiški, hercegovački, crnogorski i sl. Dakle, kao bilo koji u kolokvijalnom opštenju regionalno imenovani srpski jezik. Nema nikakvog ni naučnog ni političkog uporišta za postojanje bošnjačkog/bosanskog jezika. Priča o bosanskom ili bošnjačkom jeziku nastala je na pravno neutemeljenoj premisi da svaki narod može svoj jezik da imenuje kako god želi. Takvo pravo, ponovimo to još jednom, nikada i nigde u dokumentima najrelevantnijih svetskih organizacija koje se bave ljudskim pravima – nije propisano. To je izmišljeno pravo, baš kao što je izmišljen i nekakav bošnjački jezik, koji, da apsurd bude veći, muslimani (što se sad nacionalno izjašnjavaju kao Bošnjaci) neće čak ni bošnjačkim da zovu nego ga imenuju bosanskim. Tako ispada da se bosanskim govori u Novom Pazaru, što će silogistički reći da je Novi Pazar u Bosni.“ (Miloš Kovačević)\nZa sebe su devedesetih izmislili naziv "Bošnjaci".Inače bošnjak znači u prevodu glupan,tupan.Jezik kojim govore mogu zvati svojim imenom,ali ga nikako ne mogu zvati bosanskim jezikom jer bi to bila teška uvreda za Srbe i Hrvate u Bosni i Hercegovini.To bi značilo davanje prava azijatskim doseljenicima muslimanima da posežu za čitavom Bosnom i Hercegovinom što je nedopustivo.\nPrevise "dramatizacije"!Izgleda da je mnoge u tzv.BiH udarilo sunce u glavu!Samo neznam sta je tesko Miloradu da prelomi da je jezik kojim govore tzv.bosnjaci,takodje SRPSKI!


ZVEZDIN POHOD NA EVROPU Crveno-beli su ovo čekali čak devet godina /VIDEO/ - Sportal\nZVEZDIN POHOD NA EVROPU Crveno-beli su ovo čekali čak devet godina /VIDEO/\nB. Vinulović - Vest objavljena: 09:51 - 12.07.2016\nCrvena zvezda je u kvalifikacijama za Ligu šampiona prvi put posle 2007. godine, kada je ispala od Glazgov Rendžersa sa 1:0 u dvomeču. Tada su crveno-beli bili na pragu elite, u Škotskoj su izgubili golom Nova u 90. minutu, u Beogradu nisu uspeli da zatr\nCrvena zvezda je u kvalifikacijama za Ligu šampiona prvi put posle 2007. godine, kada je ispala od Glazgov Rendžersa sa 1:0 u dvomeču. Tada su crveno-beli bili na pragu elite, u Škotskoj su izgubili golom Nova u 90. minutu, u Beogradu nisu uspeli da zatresu mrežu. Sada će u nove kvalifikacije krenuti sa Malte, protiv Valete (utorak, 20.00).\nCrveno-beli dobro pamte i šansu Burzanovića na startu beogradskog duela, propuštenu priliku da se uđe u elitu, ali i dugih devet godina pauze.\nPosle duge dominacije Partizana, Zvezda pre dve godine nije uspela da materijalizuje titulu u kvalifikacijama za Ligu šampiona zbog kazne UEFA, a sada ima lepu priliku da startuje protiv Maltežana.\nPrednost tima Miodraga Božovića je što je ranije pojačan tim, uz očuvanje kostura ekipe iz prethodne sezone. Nosioci igre su ostali, od Fibela se očekuje da pojača odbrambeni bedem, od Kange da učvrsti vezni red, a Pablo Mouče i Džon Ruiz će dobiti šansu u drugom poluvremenu.\nZanimljivo je da je domaćin odredio cenu karte od 50 evra za sve koji nisu članovi kluba, što je Miodrag Božović u svom stilu prokomentarisao.\n"Imaju pravo, mogu da stave cenu koliku god hoće. Ali, pošto imaju mnogo gledalaca, ja bih im stavio da bude 500 evra u Beogradu. Plašim se da ne napune stadion", ironičan je bio Božović.\nŠta god bilo na Malti, sigurno je da goste čeka dobro popunjen stadion "Rajko Mitić". Crveno-beli su posle nekoliko ciklusa kvalifikacija za Ligu Evrope dobili šansu u najelitnijem takmičenju, prvi korak će napraviti u utorak, revanš je zakazan za 19. jul u Ljutice Bogdana.\nEvropski fudbal FK Crvena zvezda Liga šampiona Kvalifikacije za Ligu šampiona


Audio : MARANTZ Vintage Stereo Risiver-SR 7100 d 08.11.2019 - ID 86068153 - KupujemProdajem\nAudio > Risiveri | Stereo > ID oglasa: #86068153 (postavljen: pre 5 dana)\nMARANTZ Vintage Stereo Risiver-SR 7100 d\nMARANTZ Vintage Stereo Risiver\nSR 7100 dc\nSnage 2x50 wati, na 8 do 16 oma.\nKvalitetan i tražen model. Zvučno odličan. Spada u malo bolju klasu iz ove serije i ovog perioda. Ali svakako sve proverite o njemu i na internetu.\nPrilično snage, Marantz zvuk. Za ljubitelje ovog brenda i one koji žele da uživaju u muzici.\nEstetski nema ništa što bih posebno opisivao ili fotografisao po pitanju mana, manji tragovi korišćenja, za svoje godine svakako dobro/veoma dobro očuvan.\nStereophonic Receiver (1982)\nSignal to noise ratio: 81dB (MM), 96dB (line)\nDimensions: 416 x 117.5 x 388mm\nSONY Digitalni Stereo Tuner-ST-S 261rds\nOdlična saradnja! Sve moje preporuke! 10+\nCANON POWERSHOT A510-3,2MPix,4xoptički zum.\nMAGNAT Vector Centralni Zvučnik\nDogovor brz i bez ikakvih problema. Sve pohvale za prodavca, sve preporuke za saradnju sa ovim clanom 10++++\nFISHER System 7000-High And Vintage\nMaksimalna preporuka, kao i do sada .\nJVC Trosistemske Vintage Z. Kutije-S-55M\nDogovor brz i sve ispostovano u fulu sve pohvale sa ovim clanom


Prvo čitanje statuta, pa na saglasnost u Beograd | Autonomija\nPrvo čitanje statuta, pa na saglasnost u Beograd\nSkupština APV sutra odlučuje o najvišem pravnom aktu Pokrajine Jedni novi statut vide kao dokaz težnji Vojvodine…\nSkupština APV sutra odlučuje o najvišem pravnom aktu Pokrajine\nJedni novi statut vide kao dokaz težnji Vojvodine da se udalji od matice, a na suprotnom polu se nalaze oni za koje taj tekst predstavlja samo lošu kopiju Ustava, koji nije ostavio puno prostora za jačanje autonomije\nVojvođanski funkcioneri Demokratske stranke, vodeće članice vladajuće koalicije u Pokrajini, očekuju da će novi statut APV dobiti podršku čak tri četvrtine poslanika u Skupštini Vojvodine. Taj predlog je, inače, u proceduru upućen uz potpise 77 poslanika, od ukupno 120 koliko ih ima u pokrajinskom parlamentu. Međutim, do jedinstvenog stava vladajuće kaolicije oko konačnog teksta stauta, koji će se sutra naći pred pokrajinskim poslanicima kao jedina tačka dnevnog reda, ipak se nije došlo jednostavno.\nPodsetimo, Liga socijaldemokrata Vojvodine povukla je svoju podršku novom statutu, i to zbog izmena koje su učinjene na tekstu nakon javne rasprave. Iako eventualni „glas protiv” Lige nije mogao dovesti u pitanje većinu u pokrajinskom parlamentu, time je ipak otvorena dilema da li bi akt mogao biti potvrđen u Skupštini Srbije ukoliko bi bili neizvesni glasovi poslanika LSV. Ipak, nesporazumi u Banovni su izglađeni, pošto su na sednici Izvršnog veća u petak poslepodne prihvaćeni neki od ligaških amandmana, ali i onih koje su podneli G17 plus i SPS-a, takođe članice vladajuće kaolicije u pokrajini.\nPriprema i usvajanje novog vojvođanskog statuta, koji treba da zameni dosadašnji najviši pravni akt Pokrajine utvrđen nakon ustavnih promena 1990. godine, simbolično se poklopio sa obeležavanjem dvadesete godišnjice “jogurt revolucije”, odnosno događanja koja su prethodila gušenju autonomije. Istovremno, i predlog novog statuta skoro dve decenije kasnije (važeći Statut APV usvojen je pre 17 godina) oživeo je terminologiju o separatizmu, stvaranju države u državi… Na ovakvim kritikama zasnivaju se reakcije opozicinih stranaka DSS i SRS, koje su najavile su nekoliko desetina amandmana na Predlog statuta, od kojih je stranka Vojislava Koštunice već dostavila u proceduru 68 predloga.\nBez sumnje, ovi će tonovi obeležiti i sutrašnju raspravu u kojoj će jedni novi statut videti kao dokaz težnji Vojvodine da se udalji od matice, a na suprotnom polu će se nalaziti oni za koje taj tekst predstavlja samo lošu kopiju Ustava koji nije ostavio puno prostora za jačanje autonomije. NJegovi predlagači, pak, ističu kako su nova rešenja najvišeg pokrajinskog pravnog akta upravo negde između – da je njima obezbeđen ustavni maksimum kad je reč o nadležnostima pokrajine, ali i funkcionalna autonomija koja će obezbediti uslove za ubrzani privredni razvoj Vojvodine.\nInače, tekst koji će se sutra naći pred pokrajinskim poslanicima zapravo je treća verzija statuta koja je u Banovini usaglašena nakon dvonedeljne javne rasprave u koju je upućen nacrt koji su prethodno podržali svi akteri pokrajinske vlasti. Prvu verziju sačinili su pravni eksperti pokrajinskog odbora DS-a, nakon čega je taj rukopis usaglašavan sa Savezom vojvođanskioh Mađara, a potom i sa ostalim koalicionim partnerima iz G17 plus, LSV i SPS. Od prve do treće verzije značajan deo odredbi statuta pretrpeo je korekcije, među kojima su i promena prvobitniog termina jednog od akata koji će ubuduće moći da donosi Skupština APV: “pokrajinske zakonske odluke” preimenovane su u “pokrajinske skupštinske odluke”. Inače, u toku javne rasprave, predlagačima je upućeno 135 predloga amandmana, a finalna verzija usvojena je nakon 68 intervencija na tekstu, i to na 35 članova – što, inače, čini polovinu članova konačnog predloga.\nU finalnoj verziji statuta, između ostalog, odustalo se od nadležnosti pokrajine da predlaže sudiju u Visoki savet sudstva i tužioca u Državno veće tužilaca. Izbačena je i odrednica da je Vojvodina “integrisana u evropski sistem regiona”, i zamanjena stavom da “Vojvodina predstavlja sastavni deo jedinstvenog kulturnog, civilizacijskog, ekonomskog i geografskog prostora srednje Evrope”. Ispravke su napravljene i u odredbama o promeni teritorije APV referendumom, jer je dodat stav da će referendum biti punovažan ako je na njemu glasala većina od ukupnog broja birača na teritoriji APV. Novine novog statuta, koje su zadržane od prve verzije, predviđaju promenu naziva Izvršnog veća APV u pokrajinsku vladu, pravo pokrajine da utvrđuje svoje simbole – grb i zastavu, da reguliše osnivanje institucije pokrajinskog ombudsmana i Vojvođanske akademije nauka i umetnosti. Uz to, statut definiše i pravo pokrajine na imovinu i izvorne prihode, omogućava formiranje razvojne banke Vojvodine, te osnivanje javnih preduzeća u oblastima javnih i plovnih puteva u pokrajini. Pokrajini se omogućava i pravo na otvarnje predstavništva u Evropskoj uniji radi promocije privrednih, turističkih, kulturnih i drugih kapaciteta pokrajine.\nSutrašnja rasprava i glasanje ipak neće biti presudni za primenu novog statuta, jer konačnu reč ima republički parlament koji, po slovu novog Ustava, daje saglasnost na najviši pravni akt pokrajine. Problem bi eventualno mogao da se pojavi pošto Skupština Srbije na to nije obavezana i preciznim rokom, ali vodeći politički akteri u Vojvodini ipak računaju da bi novi statut mogao biti proglašen do kraja ove godine. Novi vojvođanski statut, međutim, neće moći da se primenjuje ni pre nego što se ustavne ingerencije pokrajine i zakonski ne regulišu, bilo kroz jedan ili više specijalnih zakona koji će urediti ovu materiju.


Kako sve poslodavci u Srbiji ucenjuju radnike | Kamatica\nPočetna > vest > Kako sve poslodavci u Srbiji ucenjuju radnike\nKako sve poslodavci u Srbiji ucenjuju radnike\nTekst objavljen: 21.06.2016 10:30\nDa bi zadržali posao, radnici iz očaja pristaju da potpišu blanko otkaz ili da gazdi vrate deo plate, a žene čak potpisuju da neće ostati u drugom stanju.\nKako bi zaštitili svoje interese, poslodavci u Srbiji sve češće pribegavaju praksi koju radnici, iako nevoljno i besno, prihvataju jer drugog izbora nemaju.Većina poslodavaca, posebno u sektoru usluga, novim radnicima najčešće traže da potpišu blanko otkaz.\nNa „dokumentu“ ne upisuju datum, što znači da radnik može ostati bez posla u svakom trenutku, bilo u slučaju bolesti, trudnoće ili odluke poslodavca da mu radnik više nije potreban.\nMinistarstvo: Prijavite poslodavca\nU Ministarstvu rada kažu da poslodavac u slučaju posedovanja potpisanih blanko otkaza nema nikakve obaveze prema radniku. Ali, oštećeni mogu tužiti poslodavca zbog nezakonitog otkaza i prijaviti ga Inspektoratu tražeći da se odloži izvršenje rešenja o otkazu.\nZaposleni se tako drže na „uzdi“, jer kada poslodavac ima u fioci blanko otkaze, ne mora da navodi razloge za otkaz, a jedina dilema je da odredi datum.\nOsim što je stalno u strahu od volje poslodavca, radnik u slučaju otkaza ostaje bez otpremnine, ali i mesečne naknade koju, nakon otkaza, može da dobije kod Nacionalne službe za zapošljavanje.\nBlanko otkazima kod žena poslodavci se dodatno osiguravaju da one neće rađati narednih nekoliko godina. Zakonom je propisano da se u slučaju trudnoće ugovor o radu na određeno vreme produžava do isteka odsustva sa rada radi nege deteta. Dakle, po isteku tog roka prestaje radni odnos.\n- Pojedinci su nam pričali kako papirološki dobiju zakonski minimalnu zaradu, ali da im vlasnik traži da vrate pet ili sedam hiljada dinara - priča za „Blic“ inspektor rada Ilija Jović, koji ovaj posao obavlja 18 godina.\nIako su ucene poslodavaca javna tajna, radnici se skoro nikad ne usuđuju da ih prijave. Retko se dešava da se požale inspekciji ili da podnesu tužbu.\nposlodavci radnici blanko otkazi


(VIDEO) Akcija ozelenjavanja priobalnog područja u Crvenki - www.025.rs\nwww.025.rs / KULA / (VIDEO) Akcija ozelenjavanja priobalnog područja u Crvenki\n(VIDEO) Akcija ozelenjavanja priobalnog područja u Crvenki\nUčenici OŠ „Vuk Karadžić“, članovi Eko-školice, pod nadzorom ekologa Ratka Đurđevca, učestvovali su u akciji ozelenjavanja obale Velikog bačkog kanala.\n„Eto mi smo iskoristili priliku što imamo ovde jednu ekipu u Crvenki, koja je razrađena kroz naš zajednički projekat „Kružna ekonomija u školama“ i „Ekološko dvorište“ koje sami održavaju već nekoliko meseci tako da smo eto zajedno izašli sa našim volonterima Ekološkog pokreta da zasadimo tridesetak sadnica hrasta, jasena i platana“, rekao je Ratko Đurđevac iz Ekološkog pokreta Vrbas.\nPre nekoliko godina, nakon akcije čišćenja kanala, velike količine zemlje su nanete na obalu, a dosta drveća je bilo neophodno ukloniti, te su upravo iz tog razloga odabrali obalu za akciju pošumljavanja.\n„ Taj pojas ja eto verujem da će biti održavan zbog toga što znam da ova deca su sada već dovoljno svesna, imaju dobru koordinatorku, оno što je važno, da smo i mi stalno tu u pomoći i da prosto nismo ih napustili sa završetkom tog našeg projekta“, dodao je Đurđevac.\nKoordinatorka Eko-školice je Jelena Kerekeš, koju članovi ovog ekološkog tima posebno poštuju i vole. Akcija je izvedena uz saglasnost Vodoprivrednog preduzeća „Vode Vojvodine“.\nOvaj sadržaj deo je projekta “Zelena energija”, sufinansiranog od strane opštine Kula.\nTags: Akcija, Crvenka, ozelenjavanje, priobalno područije\nNa današnji dan 2013. godine – Umro je Mihail Kalašnjikov koji je dizajnirao najpopularniju svetsku pušku AK-47\nKoncert kamernog orkestra “Kamerata Akademika” na Glavnoj ulici


Sveske: putopisni dnevnik – Moji mali svetovi\nPublished on 10. априла 2016. 21. јула 2016. аутор: Miljana Vidosavljević\nU prvom tekstu ovog serijala (može se pronaći ovde) sam spomenula da sam nakon prestanka vođenja svakodnevnog dnevnika, počela da vodim putopisni, da bih sačuvala makar deo uspomena. Sve posete drugim državama i gradovima od 2012. godine zabeležene su u narandžastom rokovniku, isključivo crnom hemijskom; osim detaljnog opisa osećaja, tu su tekstovi razglednica koje sam slala, pesme nastale na putovanjima, mape i karte i ulaznice…\nOvaj tekst će biti drugačiji od drugih, baš zato što neće biti puno teksta – mnogo bolje ću fotografijama pokazati specifičnosti ovog čuvara uspomena. Neka inspiracija bude s vama.\nmapa Berlina i karta iz metroa (potpisujem ifotografiju)\ndelić Grčke (potpisujem i fotografiju)\nkarte iz pariskog metroa (potpisujem i fotografiju)\nizbor čajeva u Solunu (potpisujem i fotografiju)\npregled putovanja (potpisujem i fotografiju)\nПретходно #proširisvet 1\nСледеће Orijent ekspres\n6 thoughts on “Sveske: putopisni dnevnik”\n11. априла 2016. у 08:33\nzanimljivo kao ideja,,,\n11. априла 2016. у 21:55\nJovana Marković каже:\n4. јула 2016. у 19:47\nOvo je baš lepo. Pisala sam dnevnik od svoje osnove škole, imala sam punu kutiju svezaka i sve sam lepo čuvala i uživala kad god bih čitala. Prošle godine sam doživela nervni slom jer sam pala godinu na fakulteu, u naletu besa bacila sam sve moje dnevnike i sve uspomene. Nikad neću prestati da se kajem zbog toga. 😦\nRazmišljam da počnem da pišem ponovo…\n4. јула 2016. у 20:08\nUh, verujem da se mnogo kaješ. Ja sam jednom odlagala prepisivanje silnih poruka koje sam sa tadašnjim dečkom razmenjivala. Pogađaš: telefon se pokvario i bespovratno su nestale. Danima sam plakala. A opet, to je samo jedan period i jedan dečko, ne mogu ni da zamislim koliko je tebi bilo teško.\nOvde možeš videti moju istoriju vođenja dnevnika, ako nisi već videla ovaj tekst: https://mojimalisvetovi.wordpress.com/2016/03/20/sveske-dnevnik/\nNadam se da će ti moji silni dnevnici i ostale sveske koje manje-više redovno popunjavam dati vetar u leđa i pomoći da odabereš tip dnevnika koji bi ti trenutno najviše odgovarao. Mišljenja sam da je uvek lepo voditi kakve-takve zabeleške; uvek znači kada to nađeš i pročitaš u budućnosti. 🙂


Otvorene su prijave za novu generaciju polaznika Mirovnih studija -\nCentar za mirovne studije poziva sve zainteresirane da se informiraju o Mirovnim studijima te prijave na program koji s radom kreće u listopadu 2016. godine Radi se o interdisciplinarnom obrazovnom području koje radi na razumijevanju uzroka nasilnih sukoba, razvija pristupe za zaustavljanje nasilja, rata, teških kršenja ljudskih prava te stvara uvjete za izgradnju pravednijih sustava, društava koja pružaju otpor i traže rješenja za manifestacije direktnog, strukturnog i kulturnog nasilja. Ovaj neformalni obrazovni program Centar za mirovne studije u kontinuitetu provodi od 1997. godine, u suradnji s ustanovom za obrazovanje odraslih Mirta.\nDanašnje društveno stanje CMS prepoznaje kao stanje negativnoga mira – odsustva nasilja, rata i održavanja ravnoteže straha i nemoći – te ga svojim djelovanjem nastoji zamijeniti konceptom pozitivnoga mira – orijentacijom na aktivan angažman u uklanjanju uzroka sukoba. Pored poznavanja teorija, strategija i zakonskih mehanizama, na Mirovnim studijima artikuliraju se postojeće aktivističke prakse i potiču novi oblici rada na društvenoj promjeni.\nIskustva bivših polaznika, FOTO: Facebook/Centar za mirovne studije\nProgram se sastoji od 250 sati, tijekom kojih će polaznici kroz iskustveno, participativno i kritičko učenje – koje pretpostavlja da svatko dolazi s određenim iskustvom i znanjem, da je znanje među nama, a da nas razmjena i kritičko propitivanje zadanih obrazaca osnažuju za djelovanje – sudjelovati u različitim radionicama i predavanjima te se moći okušati u praktičnom radu i javnim dijalozima.\nU trajanju od listopada 2016. do lipnja 2017. godine, program će se održavati utorkom i četvrtkom popodne te jedan vikend mjesečno u Kući ljudskih prava. Polaznici će kroz module Uvod u mirovne studije, Ljudska prava, Izgradnja mira, Suzbijanje rasizma i ksenofobije te Društvena solidarnost moći steći mnoga korisna teorijska i praktična znanja; o tome i više nego dovoljno govore pozitivna iskustva bivših polaznika.\nSve detalje i dodatne informacije o prijavama možete pronaći na službenoj i Facebook stranici CMS-a te u službenoj brošuri. Prijave su otvorene do 10. listopada.\nFOTO: FACEBOOK/CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE


Sastali se Vučić i Putin: Glavna tema jačanje saradnje, ali i situacija na Balkanu (FOTO) - Telegraf.rs\n19/12/17 | 15:03 ≫ 15:38\nDve zemlje sarađuju i u oblasti saobraćaja, posebno kada je reč o železničkom saobraćaju i rekonstrukciji pruga, što sprov odi RŽD Internešenel uz pomoć ruskog kredita od 800 miliona dolara odobrenog 2013. godine\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić uskoro bi trebalo da započne razgovore sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, a kako se navodi u pres materijalu Kremlja, očekuje se da jedna od glavnih tema bude jačanje saradnje u trgovinsko-ekonomskoj sferi, energetika, saobraćaj, ali i situacija na Balkanu. Sastanak će trajati dva i po sata.\nU materijalu koji sadrži detaljan pregled srpsko-ruskih odnosa podseća se da je Vučić više puta bio u Moskvi, ali da je ovo njegova prva poseta u svojstvu predsednika. Podseća se da je Vučić izabran za predsednika republike 2. aprila.\nTakođe, navodi se da odnosi dve zemlje imaju karakter strateškog partnerstva učvršćeno Deklaracijom koju su 2013. godine u Sočiju potpisali Putin i tadašnji predsednik Srbije.\nPodseća se da je robna razmena prošle godine dostigao 1,7 milijardi dolara, odnosno da je ostvaren rast od 1, 3 odsto.\nRusija u Srbiju najviše izvozi gas, rude, a najviše uvozi prehrambene prizvode , tekstil i drugo. Saradnja u oblasti energetike iam strateški karakter. Izoz ruskog gasa u Srbiju je ove godine porastao za 26 odsto premašivši 2 milijarde kubnih metara. Za 2018. se planira novi rast od 18 odsto.\nSa srpskim partnerima u toj oblasti sarađuju Gasprom, Lukoil …\nU materijalu se podseća da je uspešno sproverden program rekonstrukcije i modernizacije tehnološkog kompleksa kompanije NIS a da ukupna iznos ulaganja u NIS iznosi tri milijarde dolara. Kompanija zapošlajva 11.000 ljudi i znatno učestvuje u budžetu Srbije.\nDve zemlje sarađuju i u oblasti saobraćaja, posebno kada je reč o železničkom saobraćaju i rekonstrukciji pruga, što sprov odi RŽD Internešenel uz pomoć ruskog kredita od 800 miliona dolara odobrenog 2013. godine.\nProdubljuju se i veze među regionima, a unpređuje se i saradnja u kulturnoj i humanitarnoj sferi.\nSa srpske strane na satsanku će uz predsednika prisustvovati šef diplomatije Ivica Dačić, ministar odbrane Aleksandar Vulin i miunistar energetike i rudarstva Aleksandar Antić,a sa ruske šef diplomatije Sergej lavrov, vicepremijer Dmitroj Rogozin i Jurij Ušakov pomoćnik predsednika Rusije.\n- Drago mi je da vas pozdravim - imamo dobre odnose još od vremena kada ste bili premijer i nadam se da će tako biti i ubuduće.\nRuski predsednik je podsetio da se naredne godine obeležava 180 GODINA od uspostavljanja diplomatskih odnosa dve zemlje.\nPutin je konstatovao da se odnosi razvijaju posebno u oblasti privrede i da raste robna razmena kao i direktna ruska ulaganja.\n- Zahvalan sam na svemu što ste učinili - Srbi cene i uvek će biti zahvalni za podršku i pomoć koju nam pružate - rekao je Vučić.\nFoto: Tanjug/Kabinet predsednika Republike Srbije\nObraćajući se Putinu na ruskom jeziku Vučihc je istakao kao značajnu činjenicu da se ekonomska saradnja stalno unapređuje kao i politički odnosi.\nČestitao je Putinu na kandidaturi za novi predsednički mandat, izrazio uverenje da će buduća saradnja biti na još višem nivou i zahvalio na dobrodošlici i gostoprimstvu.\nU Kremlju je nešto posle 16 sati po lokalnom vremenu počeo sastanak predsednika Srbije Aleksadndra Vučića i ruskog predsednika Vladimira Putina.\nAustrija "vetar u leđa" Srbiji: Nova vlada će biti još veća podrška našoj zemlji na putu ka EU\nVučić za Putina spremio specijalno iznenađenje: Pokloniće mu jedan tradicionalni proizvod\nIgor Simić: Uspeli smo da se posle dve godine izborimo za pravdu za Srbe na Kosovu\n20. decembar 2017 | 07:52\nSaradnja izmedju Srbije i Rusije mora da bude jos jaca i bolja.\n20. decembar 2017 | 07:46\nZadovoljstvo je biti prijatelj i saradjivati sa Rusijom.\n20. decembar 2017 | 07:34\nRusija, naši večni prijatelji!


Tradicionalni Napretkovi božićni dani od 14. do 23. decembra - Klix.ba\n5.12.2007. u 13:11\nI ovogodišnji će tradicionalni Napretkovi božićni dani poklonicima umjetnosti i sportskih takmičenja donijeti niz zanimljivih programa, a održat će se u Sarajevu od 14. do 23. decembra.\nProgram će tako biti otvoren Napretkovim međunarodnim božićnim malonogometnim turnirom, a slijedit će likovno Annale, Napretkov svečani božićni koncert, Božićni koncert u organizaciji Povjerenstva Novo Sarajevo te Napretkov međunarodni božićni turnir u šahu.\nPredsjednik HKD "Napredak" Franjo Topić iz ovogodišnje je ponude posebno izdvojio tradicionalni božićni koncert, koji svaki put popuni dvoranu Narodnog pozorišta, a prisustvuju mu brojne visoke zvanice.\n"Želja nam je doprinijeti tome da Božić bude što ljepši blagdan, ne samo za katolike, već i sve ostale građane BiH, što uvijek potvrde svojim brojnim dolaskom", kazao je Topić na konferenciji za medije u Sarajevu.\nSvečani božićni koncert bit će održan 20. decembra s početkom u 20.00 sati, pod pokroviteljstvom premijera Federacije BiH Nedžada Brankovića i austrijskog ambasadora u BiH Wernera Almhofera. Nastupit će 26 članova Austrijskog dječijeg zbora "Bečki dječaci".\nIstaknuto je kako će ove godine, zbog velike prebukiranosti termina u nastupima "Bečkih dječaka", božićni koncert biti održan na dan muslimanskog praznika Kurban bajrama. Ocijenjeno je da ipak oba predstavljaju praznike veselja i radosti, što će ujedno predstavljati i simobličan spoj za građane BiH.\nPredsjednik Likovne udruge "Napretka" Stijepo Gavrić kazao je da će ovogodišnje likovno Annale 19. decembra biti održano u adaptiranoj proširenoj galeriji samostana Sv. Ante na Bistriku.\nČak 72 rada izložit će 48 autora, članova Udruge. Usljed boljih mogućnosti organiziranja postavke, ovaj su put autori mogli prijaviti više radova, bez ograničenog formata. Izložba je selektivnog i prodajnog karaktera, a 30 posto od prodatih djela ići će u Napretkov Fond za stipendiranje učenika i studenata "Vladimir Prelog". Postavka će biti otvorena do 30. decembra.\nTajnik SAŠK-a "Napredak" i direktor Turnira Miro Pandžić ističe da će malonogometni turnir uz učešće sedam ekipa biti održan 14. i 15. decembra u dvorani "Mirza Delibašić" centra Skenderija. Igrat će se na petmetarskim golovima, a cijene ulaznice za čitav dan iznosit će pet KM. Predsjednik organizacionog odbora turnira bit će predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić.\nBožićni će koncert biti upriličen i u organizaciji Povjerenstva Novo Sarajevo te župnog ureda Sv. Luke Novi grad 23. decembra u dvorani te općine. Koncert će biti upotpunjen nastupom Napretkovog ansambla te plesne grupe Katoličkog školskog centra.\nU Klubu "Lira" 17. decembra će u 19.00 sati biti predstavljen Hrvatski narodni godišnjak 2008. i Napretkov zidni kalendar. Godišnjak sadrži mnoge značajne informacije o Društvu, njegovom radu i događajima te statističke podatke i tekstove.\nNapretkove božićne dane zatvorit će međunarodni božićni turnir u šahu, koji će biti održan 23. decembra u Klubu "Lira". Učestvovat će 50 takmičara po pozivu organizatora, od toga deset iz inostranstva. Igrat će se po Švicarskom sastavu od devet kola, s tempom igre od 10 minuta po igraču za partiju. Osiguran je i pehar za pobjednika, nagrade za deset najbolje plasiranih igrača te dvije specijalne nagrade.\n05.12.2007. u 15:00\nNovi album Muhameda Fazlagića Fazle\n05.12.2007. u 12:17


Uređenje dvorišta, Lučani :: Daibau.rs\nUREĐENJE DVORIŠTA, LUČANI\nTražim dobrog stručnjaka za uređenje dvorišta: Skupili smo i proverili stručnjake za uređenje dvorišta, koji rade u mestu Lučani i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani stručnjaci za uređenje dvorišta će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen stručnjak za uređenje dvorišta Lučani, koji može da uradi:\tkošenje trave, održavanje žive ograde, otkopavanje zemlje, postavljanje tepih trave, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\nČačak, UREĐENJE DVORIŠTA\n✓ UREĐENJE DVORIŠTA\t, Čačak\nAranđelovac, UREĐENJE DVORIŠTA\n✓ UREĐENJE DVORIŠTA\t, Aranđelovac\nParaćin, UREĐENJE DVORIŠTA\n✓ UREĐENJE DVORIŠTA\t, Paraćin


„Da Niš prodiše" akcija zdravlja na centralnom gradskom trgu | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Da Niš prodiše\n„Da Niš prodiše" akcija zdravlja na centralnom gradskom trgu\nNiš 26.06.2020. Južna Srbija Info\nMedia i reform centar Niš i udruženje "Zeleni ključ" organizuju u subotu 27. juna u 12 sati na Trgu kralja Milana, javnu akciju „Da Niš prodiše“, koja će biti posvećena klimatskim promenama, zagađenju vazduha, bezbednosti i zdravlju.\nSa građanima će o ovim temama razgovarati članovi udruženja „Zeleni ključ“, koji imaju iskustvo u borbi za zdravu životnu sredinu.\n"Saznajte šta svako od nas pojedinačno, ali i svi zajedno, uključujući i nadležne institucije, možemo učiniti za zdravije sutra! Udruženje Media i reform centar Niš pobrinuće se da Vaša pitanja dođu i do donosilaca odluka u Nišu.\nPripremili smo performanse, igre za decu, čak i svež vazduh sa vrha jedne naše planine", kažu organizatori.\n# Niš ekologija vazduh Medija centar Niš Trg kralja Milana aerozagađenje\nPreševo SNS Južna Srbija Info Skupština grada Niša studenti saobraćaj investicije Kuršumlija Prokuplje Gradina ubistvo Darko Bulatović Vranje Vladičin Han Niš Leskovac policija Dragana Sotirovski Klinički centar Niš DS Vlada Republike Srbije Aleksinac Dom zdravlja Tržnica JP Radnički FK fudbal Aleksandar Vučić recept Niška Banja poplava saobraćajna nezgoda Pirot Zoran Perišić Goran Cvetanović Beograd Klinički centar košarka Medijana gradska opština Koronavirus SPC


Najbolja Šekspirova tragedija na repertoaru JDP-a: Pogledajte Ćetkovića u ulozi Otela - Objektiv\nNaslovna » Kultura » Najbolja Šekspirova tragedija na repertoaru JDP-a: Pogledajte Ćetkovića u ulozi Otela\nNajbolja Šekspirova tragedija na repertoaru JDP-a: Pogledajte Ćetkovića u ulozi Otela\nPredstava će se emitovati 7. maja\n/ 14:30 • 05.05.2020. • 05.05.2020.\nSnimak predstave “Otelo” Vilijama Šekspira u režiji Miloša Lolića, biće emitovan 7. maja u 21 čas na Jutjub kanalu JDP-a. Reprize su u petak 8. i subotu 9. maja u 21 časi u nedelju 10. maja u 18 i 21 čas.\nOtelo je jedna od četiri velike Šekspirove tragedije, besmrtna priča o ljubomori, strasti, zavisti i mržnji s Vojinom Ćetkovićem u ulozi Otela i Nikolom Ðuričkom u ulozi Jaga.\nJedna od najboljih uloga Rejfa Fajnsa: Pogledajte predstavu “Antonije i Kleopatra”(VIDEO)\nNa Festivalu mediteranskog teatra u Tivtu predstava “Otelo” osvojila je nagrade za najbolje glumačko ostvarenje glumačku bravuru i Specijalnu nagradu za umetničko dostignuće (Ljiljana Mrkić Popović za scenski govor).\nLolićev Otelo je učestvovao i na Međunarodnom festivalu malih scena u Rijeci i Sterijinom pozorju u Novom Sadu.\nBrodvej bez mjuzikala do sledeće godine: Stiže onlajn nastup Džona Malkoviča\nPredstava u kojoj igraju Vojin Ćetković, Nikola Ðuričko, Milena Živanović, Branislav Lečić, Goran Daničić, Radovan Vujović, Dubravka Kovjanić, Ljiljana Međeši, Nikola Rakočević, Dubravko Jovanović, Lazar Ðukić, Dejan Dedić i Ivan Pantović premijerno je izvedena na sceni “Ljuba Tadić” 23. decembra 2012.


Tragedija u Ćićevcu: Mladi fudbaler preminuo na terenu | Mondo Portal\nFudbaler umro u Cicevcu Stefan Todorovic 19 preminuo na utakmici Sloga Juhor Obrez\n9. decembar, 00:43\nTragedija u Ćićevcu: Mladi fudbaler preminuo na terenu 19 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nFudbal 17.02.2019. / 18:36 18:47\nIzvor MONDO/Agencije 17.02.2019. / 18:36 18:47\nIzvor: Pedro Vilela/Guliver/Getty Images\n18.02.2019. / 08:19\n18.02.2019. / 04:50\n17.02.2019. / 23:22\nAnđele, počivaj u miru.😪😪😪


Општина Косјерић | Добро дошли - Investicije u punom jeku\nInvesticije u punom jeku\nMarko Jovanović Sreda, 14. mart 2012. g.\nKosjerić. „Moja mladost“\nPredsednik opštine Dragan Vujadinović, pomoćnik predsednika za investicije Dragan Milaković i stručni saradnik poljoprivredne Službe Dragan Jovanović, juče su posetili mlekaru „Vitez-produkt“ u Tubićima. Ova mlekara je nakon kriznog perioda poslovanja pronašla novog partnera - "Moja mladost" iz Kraljeva, i stala na „zdrave noge“, što je i bio povod posete ljudi iz Opštinske uprave da podrže svakog novog investitora i izađu mu u susret.\n„Moja mladost“ iz Kraljeva, proširila je svoje poslovanje i na teritotiju naše opštine i to u Tubićima, u zajedničkom aranžmanu sa „Vitez-produktom“. Planirani dnevni kapacitet prijema i prerade mleka je oko 12 tona, dok realan kapacitet iznosi od 5 do 6 tona svakog dana. Ova mlekara će u svom prodajnom asortimanu imati sledeće mlečne proizvode:\n- kiselo mleko;\n- sir ...\n„Moja mladost“ će svoje proizvode prvenstveno plasirati na tržište Kosova i Metohije, jer tamo uspešno posluje već nekoliko godina i zagarantovan im je plasman, što je veoma bitno u današnje vreme, jer je lako proizvesti ali problem je kako i na koji način proizvod uspešno i prodati. Njihova prednost ogleda se u velikom iskustvu u implementaciji menadžment sistema kao što je sistem upravljanja bezbednošću hrane HACCP / ISO 22000:2005.\nZa našu opštinu je lepa vest i da će ovoj mlekari biti potrebno oko 10-tak novih radnika, što će pojedinim nezaposlenim ljudima vratiti „osmeh na lice“.\nJedan od najvećih donatora opštine Kosjerić i vlasnik kompanije „Zao-Taro-Lajt“ d.o.o Kalenići, gospodin Vidan Mihailović, kupio je dve hale bivšeg preduzeća „Moda“. U manjoj hali od oko 500m2 nedavno je započela proizvodnja PVC i AL stolarije. U proizvodnji su za sada zaposlena 4 radnika, a očekuje se prijem još od oko 7 radnika. Veća hala od oko 1800m2 je prazna, ali se očekuje da i u njoj uskoro počne proizvodnja, mada još uvek nije precizno definisana delatnost.\nGospodin Vidan zaista uspešno vodi svoju kompaniju, što pokazuju i dosadašnji rezultati, i pomaže opštini Kosjerić da se smanji nezaposlenost što je veoma lep i human gest. Opština Kosjerić je ponosna što ima ovakve donatore i poslovne partnere, kao što je on.\nFirme „Inter – kop“ iz Šapca i „Margaritelli“ iz Italije su, polovinom avgusta prošle godine, započele izgradnju hale za proizvodnju betonskih pružnih pragova u Kosjeriću. Najavljeno je da će radovi na izgradnji ove hale biti okončani do kraja 2011. godine. Međutim, iz projektno – tehnoloških razloga, kao i zbog nepovoljnih vremenskih uslova, kasnila je dinamika realizacije ove investicije. Po poslednjim informacijama koje smo dobili od gdina Milivoja Jeličića, predsednika Upravnog odbora firme „Margaritelli – Interkop“, od 19. marta 2012. godine radiće se na intenzivnom nastavku započetih radova za proizvodnju pružnih pragova.\nOd predsednika Upravnog odbora ove firme rečeno nam je da će grupa od sedam ljudi iz Kosjerića, koja će biti zadužena za tehnologiju proizvodnje, već oko 15-og marta otići u Italiju, kod strateškog partnera, radi obuke za proizvodnju pružnih pragova. Taj rok se približio i da li će tamo i otići, ostaje da vidimo.


Sense: TV Tribunal 621, 14. 03. 2014, Suđenje pred Međunarodnim sudom pravde Srbija vs Hrvatska | D.I.C. Veritas\n17. Septembar 2016.RTS, 18.04.2011., Upitnik: Slučaj Gotovina – prvostepena presuda [Video]Iz ARHIVE Presuda hrvatskim generalima Anti Gotovini i Mladenu Markaču prema kojoj su pred Tri...


Austrijanac nudio mito saobraćajcima - juGmedia\nVRANJE – Policija u Vranju podnela je krivičnu prijavu Osnovnom javnom tužilaštvu u Vranju protiv LJ.S. (35) državljanina Austrije, zbog postojanja sumnje da je izvršio krivično delo davanje mita.Sumnja se da je LJ.S, 22. avgusta ove godine, nakon zaustavljanja od strane policijskih službenika saobraćajne policije Policijske uprave u Vranju, zbog prekoračenja brzine, policajcima ponudio novac u iznosu od 50 evra, kako ne bi sačinili zapisnik o učinjenom prekršaju. LJ.S. je upravljao putničkim motornim vozilom marke „audi“, austrijskih registarskih oznaka, krećući se državnim putem prvog A reda iz pravca Niša ka Vranju.\nOsumnjičeni je priveden istražnom sudiji Osnovnog suda u Vranju koji mu je odredio pritvor do osam dana.\nOsobe sa invalidetom drže javni čas o profesionalnom odnosu prema poslu\nSutra tri sela bez struje\nZbog radova ekipa „Elektrodistribucije“ Leskovac u utorak neće biti električne energije u tri sela. (više…)\nSrce za Stefana: Prolazim kroz DRAMU neizvesnosti\nLEBANE – Prolazim kroz dramu neizvesnosti kao i svi na svetu koji se nadaju da će dobiti novo srce – kaže za Jugmediu student Stefan Đorđević…\nStojan Stojanović :\n26.08.2013. u 21:17\nLepo od strane policajaca da su prijavili takav slučaj ali ostaje sumnja i to velika dali su to učinili zato što su zaista savesni (što je za svaku pohvalu i nagradu) ili zato što je suma od 50 evra bila ispod nivoa…voleo bih da svako snosi posledice za svoje postupke i krenuće u ovoj državi sve na bolje.\n27.08.2013. u 00:34\nstojane ne lupetaj


Demokrate: Nema nikakve dileme da je Ratko Mladić ratni zločinac – Portal Nikšić\nDemokrate: Nema nikakve…\nDemokrate: Nema nikakve dileme da je Ratko Mladić ratni zločinac\nNema nikakve dileme da je Ratko Mladić ratni zločinac i, dok su tu Demokrate, nikad i niko neće podržati namjeru da se donese odluka da se bilo koja ulica dodijeli bilo kom ratnom zločincu. Takvih odluka, naprosto, nema tamo gdje pri njihovom donošenju učestvuju predstavnici Demokrata, naveli su uz te partije.\nUtoliko su nerazumljvije ni na čemu zasnovane optužbe poslanika Bošnjačke stranke, Ibrahimovića, na račun Demokratske Crne Gore.\n„Nije mu prvi put da nam stavi na teret nešto što se nije ni dogodilo. Zašto to čini, nije nam poznato, ali ako sa tom praksom nastavi, odgovorićemo na način koji neutemeljene optužbe i zaslužuju“, ističu Demokrate.\nIstiču da je sve što u svojoj izjavi tvrdi o Demokratama do besmisla netačno.\n„Iz pitanja koja nam postavlja Ibrahimović, kao i za tvrdnji koje iznosi može stajati samo podla namjera da se, za dnevnopolitičke potrebe, Demokrate pokušaju uvući u nacionalističke igranke, koje gospodin Ibrahimović, zajedno sa svojim partnerima, igra već nekoliko decenija. Mnogo je dokaza za to, a dovoljno je podsjetiti na samo jedan: gospodin Ibrahimović se nikada nije izjasnio da li su heroji ili zločinci oni sa kojima je Bošnjačka stranka dugo bila u koaliciji, koji su podstrekivali na rat i, vrlo otvoreno, tokom samog rata, sarađivali i sa samim Mladićem“, piše u saopštenju.\nNadalje navode da se trgovci nacionalnim osjećanjima građana među kojima je, očigledno, i Ervin Ibrahimović, ne libe da bilo kom oko sebe zakače etiketu ne bi li ubrali koji politički poen.\n„Aktuelizovanje ratnih tema i, uopšte, onih koji te teme personifikuju, ma ko to bio, mora naići na oštar otpor svih, i građana Berana i Crne Gore, na otpor svakoga kome je stalo do mira i stabilnosti, kao i do izgradnje modernog i multinacionalnog društva koje počiva na temeljima evropskih vrijednosti. Ne treba potrošiti mnogo riječi da bi se dokazalo da gospodin Ibrahimović u takve ne spada“, kažu Demokrate.\nUlice u Beranama i drugim gradovima Crne Gore, što se Demokrata tiče, mogu da nose nazive samo po onim ličnostima koje su prihvatljive za sve narode koji u Crnoj Gori žive jer osjećanja građana Crne Gore niko ne smije da vrijeđa.\n„Oni koji potenciraju i plasiraju teme koje izazivaju podjele i neprijatnost kod bilo koje nacionalne zajednice u Beranama i Crnoj Gori, to ne rade za dobrobit i unaprjeđenje građanske, ni proevropske Crne Gore, već iz sitnih političkih kalkulacija koje nikome dobro ne donose. Vrijeme je da jednom za svagda stavimo pečat na podjele i jeftino igranje sa emocijama građana. Poslati sve identitetske zločince na margine političke istorije, dužnost je i obaveza svih građana Crne Gore“, zaključuju.


STRAHOTA U BOGATIĆU! Ginekološkim pregledom potvrđeno da je devojčica (13) SILOVANA! - Informer\nUHAPŠEN MUŠKARAC KOJI SE SUMNJIČI DA JE SILOVAO DEVOJČICU (13)! sledeća vest\nhapšenje silovanje devojčica Bogatić


Izrael planira da spreči isporuku S-300 Siriji | Vesti Dana\nIzrael planira da spreči isporuku S-300 Siriji\nIzrael ne želi da Sirija dobije sisteme S-300 i namerava da utiče na Rusiju kako bi sprečio isporuku tih ruskih protivvazdušnih kompleksa, izjavio je bivši izraelski ministar odbrane Moše Jalon.\nRuski anti-avionski sistem (Foto: Screenshot)\nKako je rekao, sirijske PVO snage se trenutno oslanjaju na sisteme iz sovjetskog perioda S-75, S-20, kao i komplekse „buk“ i „pancir“, dok je S-300 moderna verzija koja bi Izraelu predstavljala izazov.\n„Ukoliko nas Rusija bude pitala da li da Siriji isporuči S-300 ili ne, naš izbor će svakako biti da ti sistemi ne dođu do ruku Sirijaca. Kada bi tako nešto bilo po sredi u ranijim slučajevima, mi bismo koristili određene kanale da se to ne desi“, rekao je on.\nRuski mediji podsećaju da je Jalonov naslednik i aktuelni ministar odbrane Izraela u više navrata pretio da će Izrael uništiti sve te sisteme u slučaju da budu isporučeni Rusiji budući da izraelski avioni konstantno sprovode vazdušne napade po Siriji.\nInače, Sirija je još 2010. godine potpisala ugovor sa Rusijom o kupovini S-300, ali taj ugovor bio je poništen na inicijativu Izraela.\nIzraelske vlasti su tada bile zabrinute da će samo jedna baterija tog sistema omogućiti Siriji da kontroliše i zatvori nebo za sve izraelske avione.\nU NEMILOSTI DIKTATORA: Legendarni fudbaler Hakan Šukur danas zbog Erdogana radi u pekari (FOTO)\nRASULO U VLADI: Brnabićka nudila ostavku zbog napada Zorane Mihajlović


Bitka za Košutnjak: Privatni interes važniji od interesa građana – Otvoreno\nNaslovnaVestiDruštvoBitka za Košutnjak: Privatni interes važniji od interesa građana\nBitka za Košutnjak: Privatni interes važniji od interesa građana\nSAOPŠTENJE UDRUŽENJA GRAĐANA BITKA ZA KOŠUTNJAK\nJuče, 15. decembra 2020., održana je „javna“ rasprava bez prisustva građana.\n„Bitka za Košutnjak“ je podnela 108 primedbi u ime građana koji su to zahtevali. Komisija za planove je odbila da nam vrati 99 overenih i zavedenih primeraka.\nSve te overene primedbe su ostale kod njih i na taj način su građani sprečeni da ostvare svoje pravo da kažu šta misle. Policijski kordon nas je sprečio da uđemo u našu gradsku upravu. Pisarnica je zatvorena mesecima i onemogućen je bilo kakav kontakt sa članovima komisije.\nSvih devet naših zahteva je odbijeno pod različitim izgovorima. Ali jedan govori sve …\n„interes privatnih vlasnika zemljišta je da mogu grade na vodoizvorištu“.\nTakav odgovor su potpisali, zaveli i poslali nam sa zvaničnim pečatom „Grad Beograd“.\nTajkuni uz pomoć svojih političara hoće da izgrade novi grad u blizini vodozahvata vode za 2 miliona Beograđana.\nTo Beograd ne može da izdrži\nGrađani su imali dodatnu stručnu pomoć i podršku iskrenih organizacija i zajedno su pokušali da uđu na raspravu ali im je to onemogućeno.\nTo će biti jedan od argumenata zbog kojih je jučerašnja rasprava nelegalana a sve odluke su samim tim nelegitimne.\nSavetujemo investitorima da ne prave nikakve aranžmane sa državom, jer će svi ugovori biti poništeni.\n„Bitka za Košutnjak“ će u narednom periodu u saradnji sa organizacijama koje su iskrene u borbi i dosledno drže reč započeti sve potrebne procedure za stavljanje van snage svih odluka koje su juče donete.\nNe damo im ni metar !\nRade 17. decembra 2020.\tAt\t05:42\nNi jedne novine, ni jedna televizija nije obavestila Beogradjane da traje javni uvid za Makis, za vodoizvoriste, da stave prigovor na projekat od 7 milijardi evra koji ce nam oduzeti kvalitetnu i jeftinu vodu iz cesme. Javni uvid i javna rasprava su progurani tajno, ispod radara.\nZato su nelegalni i nelegitimni


Vučić i Feramo o podršci UNOPS Srbiji | Srbija | Vesti\nRTV Pančevo Vesti Region Vučić i Feramo o podršci UNOPS Srbiji\nPANČEVO, 18. jun 2018. (TV Pančevo) – Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je danas podsekretara Ujedinjenih nacija i izvršnog direktora Kancelarije UN za projektne usluge Gretu Faremo, sa kojom je razgovarao o pomoći te Kancelarije konkretnim razvojnim projektima u Srbiji.\nPredsednik Vučić je naglasio da je stručna podrška UNOPS u realizaciji tih projekata od značaja za sveobuhvatne reforme u Srbiji, kao i proces evropskih integracija. On je zahvalio za svu dosadašnju pomoć, a posebno za pomoć u sanaciji štete izazvane poplavama 2014. godine, istakavši da su projekti koji su tada urađeni mnogo značili i za odbranu od poplava prethodnih nekoliko dana.\nPodsekretar UN i izvršni direktor UNOPS Faremo je rekla da je namera te Kancelarije da Srbiji pruži dugoročnu podršku i pomoć. Jedna od oblasti je i unapređenje društveno-ekonomskog položaja ranjivih grupa, navela je Faremo.\nDvoje sagovornika su konstatovali da je, tokom petnaest godina rada Kancelarije UNOPS u Srbiji, uspostavljena intenzivna i kvalitetna saradnja, i izrazili nadu da će se ona nastaviti.


Preminuo Amos Oz | SEEcult.org\nVest | Amos Oz | Izrael | Pisci | In Memoriam\n28.12.2018 | 23:22\nPreminuo Amos Oz\nProslavljeni izraelski pisac Amos Oz, dugogodišnji nezvanični kandidat za Nobelovu nagradu, koji je bio poznat i po političkim stavovima o potrebi okončanja izraelsko-palestinskog sukoba, preminuo je 28. decembra u 80. godini od kancera.\nNjegova ćerka Fania Oz-Salzberger saopštila je na Tviteru da se Ozovo stanje naglo pogoršalo i da je umro u snu, okružen ljudima koji ga vole.\nTugu zbog smrti Oza, koji je najpoznatiji po delima “Crna kutija”, “Priča o ljubavi i tami” i “Na tlu Izraela”, izrazili su i premijer Benjamin Netanjahu, predsednik Ruven Rivlin i mnogi drugi političari, kako članovi vladajuće koalicije, tako i opozicije.\nNetanjahu je izjavio da je Oz dao nemerljiv doprinos oživljavanju hebrejske književnosti, a iako nisu imali iste stavove, duboko poštuje njegov rad. “Njegove reči i dela pratiće nas godinama. Neka počiva u miru”, poručio je Netanjahu, preneli su izraelski mediji.\nPredsednik Rivlin nazvao je Oza najvećim izraelskim piscem i duhovnim gigantom.\nLider Arapske ujedinjene liste Ajman Odeh izjavio je da, iako se nije slagao sa Ozom, pa su se prilično i raspravljali, smatra da je bio čovek koji je za saradnju i “okončanje okupacije”. “Nije se plašio da kaže šta misli i imao je za to neoubičajeni talenat”, dodao je Odeh.\nRođen kao Amos Klausner u Jerusalimu 1939. godine u porodici litvanijsko-poljskog porekla, Oz je studirao filozofiju i književnost na Hebrejskom univerzitetu. Autor je književnih dela među kojima su romani “Crna kutija”, “Poznavati ženu”, “Fima”, “Ne odlazi noćas”, “Isto more”, “Moj Mihael” i “Juda”, autobiografije “Priča o ljubavi i tami”, kao i dokumentarnih proznih dela “Na tlu Izraela”, “Padine Libana”, “Izrael, Palestina i mir” i “Početak priče”.\nOzova autobiografska knjiga “Priča o ljubavi i tami”, koja je objavljena i na srpskom u izdanju Lagune, ima i filmsku verziju sa Natali Portman u ulozi njegove majke.\nOz je godinama smatran jednim od favorita za Nobelovu nagradu za književnost, a dobitnik je nagrada kao što su Brener, Franc Kafka, Primo Levi… Bio je u užem izboru za međunarodni Buker 2017.\nNjegove knjige prevedene su na više od 40 jezika širom sveta.\nOz je, nakon što je 1967. godine služio kao vojnik u ratu, bio jedna od prvih javnih ličnosti koje su se zauzele za koncept dve države kao rešenje sukoba Izraela i Palestine. Bio je jedan od osnivača pokreta Peace Now, a godinama je bio oštar kritičar politike izraelske vlade. Odbijao je da prisustvuje državnim događajima u znak protesta zbog “rastućeg ekstremizma” u Netanjahuovoj vladi.\nOz je istovremeno podržavao izraelsku poziciju u mnogim drugim konfliktima, a autor je i na stotine članaka o svojoj zemlji u svetskim medijima, uključujući Njujork tajms i Observer.\n*Foto: Wikipedia - Michiel Hendryckx


Dodjelom nagrada završen Sarajevo Film festival - Radio Slobodna Evropa\nSrijeda, 19. juni/lipanj 2013, 18:32 CET\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Sarajlije odale počast preminuloj Berini Video debata: Protesti u BiH - kako dalje? Sedmica u slikama: 8.- 15. juni 2013. Rusija - 50. godina od prvog odlaska žene u svemir Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Dodjelom nagrada završen Sarajevo Film festival Printajte Veličina slova - + 14.07.2012 Svečanom dodjelom nagrada u Narodnom pozorištu Sarajevo večeras je završen 18. Sarajevo Film Festival. Srce Sarajeva za najbolji film pripalo je rumunskom ostvarenju “Everybody in our family” reditelja Radua Jude.\nSrce Sarajeva za najbolju glumicu dobila je Marija Pikić za ulogu u filmu “Djeca” Aide Begić. Specijalnu nagrada žirija ovogodišnjeg Sarajevo Film Festivala dobio je Emin Alper za film “Beyond The Hill”.\nSrce Sarajeva za najboljeg glumca dobio je Uliks Fehmiu za ulogu u filmu “Redemption Street”.\nSrce Sarajeva za najbolji kratki film dobio je ” The Return” Blerta Zeqiri koja je izjavila kako svoje srce poklanja Sarajevu.\nDobitnik ovogodišnjeg počasnog Srca Sarajeva je producent Branko Lustig koji je još jednom kazao kako njegovo srce pripada Sarajevu.\nNagradu za dokumentarni film koji se bavi ljudskim pravima dobio je “Real Man’s Film” Nebojše Slijepčevića.\nPrvo Srce Sarajeva dobio je dokumentarni film “Turn Off the Lights” Ivane Mladenović.\nVečerašnjom ceremonijom dodjele nagrada završen je 18. Sarajevo Film Festival.\n14 juli/srpanj 2012\n22:47 Dodjelom nagrada završen Sarajevo Film festival 18:53 Oland: Moramo da nađemo političko rešenje za Siriju 18:00 Kuba: 158 slučajeva kolere 17:58 Povređeno najmanje 12 turskih policajaca 17:17 Sirija: Posmatrači UN posetili mesto masakra 17:11 Ban Ki-mun: Srbija bi trebalo da bude ponosna na Jeremićevo predsedavanje 17:08 Kalinovik: Pronađeni posmrtni ostaci više ljudi 16:29 Blanka Vlašić otkazala učešće na Olimpijskim igrama 15:01 SNS traži odgovore guvernera Narodne banke Srbije 14:59 Jeremy Irons stigao na SFF 14:54 Klinton stiže u dvodnevnu posetu Egiptu 14:13 Srbija: Inspekcija podnela prijavu protiv Henkela zbog uginuća ribe 12:51 Pastor: Šamar za proces decentralizacije 12:39 Vujanović: Sa Nikolićem moguća dobra saradnja 12:37 Irak: U napadu petoro poginulih, dvoje povređenih 12:36 Oland i prva dama na vojnom defileu u Parizu 11:31 Napad u Avganistanu: Preko 20 poginulih, među žrtvama i poslanik 10:19 Požar u kanjonu Tare pod kontrolom 10:12 Ban Ki Mun: Poseta Kosovu u skladu sa rezolucijom UN 10:08 Lagumdžija: Na potezu nova vlast u Srbiji 10:05 Vujanović: Konsultacije o izborima kad skupština skrati mandat 10:04 Japan: Evakuacija 240.000 ljudi zbog nevremena 10:03 RS i Hrvatska će zajedno graditi HE Dubrovnik 2 08:46 Crna Gora: Izbori najverovatnije polovinom oktobra 08:44 AI: I sirijski pobunjenici krše ljudska prava 08:40 Dačić: Na kraju mandata očekujem pozitivnu ocenu naroda 08:38 Ban Ki Mun i Kofi Anan traže odlučnost SB UN 08:36 SAD: Uzbekistancu 15 godina zbog plana za ubistvo Obame 08:10 Vukčević: Mladić nije bio u Topčideru 2004. 08:08 Pajtić: Brukaju nas u očima međunarodne zajednice 08:06 Vlada SAD: U Iraku rasipan novac poreskih obveznika 14 juli/srpanj 2012\nIzbor urednika Bosna i Hercegovina Beba Berina - prva žrtva bh. administracije Primena sporazuma Beograd i Priština razmenili oficire za vezu Tema sedmice Kolika je snaga građanske pesnice u regionu Knežević za RSE Vladine mere su šminkanje mrtvaca Frederik Harhoff Haški sudac: Ubojstva su ostala nekažnjena Najčitanije Beba Berina - prva žrtva bh. administracije (2377)Odložen prijemni iz matematike - procurela rešenja (1574)Koji su pisci preživeli raspad Jugoslavije? (1391)Podjele i oko Sutjeske: Jedna bitka, dvije proslave (1188) Mirjana Marković iz bekstva objavila novu knjigu u Srbiji (999)Reportaža iz Hrvatske: Povratnička 'Cesta sira i meda' (964) Svjedočio general koji je odbio Mladićevu zapovjed o progonu (826)Knežević: Vladine mere su šminkanje mrtvaca (793) Gaf nedelje: Oda žandarmeriji, krađa kukuruza i iskrena Ceca (724) Lucić: Mali šlager sezone (693)Najčešće poslanoBudućnost Kosovskih bezbednosnih snaga - vojska ili ne?Najviše komentaraKurspahić: Ponavljači Titove i Slobine škole (85)Podjele i oko Sutjeske: Jedna bitka, dvije proslave (83)Balić: Tvrdnje haškog sudije poraz prava i pravde (61)Haški sudac: Ubojstva su ostala nekažnjena (30)Moon: Mogu li politički lideri bojkotovati svoje građane? (27)Beograd i Priština razmenili oficire za vezu (26)Počelo zatvaranje kancelarija MUP-a Srbije na severu Kosova (23)Skupština RS: Protesti u Sarajevu politički motivisani (14)Koji su pisci preživeli raspad Jugoslavije? (14)Radmanović promijenio odluku i prihvatio ugovor o prelazima (14)Najgledanije Zasviraj za JMBG Sarajlije odale počast preminuloj Berini BiH: Građani odaju počast preminuloj bebi Kosovski oficir za vezu preuzeo dužnost u Beogradu U boj, u boj za svoj broj Sedmica u slikama: 8.- 15. juni 2013. Marš protivnika istospolnih brakova Sarajevo: Zapjevaj za matični broj Sarajevo: Porodica i građani se oprostili od Berine Slikaj i prijavljuj Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Sentido palm royal soma bay - komentar za SENTIDO Palm Royale, Hurgada, Egipat - Tripadvisor\nSentido palm royal soma bay - SENTIDO Palm Royale\nOvaj hotel je ispunio sva moja očekivanja... Od predivne velike sobe sa fantastičnim pogledom na more, od predivne plaže i čistog mora, do solidnog izbora hrane.... Ali biser ovog hotela su ljudi zaposleni u njemu...Uslužni, ljubazni, spremni da učine sve da se osećate kao u poseti najboljim prijateljima... Od kuvara koji su primetivši da volimo morske plodove spremali samo za nas poneko jelo, do predivnog barmena u lobiju, naše fenomenalne Valide... Svi su odmereni, sjajni i upotpunjuju utisak izvanrednosti ovog hotela kome ćemo se uvek rado vratiti... Više\nPogledajte sva 4.292 komentara\n27,6 km od: SENTIDO Palm Royale\n8–13 od 4.292 komentara\nGornji Milanovac, null, Serbia\nProveli smo prelepih 10 dana u ovom carobnom hotelu za koji imamo samo reci pohvale .Smesten je u predivnom okruzenju ,sa najlepsom mogucom plazom ,okruzen zelenilom ,a u neposrednoj blizini je i deo za ljubitelje kajta .Hotel je namenjen svima koji na odmoru zele da uzivaju u savrsenoj prirodi ,dobroj hrani ,odlicnoj usluzi i predusretljivosti zvih zaposlenih -recepcionara ,kuvara ,konobara ,sobara i narocito animatora .Od prvog susreta -vidite u njima prijatelje.\nOno sto je posebno vazno za putnike iz Srbije je predivna Valida koja je predstavnik agencija Kontiki i Big Blue ,ali je nesebicno pomagala i svim ostalim gostima .Veliku zahvalnost joj dugujemo sto nam je pomogla da nas odmor protekne prelepo .\nUbedjeni smo da ce se vratiti u ovaj hotel -samo sto cemo sledeceg puta povesti jos nekoliko porodica dragih prijatelja .\nPostavite korisniku lr252015 pitanje o: SENTIDO Palm Royale\nHvala korisniku lr252015\nPR Management-team, Guest Services / Front Office objekta SENTIDO Palm Royale, je odgovorio/la na ovaj komentarOdgovor je poslat: 17. oktobar 2020.\nS'obzirom da treći put letujemo u ovom hotelu svaka pohvala bi bila suvišna. O lepotama plaže, predanosti, marljivosti i ljubaznosti osoblja svaka reč pohvale bi bila suvišna. Posebna pohvala za trud i organizaciju u cilju sprovođenja mera zaštite od Covid.\nSa vama je letovanje, i pod ovim uslovima, bilo pravo uživanje i relaksacija.\nPostavite korisniku 2020Sole pitanje o: SENTIDO Palm Royale\nHvala korisniku 2020Sole\nPR Management-team, Guest Services / Front Office objekta SENTIDO Palm Royale, je odgovorio/la na ovaj komentarOdgovor je poslat: 12. oktobar 2020.\nSnežana i Vesa\nBoravili smo dve nedelje u ovom divnom hotelu i ne možemo naći ni jednu zamerku. Od trenutka kada smo stigli u hotel pa do polaska sve je funkcionisalo odlično. Velike, lepe, čiste sobe, prelepa plaža, besprekorno održavani prostori oko hotela, odlična hrana i ono što je duša ovog hotela predivni ljudi koji u njemu rade i koji čine sve da vaš odmor protekne kao u bajci. Prosto da ne poverujete da ovakvo mesto postoji. Naravno ne mogu da ne izdvojim našu predivnu i preljubaznu Validu za koju mogu reći pravi čovek na pravom mestu. Iskreno se nadam da ćemo uskoro posetiti ponovo ovaj divni hotel iz koga nosimo samo lepe uspomene.\nP.S.Jedna sugestija za kraj, zbog velikog broja turista iz Srbije menadžment bi mogao da razmisli o uvođenju nekog tv kanala iz Srbije.\nPostavite korisniku Sneza63 pitanje o: SENTIDO Palm Royale\nHvala korisniku Sneza63\nza kompletno uzivanje\nDobar hotel, soba prostrana, pogled na more sa ogromne terase..soba je malo oronula, ali se svakodnevno cisti, cisti peskiri svaki dan...hrana solidna, problem je kad su deca u pitanju, nema puno izbora nezacinjene hrane, ali niko ne ostane gladan, pizza je dobra :D voda u bazenima je ledena. osoblje hotela je odlicno, ljubazno, predusretljivo...vodic Valida je taman po meri, nenametljiva, a spremna za svaku vrstu pomoci\nosoblje za animaciju je super, posveceno, inspirisano, klinci obozavaju mini disko...ja sam uzivala i u istezanju i na jogi...\nnajjaci utisak je savrsena plaza i izleti na koje smo isli...Raslan i Ali hi hi su nam organizovali 3 izleta. Delfine smo trazili velikom jahtom na kojoj je bilo nas 15tak, svako je imao priliku da se nadje u vodi zajedno sa tim divnim zivotinjama, pa makar stajali i vise puta...na izletu imaju i 2 zarona, potrudili su se da na ronjenje ide i moj petogodisnji sin, vozili smo se na banani, jeli svezu ribu, profi fotograf je napravio fotke savrsene fotke...\ndrugi izlet je bio safari...posto sam bila sama sa dvoje dece od 13god i malcem od 5 godina, organizovali su nam izlet samostalno, dva vodica i nas cetvoro, pazili su nas kao svoje prijatelje, sa puno sluha za svacije zelje, kao i za strahove..., stariji sin je sam vozio kvad cim su ocenili da on to moze... i proveo se fenomenalno, sa sve adrenalin delom...\ntreci izlet je bio za mene pravi biser...na manjem brodu,cisto, slatko... mi i jos jedna porodica, dva zarona...prvi da deca mogu da probaju i uzivaju, a onda su nam cuvali decu, dok smo mi sa vodicem isli oko 7 koralnih grebena...e to vec ne moze da se preprica....to mora da se dozivi...tu je i ostrvce za kraj izleta\nPostavite korisniku Gana1806 pitanje o: SENTIDO Palm Royale\nHvala korisniku Gana1806\nPR Management-team, Guest Services / Front Office objekta SENTIDO Palm Royale, je odgovorio/la na ovaj komentarOdgovor je poslat: 10. oktobar 2020.


Restoran koji je zabranio ulazak deci posluje bolje - VICE\nRestoran koji je zabranio ulazak deci posluje bolje\nMisija vlasnika jednog restorana u Australiji da razdvoji decu i restorane imala je iznenađujuće dobre rezultate.\n27 Avgust 2015, 5:38am\nRestorani i deca ne idu uvek zajedno. Mnogi vlasnici restorana ponosno ističu da su mesto razgovora, gostoprimivosti i prelaska naizgled nepremostivih granica predobrog burita. Ovi drugi imaju minijaturan raspon pažnje i nerazvijenu kontrolu telesnih tečnosti i/ili unutrašnjih glasova.\nUprkos tome, skoro svako od nas je pokušao da uživa u obroku i pored jadikovanja petogodišnjaka za susednim stolom, znajući da ako pukneš na tako malu osobu u javnosti ostaćeš obeležen kao zli psihopata kome treba zabraniti izlazak zauvek.\nAli misija vlasnika jednog restorana u Australiji da razdvoji decu i restorane imala je iznenađujuće dobre rezultate.\nRestoran Flynn's u malom Australijskom gradu Jugabura u Kvinslendu dospeo je na naslovnice kada je glavni kuvar i vlasnik Liam Flin zabranio ulazak deci mlađoj od sedam godina.\nNa taj potez se odlučio posle preprike sa roditeljima "vrištećeg" i "temperamentnog" dvogodišnjaka koji je ručao u restoranu (hej, svi smo imali takve obroke). Flin je roditeljima predložio da utišaju dete tako što će ga izvesti napolje. Predlog nije prihvaćen i porodica je ubrzo odlučila da ode, a rasprava se završila tako što je majka Flinu rekla da "odjebe".\nRoditeljstvo je takvo blaženstvo.\nNedugo potom, Flin je na Fejsbuk strani restorana najavio da će zabraniti ulaz deci mlađoj od sedam godina, navodeći "reakcije gostiju zbog vrištećih beba" koja su bila "samo negativna" kao opravdanje za novu politiku. Takođe je predložio roditeljima da učine sebi "uslugu" i "unajme bebisterku ili da dete koja vrišti udalje iz sobe."\nPročitajte i: Vi ste krivi što vaša deca imaju užasne navike u ishrani\nPost se ubrzo raširio društvenim mrežama, sa komentarima koji hvale Flinov pravičan stav u korist svakoga ko bi želeo da u jutarnjoj kafi uživa a da ne mora da trpi trendi tatu na mini skuteru i njegovog četvorogodišnjaka koji pije ekstra penušavi bebićino.\nDrugi Flinovo isključivanje mladih gostiju nisu smatrali tako pozitivnim i smatrali licemernom politiku zabrane za decu mlađu od sedam godina dok u restoranu sa zadovoljstvom prima pse svih uzrasta.\nNa šta ja kažem: setite se onog puta kada ste vašeg malog rođaka vodili na plivanje i on se upišao u bazen za bebe. Sada pomislite na film Badi, pas košarkaš i setite se koliko radosti Instagram profil psa Marni unosi u vaše svakodnevno postojanje. Znam sa kojom od te dve vrste bih radije podelila obrok.\nRasprava "deca u restoranima ili ne" nije ograničena samo na mali grad u Kvinslendu. Jedna vlasnica restorana našla se u sličnoj neprilici kao Flin, nakon što se suprotstavila roditeljima uplakanog dvogodišnjaka, a diskusija o tome u kojoj meri bi kuvari trebalo da se staraju o "malim švrćama" zapalila se ove nedelje, kada je novo istraživanje pokazalo da 59 odsto roditelja u Britaniji smatra opciju dece u restoranima "glupom".\nAli izgleda da je Flin na tragu nečega svojim "psi pre dece" stavom, jer je njegov restoran upravo dostigao najbolji vikend promet za četrnaest godina od kada je otvoren.\nU intervjuu Biznis Insajderu, Flin je rekao da je odluka o zabrani ulaska deci bila "dobra za posao" jer "ljudi mnogo troše, piju dobra vina, i još više troše."\n"Imali smo nekoliko mama i roditelja koji smatraju da je to direktna diskriminacija, ali uglavnom su pozitivne reakcije. Dobio sam mnogo podrške i mnogo roditelja nam je prišlo govoreći da je to dobra stvar", dodao je.\nPogled na Flinove nedavne Tripadvisor recenzije koje podržavaju ove scene veselih roditelja, konačno oslobođenih okova portikli i piletine-aviona. Jedan komentar u recenziji naglasio je "hrana je ukusna, usluga odlična i nema dece koje vrište dvadeset minuta." dok je drugi jednostavno napisao: "Nema beba, odlično! Moj pas je dobrodošao, Sjajno!!!"\nSa ovim uzvičnicima punim ekstaze zbog nedostatka dece nema rasprave.


[quote][i]Originally posted by raic1922[/i] [br][quote][i]Originally posted by delboj[/i] [br][quote][i]Originally posted by Combatrock[/i] [br]Pa realno covek kaze a svi mi koji se nadamo necem velikom ... ludom radovanje. Samo ce Texonja da ode u drugi vremenski okvir a sve ostalo ostaje isto. Promasaji sa pola metra, neuspesne zasede, debeli bifteci, ali sve to je nas Tex. Svaka luda nadje sebi zabavu. [/quote] Pa dobro, šta evo sad da urade, da ga odmah neko ubije? Ili da naprave i kod Teksa revoluciju, pa da pomjere vrijeme radnje? Ni to ne bi valjalo. Ne možeš sad od ovakvih stripova napraviti ne znam šta novo. [/quote] U principu može, ali se tradicionalistima ne bi svidjelo [/quote]


Kandić: Regionu je potrebno suočavanje sa prošlošću – Informer\nHapšenje Ratka Mladića 26. maja me je uhvatilo nespremnu. Nisam mogla vjerovati. Stisnula sam šake, pokušavajući da ga čvrsto uhvatim svojiom rukama. Konačno, odhanula sam sa olakšanjem.\nAli onda sam čula govor predsjednika Srbije Borisa Tadića. Za njega, hapšenje Mladića predstavlja zatvaranje mračnog poglavlja u našoj istoriji i uklanjanje mračne sramotne mrlje koja je označavala srpski narod dvije decenije. Ali nije bilo pominjanja mnogih drugih počinilaca genocida za vrijeme devedesetih ili odgovornosti koju srpska država snosi za te zločine. Još jednom, čini se, možemo izgubiti šansu da otvorimo bolnu ali neophodnu debatu o prošlosti.\nJoš jednom, čini se, možemo izgubiti šansu da otvorimo bolnu ali neophodnu debatu o prošlosti\nNe tako davno, zakratko se činilo da će se Srbija svrstati uz “strane” žrtve nasuprot “domaćim” počiniocima. To je bilo 2005. godine, nakon što smo moje kolege i ja otkrili i objavili video iz 1995. godine na kojem se prikazuje pogubljenje šest muslimana iz Srebrenice. Publika u Srbiji je prvi put vidjela neoborive dokaze o državnoj umješanosti u masakr 7.000 muslimana.\nVlada je brzo reagovala i odbacila svaku vrstu povezanosti sa masakrom. Preko noći, policija je uhapsila pet muškaraca i proglasila ih kriminalnnom grupom, negirajući svaku vezu koju bi grupa mogla imati sa državnim institucijama. Na suđenju, sud u Srbiji je odbacio svjedočenja majki i djece šest pogubljenih muslimana. Nije bilo dokaza, zaključio je sud, da su ti ljudi bili zarobljenici iz Srebrenice.\nHapšenje Mladića je donijelo olakšanje porodicama žrtava. Haškom tribunala je ponudilo potvrdu da je uspješan agent međunarodne pravde. Srbiji je ono, također, donijelo dugo željenu mogućnost članstva u Evropskoj uniji. Vlada Srbije je uspjela ubijediti svijet da cijeni evropske vrijednosti više nego kriminalne heroje iz prošlosti.\nAli ja nisam tako sigurna da je Srbija odustala o Mladića i drugih generala koji su vodili gemocidni rat u BiH. Simpatije koje su državni službenici i mediji izražavali prošle sedmice su još jedna sramotna mrlja na svima nama. Zamjenik tužioca mu je ponudio jagode. Udovoljeno je njegovoj želji da ga posjete ministar zdravlja i predsjednik parlamenta, kao što je udovoljeno i njegovoj želji da posjeti kćerkin grob. Javnost u Srbiji je neprestano bila obavještavana o njegovoj prehrani u zatvoru i svi smo saznali da je Mladić odletio u Hag u odijelu sa sinovljevog vjenčanja. Bio je tretiran kao zvijezda.\nTakvo obožavanje ubica je opasno u regionu u kojem ratne rane još nisu zarasle. Nacionalizam je još uvijek jak u BiH, Hrvatskoj, na Kosovu, u Makedoniji i u Crnoj Gori i ponekad je čak i jači nego za vrijeme ratova koji su rasparčali Jugoslaviju u devedesetim.\nNedavno su u Hrvatskoj političari, štampa, crkva i civilne grupe protestovali zbog presude haškog tribunala kojom su dva generala proglašena krivim za ratne zločine, što je presuda koja dovodi u pitanje zvaničnu hrvatsku interpretaciju rata. Oni su priznali da su 1995. desila neka ubistva, ali poriču da su država i bivše vođe, kao što je Franjo Tuđman, tadašnji predsjednik Hrvatske, odgovorni za planiranje etničkog čišćenja Srba.\nNacionalizam je još uvijek jak u BiH, Hrvatskoj, na Kosovu, u Makedoniji i u Crnoj Gori i ponekad je čak i jači nego za vrijeme ratova koji su rasparčali Jugoslaviju u devedesetim\nU očima bh. političkog establišmenta i porodica žrtava, pravda za žrtve genocida i etničkog čišćenja će biti ostvarena samo kada političke vođe bosanskih Srba i u Srbiji priznaju njihovu ulogu u genocidu. Vođe bosanskih Srba, međutim, negiraju da se on uopšte i desio i također zahtijevaju da više vođa bosanskih muslimana bude procesuirano za ratne zločine.\nSlično tome, malo toga se promijenilo na Kosovu, gdje se javnost protivi suđenjima za bivše komandante Oslobodilačke vosjke Kosova. U Crnoj Gori, sud je presudio da policajci koji su predali muslimanske izbjeglice snagama bosanskih Srba u maju 1992. nisu krivi za ratni zločin — što je šamar porodicama žrtava.\nRegionu očajnički treba poštena debata o prošlosti. To je jedini način da se priznaju sve žrtve i da se zaustave laži koje pričamo o sebi i o drugima. Porodice žrtava, 1.600 nevladinih organizacija, veterani i svećenici su potpisali inicijativu za osnivanje regionalne komisije koja bi napravila registar žrtava, uključujući i poginule vojnike, policajce dobrovoljce i one koji su bili žrtve etničkog čišenja.\nOvog mjeseca će zahtjev da se uspostavi ova komisija biti predat vođama svih zemalja nasljednica bivše Jugoslavije. Ako bude usvojena, ona će označiti kraj stare balkanske prakse ostavljanja žrtava bezimenim. Možemo se samo nadati da će ona sprati mrlje prošlosti jednom i zauvijek.\nNew York Times/Informer.ba\nTagsBoris Tadic natasa kandic ratko mladic suocavanja sa prosloscu\nNešković potvrdio da je Karadžić bio upoznat sa zločinima koje je počinio Veselin Vlahović – Batko\nZlatan Stipišić Gibonni dospio je na listu 15 muzičara iz cijelog svijeta


Njemačka: Stoje projekti zbog manjka radnika | BN\nNjemačka: Stoje projekti zbog manjka radnika\nPredsjednik Njemačke obrtničke komore Hans Peter Wollseifer izrazio je u srijedu strah da bi nedostatak stručnih radnika mogao naškoditi njemačkom privatnom sektoru.\nSvijet 25.12.2019 | 18:46\nOn je objasnio da zbog nedostatka stručnih radnika u zanatskom sektoru već sad trpe mnogi važni projekti kao primjer u izgradnji mostova ili polaganju optičkih kablova.\nPočetkom sedmice održan je samit predstavnika politike, poduzetnika i sindikata na kojem su razmatrane mogućnosti što bolje primjene novog zakona o useljavanju stručnih radnika iz zemalja izvan Europske unije koji bi trebao stupiti na snagu početkom marta sljedeće godine.\n"Nama je jasno da 1. marta neće odmah pred vratima stajati 30.000 radnika. Mi moramo početi s malim brojkama. Ako nam pođe za rukom godišnje privući nekoliko hiljada stručnjaka s izučenim zanatom, to bi već bio uspjeh", zaključio je Wollseifer.\nOn je zaključio kako ni useljavanje neće pokriti akutne potrebe njemačkog tržišta nego da se treba pojačano raditi na osposobljavanju domaćih potencijala.\n"Oni koji posjeduju kvalifikaciju vrlo dobro gledaju jesu li negdje dobrodošli ili ne. U to spada i mogućnost useljavanja za njihove familije", rekao je Wollseifer i naglasio kako se trebaju izbjeći greške iz perioda masovnog uvoza radne snage u šezdesetim i sedamdesetim godinama prošlog vijeka kada se, kako je rekao, nije razmišljalo o budućnosti.\nHvala vam, vise brinete o nasim potrebama od nas samih. Vidimo se za 6 mjedeci!\nDa nedostaje, kad su sve Švabe pobjegle iz Švabije! Nemačka je država emigranata i auslendera, i nije mi jasno, kud su se oni toliko sticali da grade i grade, i grade; pa čemu molim vas, i kome??? Međutim, biće, najvjerovatnije, da se njih uopšte ne pita šta se i kako radi u njihovoj državi, ko zna ko o tome odlučuje!\nLupetas,vjerovatno nisi nikad ni bio u Njemackoj ,pa kao i svaki demagog bez ozbiljne analize slucaja donosis povrsne ocjene.\nDobro si ti odlijepio 🤣.\nDodzite izgradujte nase carstvo.Vase zemlje neka ostanu na dnu.\nA zasto te poslove ne rade vasi gradjani? Njemci i desetine hiljada islamskih migranata? Gradovi su prepuni,vrve ulice od umotanih zena koje voze kolica sa djetetom a za njim jos idu 2-3 djece,sve jedno drugom od uva do uva? Zato sto za te poslove placate bedno i zalosno. Zato sto te firme ne drzite vi,Svabe, nego ste ih dali strancima. Pa sad kad mi dodjemo tamo,mi PONOVO radimo kod nasih lopova Srba,Muslimana Bošnjaka,Hrvata,Turaka.. Ljudi rade za bedan novac. Niko nas nebi zvao da to ista vrijedi..\nТачно у центар!\npa kome njemci prave tolke zgrade i infrastrukturu ako nemaju ljudi i radnika u zemlji? ko će to da koristi, plaća, kupuje kad nema djece i bijela kuga... koji je to idiotluk i glupost, samo pare gledaju a bijela kuga hara evropom... ništa familijarni život, samo rad i stres za koga, kome za čiju budućnost? arapa haha