Na osnovu člana 10. Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine ("Službeni glasnik BiH", br. 5/03, 42/03, 26/04, 42/04, 45/06, 88/07, 35/09, 59/09, 103/09, 87/12, 6/13 i 19/16) i člana 17. Zakona o Vijeću ministara Bosne i Hercegovine ("Službeni glasnik BiH", br. 30/03, 42/03, 81/06, 76/07, 81/07, 94/07 i 24/08), Vijeće ministara Bosne i Hercegovine na 100. sjednici, održanoj 4. maja 2017. godine, donijelo je\nO USVAJANJU POLITIKE RAZVOJA INFORMACIONOG DRUŠTVA BOSNE I HERCEGOVINE ZA PERIOD 2017 - 2021. GODINE\nOvom Odlukom usvaja se Politika razvoja informacionog duštva Bosne i Hercegovine za period 2017 - 2021. godine, koja kao prilog čini sastavni dio ove Odluke.\nZadužuje se Ministarstvo komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine da Vijeću ministara Bosne i Hercegovine podnosi godišnji izvještaj o realiziranju Politike razvoja informacionog duštva Bosne i Hercegovine za period 2017 - 2021. godine.\nVM broj 89/17\n4. maja 2017. godine\nRAZVOJA INFORMACIONOG DRUŠTVA BOSNE I HERCEGOVINE ZA PERIOD 2017 - 2021. GODINE\nIstovremeno sa ovim procesom spoznaje važnosti, raste i razvojni proces ovih tehnologija u društvu, što paralelno utječe i na kvalitet odluka, te politiku vezanu uz razvoj i korištenje ovih tehnologija. Kontekst i način upotrebe IKT-a određuje i njihove učinke. Stoga se dinamika i smjer njihovog razvoja definira na nivou smjernica, politika i strategija pojedinih zemalja, uzimajući u obzir kontekst EU i međunarodnih smjernica. Evropska unija posvećuje izuzetnu važnost razvoju ovih tehnologija, s ciljem uključivanja evropskih firmi i sistema, javnih uprava, te građana u razvoj evropskog informacionog društva. Evropska komisija je 1994. godine predstavila akcioni plan "Put Evrope u informaciono društvo". Jednim od najvažnijih dokumenata Evropske unije u pogledu težnje za uspostavljanjem informacionog društva smatra se "Lisabonska deklaracija". Među sedam vodećih inicijativa ekonomske strategije Evropa 2020 nalazi se "Digitalna agenda za Evropu", što pokazuje značaj koji IKT imaju u razvoju moderne ekonomije.\nZadatak organa uprave u Bosni i Hercegovini je da provode niz sistematskih mjera, usklađuju legislativu i regulativu, kako bi se stvorili preduvjeti za upotrebu IKT-a na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini. Djelotvorna primjena IKT-a počiva na uređenoj legislativi i regulativi, s obzirom na to da se legislativa u području IKT-a smatra jednom od najintenzivnijih u svijetu. Promišljenošću, kvalitetom i brzinom uvođenja zakonskih akata i propisa određuje se tehnološka i finansijska budućnost pojedine zemlje.\nUlaganje u IKT-e trebalo bi biti jedan od prioriteta razvijenih zemalja. Spremnost državnih organa na reforme koje će biti kvalitetno potpomognute legislativnim i regulatornim aktima, po uzoru na evropski model, ključan su faktor za uspješnu implementaciju IKT-a u razvoju informacionog društva.\nUbrzan razvoj informaciono-komunikacionih tehnologija, shvatanje potrebe i značaja razvoja broadband infrastrukture i pristupa Internetu velikim brzinama, aktivna politika pristupanja EU nametnuli su potrebu izrade nove (revidirane) Politike razvoja informacionog društva Bosne i Hercegovine.\nGlavni cilj Politike razvoja informacionog društva Bosne i Hercegovine je planiranje aktivnosti kojima će se maksimalno iskoristiti društveni i ekonomski potencijal IKT-a, naročito Interneta kao značajnog sredstva privredne i društvene djelatnosti.\nPoseban segment Politike razvoja informacionog društva Bosne i Hercegovine je posvećen podstjecaju razvoja domaće softverske industrije koja je sastavni dio ukupnog IKT sektora, koja je u zadnjih 15 godina pokazala veliki potencijal rasta i od industrije u povoju postala respektibilan potencijal Bosne i Hercegovine. Danas u BiH posluje više od 420 malih, srednjih i velikih IT kompanija, koje su u proteklih 5 godina zabilježile rast prihoda od 201% do čak 1419%, a rast u broju zaposlenih i do 583%. Softverska industrija BiH je već dokazala da može da zaposli mlade kvalificirane kadrove i da je sposobna da isporuči visokokvalitetna softverska rješenja na najzahtjevnijim svjetskim tržištima kao što su SAD i EU, kao i da učestvuje u razvoju najzahtjevnijih softverskih rješenja za potrebe Bosne i Hercegovine.\nIzradi predmetnog dokumenta prethodila je analiza stanja u oblasti informacionog društva u Bosni i Hercegovini, sa posebnim naglaskom na stanje u sektoru elektronskih komunikacija.\n1. BiH - DIGITALNO DRUŠTVO\n1.1 KONCEPT POLITIKE\nPolitika razvoja informacionog društva Bosne i Hercegovine je konceptualno izrađena da:\n-\tkreira viziju, ciljeve i zadatke koje treba dostići, realizira i osigura njihovu širu upotrebu i samoodrživost;\n-\tstvori realne preduvjete za izradu strategije koja će omogućiti realizaciju ciljeva i zadataka Politike, definirajući osnovne stubove razvoja i programe za njihovu realizaciju;\n-\tza svaki od programskih stubova utvrdi neophodne aktivnosti za realiziranje istih;\n-\tukaže na potrebu daljeg i ubrzanog razvoja IKT-a u Bosni i Hercegovini, imajući u vidu "Digitalnu agendu za Evropu", a polazeći od analize postojećeg stanja;\n-\tukaže na realne probleme i prepreke koje treba prevazići;\n-\tutvrdi preduvjete i mehanizme koji će omogućiti realiziranje svakog programa u cijelini.\n1.2 VIZIJA RAZVOJA INFORMACIONOG DRUŠTVA\n"Bosna i Hercegovina - digitalna država, koja je prepoznala društveni i ekonomski potencijal IKT-a i širokopojasnog pristupa" je vizija razvoja informacionog društva u Bosni i Hercegovini u narednom periodu. Za realiziranje vizije za početak je identificirano sedam stubova razvoja, koje prate programi sa pojedinačnim ciljevima i zadacima. Strategijom razvoja informacionog društva će se definirati konačan broj stubova i programa.\n1.3 CILJEVI I ZADACI\nOsnovni ciljevi koji se žele postići Politikom razvoja informacionog društva u BiH su:\n-\tdefiniranje pravaca daljeg i ubrzanog razvoja IKT sektora i širokopojasnosti i ostvarivanje preduvjeta za realiziranje istih;\n-\tosiguravanje investicija i povećavanje zainteresiranosti za IKT sektor i širokopojasnost;\n-\tpodstjecanje konkurencije na tržištu elektronskih komunikacija;\n-\tosiguravanje dostupnosti za širokopojasni pristup Internetu;\n-\tpodstjecanje krajnjih korisnika, građana i poslovnih subjekata da koriste dostupne IKT alate i servise u svakodnevnom životu i poslovanju;\n-\tosiguravanje primjene najsavremenijih tehnoloških rješenja;\n-\tpromoviranje zelenog IKT-a koji čuva čovjekov okoliš;\n-\trazvoj kapaciteta softverske industrije BiH.\nOsnovni zadaci države su osiguravanje značajne podrške razvoju IKT sektora kroz stvaranje uvjeta, kreiranje ambijenta, kao i finansijske podrške za realiziranje projekata i kvalitetnih inicijativa. Platforma za realiziranje zacrtanih ciljeva, planova i programa svih društvenih i privrednih aktivnosti treba da bude stabilan IKT sektor. Država i IKT sektor moraju sarađivati na uklanjanju poslovnih barijera na svim nivoima. Preduvjet je uključivanje svih relevantnih faktora sa obavezom da aktivno učestvuju u daljem razvoju društva znanja i informacionog društva, na putu prema digitalnom društvu. Savremeno digitalno društvo zahtijeva snažnu i opće dostupnu infrastrukturu, koja omogućava širokopojasnu konekciju velike brzine za sva domaćinstva i poduzeća pod jednakim uvjetima, a takođe osigurava i čvrstu, odgovarajuću i pouzdanu međunarodnu Internet konekciju. Upravo zbog toga, jedan od osnovnih ciljeva jeste stvaranje preduvjeta za ubrzani razvoj brzih i ultrabrzih mreža, odnosno infrastrukture širokopojasnog pristupa Internetu.\n1.4 STRATEŠKI ZNAČAJ IKT-a ZA BiH\nBosna i Hercegovina prepoznaje IKT kao sektor od veoma bitnog značaja za ekonomski razvoj zemlje, socijalnu dobrobit i konkurentsku poziciju države u regionu i Evropi, kao što prepoznaje važnost IKT-a u realizaciji drugih državnih razvojnih prioriteta:\nEkonomski razvoj - aktivno doprinosi razvoju BDP-a, direktno omogućavajući razvoj drugih privrednih sektora, privlačenjem stranih direktnih investicija, stimuliranjem povećanja izvoza, kreiranjem novih radnih mjesta i stvaranjem novih puteva za održivi razvoj;\nDruštveni razvoj - aktivno podstječe sve građane BiH da učestvuju i da doprinose razvoju digitalnog društva, osiguravajući sigurnost, stabilnost i jednake mogućnosti za svakoga;\nLjudski razvoj - povećavanje sposobnosti zaposlenih i produktivnost u svim privrednim sektorima, unaprjeđenje vještina i znanja građana putem stručnog usavršavanja i obrazovnih usluga, stvarajući radna mjesta visoke vrijednosti.\n1.5 BENEFITI RAZVOJA IKT-a U BiH\nVeći stepen primjene IKT-a omogućava:\n-\tjačanje državne konkurentnosti na evropskom nivou;\n-\tuvođenje kreativnosti i ohrabrivanje biznis sektora, omogućavajući nove poslovne modele sa direktnim dodatnim vrijednostima za privredu;\n-\trazvijanje baze talenata i kvalificirane radne snage i stvaranje primamljive mogućnosti zapošljavanja;\n-\tpovećavanje produktivnost i efikasnost u biznis sektoru, gdje će se automatizacijom procesa omogućiti lakši pristup i širenje informacija;\n-\tsocijalnu jednakost, nudeći veću dostupnost ruralnom stanovništvu i socijalnim slučajevima;\n-\tpoboljšanje pristupa obrazovanju i uvođenje doživotnog učenja za sve građane;\n-\tuvođenje svih osnovnih i dodatnih elektronskih usluga;\n-\tpovećanje dostupnosti putem elektronskih komunikacija, poboljšanje efikasnosti i minimiziranje vremena za donošenje odluka;\n-\trazvoj i jačanje eUprave u svrhu efikasnijeg pružanja javnih usluga građanima i biznisu, čime se pospješuje razvoj malih i srednjih poduzeća.\nUvjeti da bi IKT bio mehanizam podstjecanja državne ekonomije i pružio doprinos razvoju Bosne i Hercegovine u cjelini, je da bude prepoznat u svim strategijama i platforma na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini. U tom smislu implementacija Politike zahtijeva kolektivne napore svih zainteresiranih strana: svi nivoi vlasti, privatni sektor, svi korisnici i ukupna društvena zajednica.\n1.6 VIZIJA RAZVOJA IKT-a U BiH/eDRUŠTVO ZASNOVANO NA ZNANJU\nTehnologija može biti ključna za dobijanje informacija, ali sama po sebi neće doprinijeti društveno ekonomskom razvoju BiH, kao što to neće uraditi ni dobijene informacije, dok iste ne budu razmijenjene u vremenu i formi koja je prihvatljiva korisnicima, kao i kada korisnici budu imali znanje da informacije iskoriste na pravi način. Informacije, komunikacije, tehnologija i znanje moraju se posmatrati kao sistem koji funkcionira kao cjelina i u kojem svaka od ovih komponenti ima jedinstvenu ulogu u razvoju. Imajući u vidu aktuelno stanje IKT-a u BiH i evidentna dostignuća realizirana tokom proteklih godina, ambiciozna strategija omogućiti će razvoj informacionog društva i pružiti koristi za sve aktere. U tom smislu, vizija do 2021. godine mora biti jasna: "Bosna i Hercegovina - digitalna država, koja je prepoznala društveni i ekonomski potencijal IKT-a i širokopojasnog pristupa". Kao rezultat vizije u 2021. godini, korist od razvoja IKT i usluga širokopojasnog pristupa i rješenja u ključnim aspektima društva i ekonomije mora biti prepoznata i lako mjerljiva. Pored toga, IKT će doprinijeti lakšoj i bržoj integraciji u evropsku ekonomiju, afirmirajući BiH kao regionalni centar za IKT poslovne mogućnosti, preduzetništvo i kreativnost.\nJoš od vremena industrijske revolucije, kao izvor dugoročnog ekonomskog rasta, znanje se nameće kao novi "generator rasta". Pod utjecajem razvoja IKT-a i na tom razvoju kvalitativno različitih društvenih odnosa, multiplikativni efekat primjene novih znanja ubrzava transformaciju modernih društava. Savremeni ekonomski tokovi zasnivaju se sve više na korištenju novih ideja, informacija i stjecanju novih znanja i vještina, a manje na materijalnim izvorima. Proizvodnja koja se zasniva na znanju čini se "neopipljivom", "lakšom" i "pokretljivijom", čime postaje konkurentna na globalnom tržištu proizvoda i usluga (engl. service economy). Za malu zemlju,kao što je BiH, da bi se povećala konkurentnost društva, potrebno je veći naglasak dati razvoju inkluzivnog društva u čijem se centru nalazi građanin, ekonomija zasnovana na znanju, kao i efikasna javna uprava. Participacija građana u društvu zasnovanom na znanju podrazumijeva pristup Internetu i usluge zasnovane na IKT-u. Državna uprava ima zadatak da pomogne u stvaranju preduvjeta za veću participaciju građana putem IKT-a, što će poboljšati i povećati efikasnost i efektivnost poslovanja svih organa uprave i olakšati pristup istim. Takođe, to će doprinijeti poboljšanju socijalnog blagostanja i kvaliteta života, olakšavajući komunikaciju i povezivanje, što će sve ukupno utjecati na efikasnost i produktivnost u svim sferama društvenog života.\n2. KLJUČNI DOKUMENTI EU KAO VODILJA POLITIKE RAZVOJA INFORMACIONOG DRUŠTVA U BiH\nNajvažniji dokumenti prepoznati kao vodilje razvoja IKT-a u EU, čiji cilj je da definiraju ključnu ulogu IKT-a u evropskom društvu su: strategija "Evropa 2020" i Digitalna agenda za Evropu, kao dio strategije.\n2.1 ODRŽIV RAST – PROMOVIRANJE ZELENIJEG, KONKURENTNIJEG PRIVREDNOG DRUŠTVA KOJI EFIKASNO KORISTI RESURSE\nU dokumentu "Evropa 2020" se navodi da održiv rast označava izgradnju održivog i konkurentnog privrednog društva koje efikasno iskorištava resurse, uključujući i zelene tehnologije, ubrzavanje razvoja pametnih mreža korištenjem IKT-a, korištenje mreža na nivou EU te jačanje konkurentnih prednosti našeg poslovanja, prvenstveno u proizvodnji i u okviru naših malih i srednjih poduzeća, kao i pomoći potrošačima da cijene efikasno iskorištavanje resursa. Ovakav pristup EU se zasniva na nastojanju da se osigura mala emisija ugljikovog dioksida i ograničenih resursa, istovremeno sprječavajući uništavanje okoliša, gubitak biološke raznolikosti, te neodrživo iskorištavanje resursa. Takođe će se ojačati ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija. Ovakav pristup EU će biti vodilja održivog rasta Bosne i Hercegovine u narednom periodu.\n2.2 PAMETAN RAST – PRIVREDNO DRUŠTVO (Economy – Based Society) ZASNOVANO NA ZNANJU I INOVACIJAMA\nDokumentom "Evropa 2020" je naglašeno da pametan razvoj označava jačanje znanja i inovacija kao pokretača budućeg razvoja. Ovo zahtijeva podizanje kvaliteta obrazovanja, jačanje učinka istraživanja, promoviranje transfera inovacija i znanja, bolje korištenje IKT-a, te osiguravanje pretvaranja inovativnih ideja u nove proizvode i usluge koje rezultiraju rastom i kvalitetnim poslovima, te pomažu u suočavanju s evropskim i globalnim socijalnim izazovima. Kako bi se postigao uspjeh, potrebno je usmjeriti biznis sektor i njemu pripadajuće finansije na potrebe korisnika, sa fokusom na tržišne mogućnosti. Bosna i Hercegovina će biti opredijeljena za ovakav progresivan pristup pametnog rasta u narednom periodu.\n2.3 DIGITALNA AGENDA ZA EVROPU\nZadatak Digitalne Agende je da predstavi način za povećanje socijalnih i ekonomskih potencijala IKT-a, prvenstveno, Interneta kao važnog medija za sve privredne i društvene aktivnosti. Efikasnija upotreba digitalnih tehnologija će omogućiti Evropi da se osvrne na ključne izazove, što će doprinijeti boljem kvalitetu života.\nOsnovni cilj Digitalne Agende jeste da u narednoj deceniji Evropa osigura održivu privrednu i društvenu korist iz jedinstvenog digitalnog tržišta zasnovanog na brzom i ultra brzom Internetu i interoperabilnim aplikacijama. Ovo se može ostvariti jedino podjelom cjelokupnog cilja na više periodičnih zadataka:\n-\tdostupnost širokopojasnim mrežama svima u EU– osnovni pristup;\n-\tdostupnost širokopojasnim mrežama svima u EU – brzi pristup;\n-\tdostupnost širokopojasnim mrežama 50% stanovništva u EU – ultra brzi pristup\n-\tjedinstveno digitalno tržište;\n-\teUključivost: povećanje upotrebe interneta;\n-\tpovećanje broja i kvalitet eServisa;\n-\tistraživanje i razvoj: povećanje izdvajanja finansijskih sredstava za IKT.\nU ovom procesu, zadatak Evropske komisije je da osigura stabilan pravni okvir koji će stimulirati ulaganja u otvorenu i konkurentnu brzu Internet infrastrukturu i pripadajuće usluge, da kreira jedinstveno tržište za online sadržaje i poveća svoju podršku u području poslovnog dijela IKT sektora. Države članice EU dobile su zadatak da izrade operativne strategije razvoja brzog Interneta i osiguraju javno finansiranje kao i da podstječu razvoj i upotrebu savremenih online usluga. Nacionalni planovi i strategije razlikuju se od članice do članice, pri čemu se mogu uočiti slijedeći zajednički trendovi:\n-\tplanovi i strategije odnose se na period od tri do pet godina za osnovni širokopojasni pristup, te sedam i više godina za brzi i ultrabrzi širokopojasni pristup;\n-\tciljevi su postavljeni u odnosu na pokrivanje određenog procenta stanovništva, odnosno domaćinstava širokopojasnim pristupom određene ili najmanje brzine;\n-\tciljevi se razlikuju za osnovni širokopojasni pristup i brzi, odnosno ultrabrzi širokopojasni pristup;\n-\tplanovi i strategije promoviraju, u svrhu ostvarivanja navedenih ciljeva, uvođenje mreža nove generacije, uz primjenu tehnologije optičkih vlakana, te dodjelom i upotrebom raspoloživog radiofrekvencionog spektra za izgradnju mreža mobilnih komunikacija;\n-\tosigurana finansijska sredstva kojima se ostvaruju zacrtani ciljevi.\n2.4 PREPREKE RAZVOJU I KORIŠTENJU IKT-a U EU\nUvidom u Deklaraciju iz Granade i Rezoluciju Evropskog parlamenta komisija, te na osnovu konsultacija sa svim zainteresiranim stranama, Komisija je utvrdila sedam najvažnijih prepreka razvoju IKT-a u EU:\n-\tFragmentacija digitalnog tržišta;\n-\tNedostatak interoperabilnosti;\n-\tPovećan visokotehnološki kriminal i nisko povjerenje u mreže;\n-\tNedovoljna investicija u mreže;\n-\tNedovoljno istraživanje i inovacije;\n-\tNizak nivo digitalne pismenosti i vještina;\n-\tPropuštene prilike u rješavanju društvenih izazova.\nOve Prepreke, pojedinačno ili u kombinaciji, ozbiljno podrivaju napore u korištenju IKT-a, pa je jasna potreba za sveobuhvatnim i jedinstvenim odgovorom na evropskom nivou, na što ukazuje podatak da 30% evropljana nikad nije koristilo Internet. Posljednjih godina u Evropi, Internet pristup je uglavnom bio zasnovan na širokopojasnim tehnologijama prve generacije, što nikako ne može biti zadovoljavajuće imajući u vidu brzinu razvoja tehnologija i servisa baziranih na Internetu kao i sve većem broju korisnika ovih usluga.\n3. STUBOVI I PROGRAMI RAZVOJA IKT-a u BiH\nOslanjajući se na evropski put za koji se Bosna i Hercegovina opredijelila, Politika razvoja informacionog društva je usklađena sa sedam strateških stubova razvoja IKT-a iz Digitalne agende za Evropu.\nSlijedeći stubovi trebaju osigurati zacrtanu viziju razvoja IKT-a u Bosni i Hercegovini kroz direktnu realizaciju pretpostavljenih zadataka i ciljeva:\n3.1 I stub – Uspostavljanje jedinstvenog digitalnog tržišta\nOvaj stub podrazumijeva uspostavljanje online e-Usluga i tržišta digitalnih sadržaja s visokim nivoom povjerenja, koristeći alate i metodologije koje će stvoriti nove kapacitete i vještine za upotrebu IKT-a u svim društvenim sektorima. Nakon formiranja istih, potrebno je ukloniti sve barijere za njihovu implementaciju i omogućiti slobodan i siguran protok usluga unutar i izvan Bosne i Hercegovine.\n1.\tUspostavljanje i očuvanje rada bez papira i suvišnog štampanja;\n2.\tUspostavljanje baze javnih podataka za javnu upotrebu;\n3.\tOmogućavanje otvorene rasprave svih učesnika u online procesima (pružaoca usluga i korisnika) o daljim mjerama za unaprjeđenje sadržaja na BH online tržištu;\n4.\tPojednostavljivanje distribucije kreativnih sadržaja;\n5.\tPoboljšanje zaštite prava intelektualnog vlasništva na Internetu;\n6.\tDonošenje nove zakonske legislative i podzakonskih akata postojeće legislative koji daju podršku uspostavljanju jedinstvenog digitalnog tržišta;\n7.\tPodržavanje i promoviranje jedinstvenog digitalnog tržišta na teritoriji BiH i EU;\n8.\tUnaprjeđenje domaćeg tržišta telekomunikacija;\n9.\tUnaprjeđenje zaštite autorskih prava;\n10.\tUspostavljanje smjernica za ispravno provođenje pravila EU o zahtjevima potrošača za informacijama, preuzimanjem ili usklađivanjem sa EU zakonodavstvom u ovoj oblasti;\n11.\tPodstjecanje saradnje i razmjene informacija između svih nadležnih institucija na svim nivoima vlasti.\n3.2 II stub – Uspostavljanje okvira interoperabilnosti i standarda\nOvaj stub podrazumijeva potpuno uspostavljanje interoperabilnosti, usvajanje novih standarda, pravila i drugih dokumenata za njihovu implementaciju i kontinuirano poboljšanje. Bosna i Hercegovina mora identificirati i osigurati da novi IKT uređaji, aplikacije, podaci iz arhive i druge interaktivne usluge budu interoperabilne na čitavoj teritoriji Bosne i Hercegovine, kao i dalje prema EU i svijetu.\n1.\tIdentificirati, izraditi, usvojiti i implementirati legislativu za IKT interoperabilnost;\n2.\tDonijeti smjernice za IKT standardizaciju i javne nabavke;\n3.\tPribližiti se evropskom okviru interoperabilnosti;\n3.3 III stub – Potjecanje povjerenja i sigurnosti\nPovjerenje, privatnost i sigurnost su neophodni kod svih online aktivnosti. Kibernetičke prijetnje koje su izazvane od strane ljudskog, tehničkog ili prirodnog faktora mogu značajno uznemiriti, pa čak i ugroziti korisnike Web usluga i narušiti povjerenje i privatnost građana da ponovno koriste online usluge.\n1.\tPojačati sigurnost privatnih mreža i podataka;\n2.\tJačati borbu protiv kibernetičkih napada na informacione sisteme i kritične infrastrukture;\n3.\tPridržavati se EU platforme za borbu protiv kibernetičkog kriminala;\n4.\tPodržavati uspostavljanje centara za borbu protiv kibernetičkog kriminala na svim nivoima vlasti u BiH;\n5.\tJačati borbu protiv kibernetičkog kriminala i kibernetičkih napada na međunarodnom nivou;\n6.\tDonijeti propise za obavještavanja o narušenoj sigurnosti i definirati podatke koji trebaju biti obavezni i dostupni svim građanima BiH koji koriste kibernetički prostor (uspostaviti efikasnu saradnju između postojećih CERT centara);\n7.\tPreuzimanje ili usklađivanje legislative sa EU dokumentom "Telekom pravila o privatnosti";\n8.\tOtkrivati, analizirati, prijavljivati i evidentirati ilegalne online sadržaje i raditi na kampanjama podizanja svijesti o online sigurnosti djece;\n9.\tRaditi na aktivnostima uspostavljanja timova za odgovore na hitne kompjuterske intervencije u sprezi sa panevropskim timovima (CERT centri);\n10.\tUspostaviti i provoditi procedure za simulacije eventualnih kibernetičkih napada;\n11.\tUspostaviti i provoditi upozorenja za hotline štetni sadržaj;\n12.\tUspostaviti nacionalnu platformu za upozorenja o štetnim Internet sadržajima;\n13.\tJačati borbu protiv online dječje pornografije i Internet nasilja nad djecom.\n3.4 IV stub - Uspostavljanje brzog i ultra-brzog pristupa Internetu\nOvaj stub ukazuje na sveobuhvatniju potrebu za izgradnjom neophodne elektronske komunikacione infrastrukture u cilju razvoja širokopojasnih mreža.\n1.\tUsvojiti i implementirati legislativu za širokopojasnost;\n2.\tOsigurati sredstva za širokopojasni pristup velike brzine;\n3.\tUsvojiti BH politiku i strategiju spektra;\n4.\tRazviti akcioni plan za implementaciju širokopojasnosti;\n5.\tUspostaviti smjernice za olakšavanje ulaganja u širokopojasnost;\n6.\tKoristiti fondove EU za finansiranje mreža velike brzine;\n7.\tDonijeti regulatorne mjere za potjecanje konkurentnosti i poboljšanje širokopojasnog investicionog okruženja;\n8.\tDati preporuka o zaštiti otvorenog Interneta za potrošače;\n9.\tPratiti preporuke o popisu tržišta relevantnih za prethodnu regulaciju;\n10.\tSmanjiti troškove implementacije brzih elektronskih komunikacionih mreža;\n11.\tIzraditi pilot projekt za testiranje obaveznih projekata za implementaciju širokopojasnosti;\n3.5 V stub – Potjecanje razvoja softverske industrije, kao i ulaganja u istraživanje i inovacije\nOvaj stub ukazuje na potrebu za daljim snaženjem i razvojem domaće softverske industrije koja je trenutno najbrže rastući segment ukupnog IKT sektora u BIH. Velika ekspanzija i dokazana sposobnost IT kompanija iz BiH da spremno odgovore na rastuću tražnju za kvalitetnim softverskim rješenjima, kako u svijetu tako i u BiH, te njihov veliki potencijal da zaposle mlade visokokvalificirane softver inžinjere – čiji nedostatak na tržištu ujedno predstavlja glavnu prepreku razvoju softverske industrije, opredjelila je Bosnu i Hercegovinu da softversku industriju tretira kao strateški potencijal razvoja bh ekonomije, obrazovanja i zapošljavanja mladih softver inženjera. Razvoj domaće softverske industrije u prvoj fazi uglavnom karakterizira izrada softverskih aplikacija za druge (outsourcing), za velike korporacije u svijetu i za potrebe domaćeg tržišta, što BiH može iskoristiti kao podlogu da podsticajima u istraživanja i inovacije stvori uvjete da se domaća softverska industrija ohrabri za drugu fazu razvoja kako bi stvorili uspješan komercijalni proizvod koji će biti od važnosti za budući ekonomski razvoj naše zemlje i povećati konkurentnost na inozemnom tržištu. Obzirom da su domaće IT kompanije samoinicijativno i vlastitim snagama već uspjele da razviju nekoliko vlastitih komercijalnih IT proizvoda i plasiraju ih na strana i domaće tržište, opravdava se namjera Bosne i Hercegovine da snažno podrži softversku industriju u BiH. Najbolje ideje moraju biti pretvorene u kapital na tržištu proizvoda i usluga.\n1.\tPromovirati profesiju softver inženjera kao zanimanja budućnosti za mlade u BiH;\n2.\tDati podršku startap kompanijama u softverskoj industriji i razvoju IT preduzetništva (finansijski podsticaji, podrška razvoju IT klastera, startap habova, inkubatora itd);\n3.\tOsigurati podsticajnu poresku politiku za kompanije iz softverske industrije i na taj način utjecati na veće zapošljavanje i smanjenje odliva mozgova;\n4.\tDati podršku izvoznicima softverskih proizvoda i rješenja prilikom nastupa na stranim tržištima i na taj način povećati izvoz softverskih rješenja;\n5.\tUnaprijediti kadrovske potencijale u industriji, uključujući formalno obrazovanje, dokvalifikaciju, prekvalifikaciju i kontinuirano učenje;\n6.\tPromovirati bh softversku industriju u okviru zemlje i u inozemstvu;\n7.\tIdentificirati i upotrijebiti privatne investicije i EU fondove za istraživanja i inovacije u softverskoj industriji i širem IKT sektoru;\n8.\tPojačati koordinaciju i objedinjavanje resursa za istraživanja i inovacije u softverskoj industriji i širem IKT sektoru;\n9.\tOsigurati finansijsku podršku istraživačkoj infrastrukturi i svim vrstama organiziranih i udruženih oblika u u softverskoj industriji i širem IKT sektoru: udruženja, tehno parkova, klastera, poslovnih inkubatora, inovacionih centara...., kao i osiguranje efikasnog okruženja kojim se potječe osnivanje ovih udruženih oblika, te omogućava njihov nesmetan rad i razvoj;\n10.\tRazviti i unaprijediti istraživačko/obrazovnu mrežu i omogućiti svim školama i univerzitetima širokopojasni pristup Internetu;\n11.\tRazviti novu generaciju web baziranih aplikacija i usluga;\n12.\tOsigurati uključenje Bosne i Hercegovine u velike EU pilot projekte finansirane iz programa za konkurentnost i inovacije;\n13.\tAktivno raditi na ubrzanju razvoja tržišta za Cloud Computing;\n14.\tUsvojiti i implementirati BH Cloud Computing strategiju na osnovu Evropskog okvira za Cloud Computing;\n15.\tPokrenuti pilot projekat za istraživanje dobiti i gubitka iz javnih usluga u oblaku;\n16.\tPostaviti više poslovno-friendly okruženja za preduzetnike početnike;\n17.\tIzraditi akcioni plan za web preduzetnike;\n18.\tFokusirati se na razvoj fotonike, robotike i budućih internet javno-privatnih partnerstava (JPP) - Novi JPP o High Performance Computing;\n19.\tDonijeti akcijski plan za razvoj elektronske industrije;\n20.\tPovećati investiranje u High Performance Computing;\n21.\tOsigurati finansijsku podršku za unaprjeđenje izvoznih sposobnosti IKT industrije;\n22.\tPoreznom, carinskom i drugim podstjecajnim politikama podstaći brži rast IKT industrije, čime će se povećati broj zaposlenih u IKT industriji i smanjiti odliv mozgova.\n3.6 VI stub - Jačanje digitalne pismenosti, znanja i eUključivanja\nAkcenat ovog stuba je na jačanje digitalne pismenosti, sposobnosti i uključivanju svih korisnika IKT-a. Osim toga, osobe s invaliditetom susreću s posebnim poteškoćama u korištenju elektronskih sadržaja i usluga. Kako se sve više svakodnevnih zadataka obavlja on-line, korisnici imaju sve veću potrebu za poboljšanjem svojih digitalnih vještina, da bi u potpunosti učestvovali u IKT društvu. Izvršenjem aktivnosti ovog stuba će se u potpunosti otkloniti digitalni jaz.\n1.\tDonijeti smjernice za unaprjeđenje digitalne pismenosti i IKT kompetencija građana Bosne i Hercegovine;\n2.\tIzraditi okvir za prepoznavanje IKT vještina;\n3.\tUnaprijediti digitalnu pismenost u borbi za 'Nove vještine za nova radna mjesta';\n4.\tPrilagoditi nastavne planove i programe u osnovnom, srednjem i visokom obrazovanju kako bi informatika bila sastavni dio svih nastavnih jedinica, a ne samo poseban predmet;\n5.\tOsigurati tehničke i ljudske uvjete da svi đaci imaju domenski školski e-mail, te promovirati online kolaboraciju u školama;\n6.\tIzraditi programe prekvalifikacije i dokvalifikacije sa ciljem većeg zapošljavanja u IKT sektor i smanjenja nezaposlenosti;\n7.\tIzmjeniti legislativu kako bi se omogućio formalni rad od kuće, posebno prilagođen majkama i ženama, sa ciljem povećanja njihovog broja u ukupnoj radnoj snazi IKT industrije;\n8.\tEducirati građane o novim IKT medijima;\n9.\tUnaprijediti pristupačnost zakonodavstvu putem IKT-a, tako da građani mogu imati jednostavan online pristup istom;\n10.\tOsigurati dostupnost i prilagoditi online sadržaje web stranica javnog sektora građanskom učešću i direktnoj kolaboraciji sa javnom upravom;\n11.\tOsigurati dostupnost i prilagoditi sadržaje web stranica javnog sektora osobama s invaliditetom da pristupe sadržajima na webu;\n12.\tAktivno provoditi politiku digitalnog opismenjavanja od prvih razreda osnovnog obrazovanja;\n13.\tOsigurati dostupno i efikasno eUčenje.\n3.7 VII stub - Primjena IKT-a u rješavanju ključnih izazova BH društva\nU IKT-u je ogroman potencijal koji se svakodnevno koristi u rješavanju mnogobrojnih problema i društvenih izazova. Zbog toga je neophodno da IKT budu omogućene "svakom i svugdje".\n1.\tIdentificirati, procijeniti i izvršiti analizu na koji način IKT sektor treba da udovolji zajedničkim energetskim resursima i emisijama mjerenja za očuvanje okoliša;\n2.\tOsigurati partnerstvo između IKT sektora i velikih sektora emitiranja;\n3.\tIdentificirati, procijeniti i izvršiti analizu doprinosa pametnih mreža i definirati minimalne funkcionalnosti za promoviranje interoperabilnosti;\n4.\tOsigurati stalne promotivne aktivnosti za domaću IKT industriju u Bosni i Hercegovini sa ciljem povećanja nivoa upotrebe IKT u vladinom i biznis sektoru;\n5.\tOsigurati stalne promotivne aktivnosti za domaću IKT industriju u inozemstvu sa ciljem povećanja izvoza;\n6.\tOmogućiti eZdravstvo i siguran online pristup medicinskim zdravstvenim podacima korisnika i postići raširenu telemedicinsku implementaciju;\n7.\tPredložiti preporuku da se definira minimalni zajednički skup podataka za svakog pacijenata – korisnika zdravstvenih usluga u Bosni i Hercegovini;\n8.\tUspostaviti i održavati standarde za ispitivanje interoperabilnosti i certificiranje eZdravstva;\n9.\tPredložiti održivi model za finansiranje digitalne BH biblioteke uvezane sa EU bibliotekom;\n10.\tUraditi potrebne izmjene postojeće legoslative u cilju podstjecanja razvoja IKT industrije, posebno u oblasti poreskih i carinskih sistema;\n11.\tPredložiti mjere za podstjecanje kulturne i kreativne industrije;\n12.\tRješavati pitanje o digitalnom filmu;\n13.\tPreuzeti i provesti audiovizuelne medijske usluge Direktive o kulturnoj raznolikosti;\n14.\tDati podršku prekograničnim elektronskim uslugama na jedinstvenom tržištu;\n15.\tVoditi aktivnosti na među-povezivanju kapaciteta eJavnih nabavki sa Evropskim sistemom;\n16.\tIdentificirati, razviti i implementirati infrastrukturu javnih servisa, politiku i podršku u okviru Connecting Europe Facility (CEF);\n17.\tRazviti i unaprijediti eServise u ključnim područjima od javnog interesa;\n18.\tUspostaviti i sistemski riješiti upotrebu i održavanje informacionog sistema istraživačke djelatnosti na svim nivoima vlasti.\n4. PREPREKE I RIZICI ZA RAZVOJ IKT-a U BOSNI I HERCEGOVINI\n-\tNizak nivo digitalne pismenosti i vještina - nedostatak obrazovanja i shvatanja neophodnosti i prednosti upotrebe IKT-a;\n-\tNedostatak institucionalne podrške - ne postoji jasno političko opredjeljenje, niti zainteresiranost vladajućih struktura za ulaganje u IKT;\n-\tNepostojanje efikasne konkurencije na broadband tržištu - još uvijek visoka cijena pristupa Internetu i prateće opreme;\n-\tNedostatak širokopojasne infrastrukture - nedostupnost Internet/širokopojasne tehnologije;\n-\tNedovoljna javna ulaganja i investicije - vladajuće strukture ne ulažu dovoljno u razvoj IKT-a;\n-\tNepostojanje okvira interoperabilnosti - još uvijek nije usvojen dokument Okvir intreoperabilnosti na pojedinim nivoima vlasti;\n-\tNizak nivo sigurnosti u BiH u oblasti IKT - nedostatak legislative za zaštitu podataka na pojedinim nivoima vlasti;\n-\tPovećanje visokotehnološkog kriminala - sa povećanjem tehnološkog napretka povećava se i visokotehnološki kriminal;\n-\tNeadekvatna postojeća legislativa - postojanje legislative koja nije usmjerena ka podstjecanju razvoja domaće IKT industrije;\n-\tNeujednačena zastupljenost akademsko istraživačke mreže - akademsko istraživačka mreža je zastupljena samo u nekim područjima Bosne i Hercegovine, dok u nekim područjima uopće ne postoji;\n-\tNedostatak IKT radne snage - nedovoljan broj IKT profesionalaca, nesposobnost obrazovanog IKT kadra bez iskustva da se odmah uključe u radne procese u IKT sektoru.\n-\tNekorištenje sredstava iz EU fondova - ukoliko se ne osiguraju sredstva EU fondova za ulaganje u IKT ili ukoliko Bosna i Hercegovina ne bude u mogućnosti da iskoristi ista;\n-\tNedovoljno ulaganje u IKT - ukoliko vladajuće strukture ne osiguraju dovoljnu finansijsku podršku razvoju IKT-a;\n-\tInteres vlasti minimiziran - ukoliko vladajuće strukture ne pokažu interes za dalji razvoj IKT-a kroz podršku i promociju javno-privatnom partnerstvu i ostalim važnim IKT projektima;\n-\tSpori razvoj - ukoliko razvoj IKT-a u Bosni i Hercegovini bude drastično ispod zemalja regiona i EU, razvoj IKT-a će znatno biti u stagnaciji, te neće moći odgovoriti izazovima savremenog digitalnog društva.\n5.1 Preduvjeti implementacije\nPolitika razvoja informacionog društva za period 2017-2021 sadrži set osnovnih principa za razvoj informacionog društva u Bosni i Hercegovini. Ovi principi će se uzeti u obzir i transformirati u odgovarajuće aktivnosti u procesu ažuriranja i razrade organizacionog, sektorskog i regionalnog razvoja od strane državnih institucija, javnih poduzeća, privrednog sektora i akademske zajednice.\nPolitika treba da usmjeri na zajedničku posvećenost ostvarivanju državne IKT vizije i ciljeva za stvaranje digitalne države do 2023. godine. Za uspješnu realizaciju ciljeva iz Politike preporučuje se da svi nivoi vlasti u Bosni i Hercegovini realiziraju zacrtane zadatke u saradnji sa svim prepoznatim subjektima.\nZadatak vladajućih struktura je podstjecanje implementacije zadataka po stubovima i njihovih vezanih aktivnosti kroz: osiguranje što boljeg razvojnog okruženja, kratkoročnih i dugoročnih sredstava, podršku i olakšicu implementatorima i donatorima razvojnih programa i projekata iz javnog i privatnog sektora, podršku istraživačkim radovima u oblasti IKT-a, kao i druge aktivnosti vezane za promociju i razvoj digitalnog društva u cjelini.\nJavni i privatni sektor trebaju da se što više uključi u aktivnosti vezane za razvoj IKT-a, primjenjivati rješenja na bazi otvorenih standarda, osigurati što manju zavisnost od isporučioca IKT opreme, softvera i usluga, kao i ulagati u brzi razvoj IKT-a kroz mehanizme javno-privatnog partnerstva.\nSredstva potrebna za realiziranje zadataka po stubovima i njihovih vezanih aktivnosti, odnosno za programe i projekte koji proizilaze iz Strategije, potrebno je osigurati iz budžetskih sredstava, sredstva privatnih subjekata, kao i iz EU i međunarodnih fondova.\n5.2 Strategija razvoja informacionog društva\nNa osnovu Politike razvoja informacionog društva u Bosni i Hercegovini za period 2017-2021 potrebno je izraditi Strategiju razvoja informacionog društva u Bosni i Hercegovini koja će u detalje razraditi aktivnosti po programima/stubovima iz Politike i predstavljati ključni strateški dokument - vodilju za dalje pravce razvoja IKT-a u Bosni i Hercegovini, i to:\n-\tUspostavljanje jedinstvenog digitalnog tržišta;\n-\tUspostavljanje okvira interoperabilnosti i standarda;\n-\tPodstjecanje povjerenja i sigurnosti;\n-\tUspostavljanje brzog i ultra-brzog pristupa Internetu;\n-\tPodstjecanje ulaganja u istraživanje i inovacije;\n-\tJačanje digitalne pismenosti, znanja i eUključivanja;\n-\tPrimjena IKT-a u rješavanju ključnih izazova društva Bosne i Hercegovine.\n5.3 Akcioni plan, razvojni programi i projekti\nZa razradu aktivnosti predviđenih Strategijom razvoja informacionog društva potrebno je izraditi odgovarajući Akcioni plan koji će sadržavati konkretne implementacijske korake, razvojne programe i projekte sa odgovarajućim opisima, nosioce aktivnosti, rokove, procjenu potrebnih resursa, kao i očekivane rezultate implementacije.\n5.4 Nosioci implementacije Politike i njihovi zadaci\nZa implementaciju Politike odgovorno je Vijeće ministara Bosne i Hercegovine, dok je za praćenje implementacije nadležno Ministarstvo komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine u saradnji sa entitetskim i Brčko distrikt nadležnim institucijama.\nNa osnovu Akcionog plana za period 2017-2021 Vijeće ministara Bosne i Hercegovine će, na prijedlog Ministarstva komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine donositi dvogodišnje akcione planove.\nNosioci programa/aktivnosti iz Stubova su sve relevantne institucije na nivou institucija Bosne i Hercegovine, entiteta i Brčko distrikta Bosne i Hercegovine koji trebaju biti uključeni u implementaciju ovih aktivnosti. Takođe, u implementaciju trebaju biti uključeni i predstavnici akademske zajednice, predstavnici IKT industrije u Bosni i Hercegovini, kao i predstavnici korisničke baze po pojedinim programima.\nKako bi se postigli ciljevi Politike,Vijeće ministara Bosne i Hercegovine će na prijedlog Ministarstva komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine formirati sektorske ekspertske grupe za sve oblasti prepoznate Politikom, a koje će se sastojati od predstavnika sa svih nivoa vlasti, predstavnici akademske zajednice, predstavnici IKT industrije u Bosni i Hercegovini, kao i predstavnici korisničke baze po pojedinim programima.\nNjihov zadatak će biti da analiziraju trenutnu situaciju i u saradnji sa institucijama vlasti predlažu nove aktivnosti i ocjenjuju nivo razvoja i efikasnost razvoja informacionog društva u skladu sa postavljenim ciljevima. Na bazi njihovih analiza, ekspertske grupe će davati prijedloge novih prioriteta i aktivnosti kroz godišnje akcione planove, koje je potrebno odobriti i usvojiti od strane Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. U prilog tome, rezultati analiza nivoa realiziranih aktivnosti će predstavljati inpute o tome u kojem sektoru je potrebno uložiti veće napore i kakve aktivnosti u narednom periodu preduzeti.\n5.5 Praćenje razvoja informacionog društva\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine će na prijedlog Ministarstva komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine formirati tim za praćenje razvoja informacionog društva. Tim će biti sastavljen od predstavnika Ministarstva komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine, kao nosioca aktivnosti, i predstavnika ekspertskih grupa formiranih za praćenje oblasti navedenih u Politici.\nZadatak tima je praćenje provođenja aktivnosti koje prate razvoj informacionog društva na osnovu dvogodišnjih Akcionih planova, prikupljanje statističkih podataka iz različitih izvora, upoređivanje sa zemljama regiona i EU zemljama, te na osnovu sveobuhvatnih analiza, davanje preporuka za poboljšanje stanja u oblasti IKT-a u Bosni i Hercegovini.


Bitcoin saradnja? menjacnica i slicno\nBitcoin.rs / Ekonomija / Ekonomija / Bitcoin saradnja? menjacnica i slicno\n01-12-2014, 03:47 AM (This post was last modified: 01-12-2014 03:58 AM by vladrad.)\nJa sam inace u USA/Kalifornija - drzavljanin. Jel ima neko neku ideju da\npravimo neku saradnju tipa nesto serveri kod mene (da se ne shipuju za Srbiju + carina) ili neka bitcoin converzija i slicno. Imam racun u Intesi u Beogradu, moji su u Beogradu a imam i stan tamo cisto zbog sigurnosti ako treba nesto a mogu i garanciju da dam neku a i dolazim za Bg cesto.\nAko treba nekome na primer US bank account, USA Paypal, moja US addressa ili jos bolje ako hocete da kupimo servere po pola na 3 dela ili sta god\nRE: Bitcoin saradnja? menjacnica i slicno\nKad kažeš "server" misliš na majning mašinu je li tako?\nDa li si do sada kupovao BTC i šta si koristio za kupovinu (localbitocins, berza... koja?) ?\nKolika ti je cena struje? Imaš li neko iskustvo u majningu?\n(01-12-2014 03:47 PM)dunchy Wrote: Kad kažeš "server" misliš na majning mašinu je li tako?\nDa mislim na majning masinu. Nemam previse iskustva da budem iskren u samom majningu. Imam solidno iskustvo u sklapanju konfiguracija i overklokovanja. Brat i ja nesto 'vezbamo' sa 2 masine. On je u Bg a ja sam ovde. Mozda bi uleteli u neku ASIC masinu ali mozda ne bi bilo lose kad bi imali jos nekoga ko je vec duze u tome\nJa majnujem probe radi na NVIDIA 580 trenutno a on na gtx 2x285.\nKoristim ovaj coinbase\nhttps://coinbase.com/transactions i tu sam kupio 1btc cisto za probu takodje po $810.\na za majning koristim neki CudaMiner za NVIDI-ju koji malo da budem iskren pregreva graficku.\nCena struje sa PGE je za sada\nA ako predjem ne znam koju kolicinu onda\nInace planiram da postavim solarne ploce u neko dogledno vreme posto ovde sunca ima cele godine a i drzava ima neki program da ti oni finansiraju bezpovratno 50% od solarnih ploca.


Okončan ljubavni trougao Žarka Radića : Crveni tepih\nOkončan ljubavni trougao Žarka Radića\nŽarko Radić, najpoznatiji po ulozi Jastreba iz ‘Kapelskih kresova’, ponovno se vratio u splitski dramski ansambl. Ali to ne bi bila velika vest da nije reč o Radićevoj ljubavi, plavokosoj Riječanki Esteri Šimek s kojom je šarmantni umetnik, navodno, u vezi već nekoliko godina i koja je, navodno, zbog njega također krenula put juga.\nUz to, Estera je zbog preseljenja dala u podnajam kozmetički salon Set, gde je bila voditeljka, a čiji je vlasnik Žarko Radić.\nVerovatno mi je suđeno da lutam. Tako se dogodilo. Čini se da ću ovih nekoliko godina do penzije provesti u rodnom Splitu. Dugo sam u tom poslu i želja mi je da i dalje radim. U tom smislu očekujem da ću imati dosta angažmana – komentarisao je Radić preseljenje u Split, a na bilo kakvo pitanje o supruzi Snežani, koja živi u Americi, braku, i mogućem razvodu – ne daje odgovore.\nSvetlanaP said on 08/11/2011 at 08:41\nKakvo je to radno mesto “voditeljka salona”???? Da li je neko procitao ovo pre nego sto je postavio ovaj tekst?


ŠKOLA ISLAMA - NAUČI ISLAM: FIKH (pravo)\n* Kliknite na ikonu knjige desnim klikom, potom idite "save link as" ukoliko želite knjigu skinuti na vaš računar\n* Kliknite na ikonu knjige da je otvorite u pdf formatu, a na ikonu videa da poslušate video predavanje\n1. Fikh (abdest, namaz, post)\n(video komentar mr. Elvedin Pezić)\n(Obrađujući nastavni plan i program islamskog fikha uzimali smo propise koje smo razumjeli iz šerijatskih dokaza, olakšanim pristupom, shodno potrebi ljudi i njihovoj stvarnosti, kako bi proučavanje bilo dublje a razumijevanje sveobuhvatnije, uz uvažavanje mišljenja učenjaka, izbjegavajući pri tome, koliko je moguće, navođenje neslaganja u fikhskim pitanjima u kojima učenjaci imaju različite stavove.\nNema sumnje da je za jednog muslimana, nakon ispravnog uvjerenja i shvatanja vjere, najbitnije i najkorisnije da zna fikhske propise iz oblasti ibadeta i međuljudskih postupaka za kojima svakodnevno ima potrebe u svom ličnom životu, a ovo naročito ima svoju vrijednost ako on svoje znanje veže za argumente Kur'ana i Sunneta. U ovim predavanjima mr. Elvedin Pezić nam na jedan vrlo pristupačan način objašnjava propise vezane za čistoću, abdest, namaz, post i odgovara na neka savremena pitanja)\n2. Razumijevanje fikhskih dokaza\n(video komentar dr. Zijad Ljakić)\n(Bilježe Buharija i Muslim u svojim 'Sahihima' od Humejd ibn Abdurrahman da je čuo Muaviju, radijaIlahu anhu, na hutbi da je rekao: "Onome kome Allah želi dobro, da mu razumijevanje vjerskih znanosti". Nema sumnje da je za jednog muslimana, nakon ispravnog uvjerenja i shvatanja vjere, najbitnije i najkorisnije da zna fikhske propise iz oblasti ibadeta i međuljudskih postupaka za kojima svakodnevno ima potrebe u svom ličnom životu, a ovo naročito ima svoju vrijednost ako on svoje znanje veže za argumente Kur'ana i Sunneta. A jedna od knjiga koja nudi takav način spoznaje propisa vjere je i knjiga 'Razumijevanje fikhskih dokaza' od dr. Aida EI-Karnija, jednog od najpoznatijih islamskih aktivista današnjeg doba, autora jedne od najprodavanijih knjiga na svijetu 'Ne tuguj'. Poštovani čitaoci, pred vama je knjiga koja s pravom nosi naslov 'Razumijevanje fikhskih dokaza' jer je njena najupečatljivija karakteristika da pomaže muslimanu željnog znanja, koje se direktno crpi iz dva osnovna šerijatska izvora Kur'ana i Sunneta, da nauči kako se iz tih argumenata razumije određeni šerijatski propis i kako taj dokaz upućuje na njega. Također, ova knjiga predstavlja pojednostavljen i lagan način izlaganja fikhskih propisa koji su direktno zasnovani na ajetima, hadisima i idžmau učenjaka. Posebna vrijednost ove knjige, po čemu zaslužuje da je svaki musliman ima u svojoj kući i da se u svakoj prilici vraća na nju, je u sljedećem:\n- što za njeno korištenje nije potrebno da se posjeduje određeno predznanje u fikhu niti da se vlada terminologijom islamskih pravnika, tj. pristupačna je svakom muslimanu svejedno na kojem nivou znanja i obrazovanja bio.\n- što se autor knjige u svom izlaganju fikhskih propisa ne priklanja ni jednom određenom fikhskom mezhebu, nego propise zasniva i veže direktno za argumente Kur'ana i Sunneta. - sažeta, jezgrovita, razumljiva, jasna i pristupačna, udaljena od komplikovanih tumačenja i detaljnih preciziranja što je inače svojstvo fikhskih knjiga. - građa i materijal iz kojih je sastavljena ova knjiga su najpoznatije i najbolje fikhske knjige čiji autori preferiraju snagu dokaza daleko od bilo koje mezhebske gorljivosti i zaslijepljenosti.\n- obrađuje većinu fikhskih poglavlja i oblasti što je čini posebno vrijednom s obzirom da su dimenzije i veličina knjige prikladni za korištenje.\n- potpuno odgovara kako početniku iz ove oblasti znanja tako i onome koji ima određeni stepen znanja u islamskom pravu.\nPrema tome, sve ovo ukazuje na vrijednost ove knjige i potrebu da svaki onaj ko praktikuje ovu vjeru da je ima pri ruci, da je isčitava, izučava i vraća se na nju u svom svakodnevnom životu.)


Ima nečeg čarobnog u ovom delo godine kada se ljudi osećaju i ponašaju drugačije. Zbog toga mnogi u ovom periodu godine maštaju o pronalaženju prave ljubavi koja će ih ugrejati i s kojom će moći da provedu praznike.\nPiše: M.Z.M. 27.12.2019. 08:08\nKajli Minog i Pol Simons Foto: Profimedia\nWatching Marilyn Monroe GIF - Find & Share on GIPHY\nNew Girl Love GIF - Find & Share on GIPHY\nS Reactions Colbert GIF - Find & Share on GIPHY


Ujedinjenje Slovena i sloboda - to su bile ideje Mlade Bosne - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nKalemegdan dobija spomenik Gavrilu Principu\nUjedinjenje Slovena i sloboda – to su bile ideje Mlade Bosne\nBy Bojan Hrstić / 06. 03. 2014.\nKusturica smatra da članstvo u Mladoj Bosni nije bilo neka velika registracija, niti je to bio neki moćan sistem, već više jedna velika emocija i da nije bilo te emocije ne bi bilo ni sarajevskog atentata.\nOn je ocijenio da je Gavrilo Princip, njegov životni put i uopšte organizacija Mlada Bosna bila jedno veliko istorijsko ushićenje, jedno tiranoubistvo koje je učinjeno sa idejom da se čini dobrobit čovječanstvu.\n“Gavrilo Princip je bio nacionalista, ali to je pozitivan predznak i njegov pucanj u prestolonasljednika Franca Ferdinanda su tada poštovali i bosanski muslimani i Hrvati. To što su mu ovih godina razbili ploču, karakteristika je sarajevskih muslimana koji i dalje žale za turskom imperijom”, rekao je Kusturica sinoć za Radio-televiziju Republike Srpske.\nPrema njegovim riječima, i sadašnje demonstracije u Sarajevu i paljenje zgrada oslikavaju muslimane, jer je taj grad veoma često u istoriji bio žarište odakle su počinjali neredi.\nKusturica je dodao da su Mladobosanci, osim ideje o slobodi, ustajali i protiv imperija, te da se i u današnje vrijeme zna koje su to kolonijalne sile koje hoće da zavladaju svijetom.\nOn je naveo da BiH i danas živi podijeljena u dva entiteta, naglašavajući da su vjerske razlike veće nego u bilo kojem istorijskom trenutku, što govori o kakvoj zemlji je riječ.\nIstoričar iz Beograda Radoš LJušić rekao je da je Mlada Bosna jedna emotivna organizacija, koja praktično nije imala nikakav program, organizaciju, statut i to je, prije svega, bio jedan pokret mladih ljudi.\nOn je naglasio da postoje istorijske činjenice koje govore da Princip nije bio atentator, već borac za ideju slobode.\n“Članove Mlade Bosne, osim ideje o slobodi, nosio je i kosovski zavjet da se za ideju treba boriti, jer ona vodi u carstvo nebesko, što je i zavjet kosovskih junaka. Ideja članova Mlade Bosne je bila sloboda ili ništa”, istakao je LJušić i ocijenio da je bilo teško živjeti u tadašnjoj BiH koja je bila vjerski veoma podijeljena.\nOn smatra da su i u ono vrijeme, kao i danas postojale velike vjerske podjele u BiH. “Verska podela u BiH uoči Prvog svetskog rata je veoma duboka i ona se nastavlja i između dva svetska rata. U vreme komunizma je manja, a kada pada komunizam ta verska podela ponovo bukti. To je činjenica koja se ne može zanemariti”, istakao je LJušić.\nIstoričar iz Banjaluke Đorđe Mikić rekao je da je Mlada Bosna jedna duhovna filozofija i jedno političko ubjeđenje, i ta organizacije je BiH, pa tako i srpskom narodu dala ono što do tada niko nije dao.\nPublicista Muharem Bazdulj iz Sarajeva rekao je da ideja članova Mlade Bosne bila ideja ujedinjenja ne samo Južnih Slovena, već i Slovene generalno.\n“Nije slučajno češki stražar zapamtio tajni grob Gavrila Principa da se poslije Prvog svjetskog rata njegovi posmrtni ostaci mogu naći. Identifikacija sa Mladom Bosnom ne samo da ujedinjuje Južne Slovene, Slovene generalno, već i sve pokorene narode u to vrijeme”, ocijenio je Bazdulj.\nDanas ĐURĐIC – SV. VELIKOMUČ. GEORGIJE\nBy Davor Damjanovic / 16. 11. 2021.\nTri priče o životu patrijarha Pavla koje govore o njegovoj domišljatosti i duhovitosti\nBy Davor Damjanovic / 15. 11. 2021.\nDANAS SVETI VRAČI Vjernici proslavljaju praznik posvećen svetiteljima Kozmi i Damjanu\nBy Davor Damjanovic / 14. 11. 2021.\nIMA SAMO 21 GODINU, VEĆ JE USPJEŠAN I POZNAT, I IMA IQ KAO TESLA: Upoznajte najpametnijeg srpskog glumca!(FOTO)\nBy Davor Damjanovic / 11. 11. 2021.\nHumanitarni turnir u malom fudbalu za pomoć djeci\nNiger izručio Gadafijevog sina Libiji


Lady Gaga negirala glasine o trudnoći i najavila novi album – Tračara\nLady Gaga negirala glasine o trudnoći i najavila novi album\npiše Pero 13. 03. 2019., 19:40\nNakon nedavnih glasina da je Lady Gaga trudna koje su osvanule na naslovnim stranama američkih tabloida, kontraverzna pevačica se oglasila na tviteru i negirala te tvrdnje, navodeći da umesto toga priprema svoj šesti po redu studijski album.\nJedan tabloid je išao toliko daleko da je napisao da pevačica ne zna ko je otac njenog deteta, i da je rastrzana između ljubavne romanse glumca Bradley Coopera i svog bivšeg verenika Christiana Carina.\nMeđutim, ispostavilo se da je sve obična izmišljotina. Umesto toga, ona je jasno navela da priprema svoj šesti po redu, dugoočekivani album.\nFanovi nisu gubili vreme i odmah su primetili nekoliko detalja koji su pratili pevačicinu objavu. Jedan od njih je da je Gaga u isto vreme na instagramu zapratila producenta BloodPopa, sa kojim je i ranije sarađivala i sa kojim je najavila nastavak muzičke saradnje početkom prošle godine, i pevačicu Rihannu, što je navelo javnost da pomisli da se sprema novi muzički trio!\nU prilog ovoj teoriji ide i to što je producent BloodPop na svom instagram profilu postavio skrinšot Gaginog tvita, a neki od komentara na fotografiji pripali su i drugim producentima sa kojima je Gaga takođe najavljivala saradnju, poput Dipla, Boys Noiza itd.\nA post shared by BloodPop® 👁👅👁 (@bloodpop) on Mar 12, 2019 at 5:01pm PDT\nMediji su već ranije spekulisali o tome da Lady Gaga ove godine treba da objavi novi album, a postoji još jedna stvar koja manje – više to potvrđuje.\nNaime, nakon dodele Oskara i veoma uspešnog filma Zvezda je Rođena, pevačica je polako krenula da se vraća u svoj prvobitni stil koji ju je i učinio popularnom pre deset godina kada se pojavila na javnoj sceni. Tako se Gaga našla na naslovnoj strani V Magazina u martovsko – aprilskom broju, transformisana u, kako je rekla, živu lutku!\nA post shared by Lady Gaga (@ladygaga) on Mar 12, 2019 at 5:01pm PDT\nModni fotograf Jean-Paul Goude, koji je sarađivao sa Gagom na setu za magazin, naveo je u jednoj od rubrika novog broja da, ukoliko fotografije sa naslovne strane govore nešto o Gaginom novom albumu, jedino je sigurno da će biti „van ovog sveta.“\nOno što je takođe interesantno je da je Mark Ronson, Gagin dugogodišnji prijatelj i jedan od producenata megahit pesme Shallow, komentarisao ove objave napisavši „Gaga dođi u Brazil“ , aludirajući na fanove iz Brazila koji godinama mole pevačicu da održi koncert tamo. Međutim, javnost nije mogla a da ne primeti da je Rihanna nedavno govorila o tome da će njen novi album imati pomešane zvukove Južne Amerike, što takođe ide u prilog tvrdnjama da njih dve možda spremaju kolaboraciju.\nNjen dugogogišnji mendažer ispratio je ove spekulacije po društvenim mrežama i lupio svoj „lajk“ , ali ni on ni pevačica, kao ni bilo ko drugi iz njenog tima, nije davao nikakve dodatne komentare.\nlady gagamark ronsonrihanna\nPrethodna vest Miley Cyrus i Selena Gomez razmenile poruke ljubavi nakon sećanja na zajednički nastup\nNaredna vest Romantične fotografije sa prosidbe Jennifer Lopez i Alexa Rodrigueza!


Dan online - Ekonomija: Za poreze duguju 1,5 miliona eura - 2016-03-30\nEkonomija OBJAVLJEN REVIZORSKI IZVJEŠTAJ KOMPANIJE ODRŽAVANJE ŽELJEZNIČKIH VOZNIH SREDSTAVA\nŽPCG traži 70,4 hiljade eura Za poreze duguju 1,5 miliona eura Revizor je utvrdio da zalihe kompanije nijesu vjerodostojno predstavljene, kao i da OŽVS vodi brojne sporove sa drugim željezničkim preduzećima\nU decembru 2015. godine Poreska uprava je izvršila inspekcijski nadzor pravilnosti, obračunavanja, prijavljivanja i plaćanja poreza i doprinosa na lična primanja zaposlenih i tom prilikom je konstatovano da kompanija Održavanje željezničkih voznih sredstava nije vršila obračun i uplatu poreza i doprinosa na lična primanja u skladu sa relevantnim propisima. Taj podatak naveden je u revizorskom izvještaju o poslovanju preduzeća OŽVS za prošlu godinu. Prema tom izvještaju, u toku nadzora je izvršen obračun poreza i doprinosa na isplaćene zarade od juna 2013. do oktobra 2015. godine.\n– Izvještaj je predat nadležnom poreskom organu. Konstatovano je da je stanje neplaćenih obaveza za poreze i doprinose po ovom osnovu u ukupnom iznosu od 1,5 miliona eura – navedeno je u izvještaju revizora.\nU tom dokumentu je istaknuto da je kompanija OŽVS, koja je nastala restrukturiranjem nekada jedinstvene željeznice, prošlu godinu završila sa gubitkom od 643,4 hiljade eura, odnosno 756,7 hiljada eura 2014. godine. Poslovni prihodi kompanije iznosili su 1,6 miliona eura i bili su nekoliko hiljada veći nego 2014. godine. Poslovni rashodi društva iznose 2,3 miliona eura.\nIzvršni direktor kompanije OŽVS je Milorad Vuković, dok je predsjednik odbora direktora Dragan Šimrak. Preduzeće je na kraju prošle godine imalo 196 zaposlenih.\nRevizor je ukazao i na propuste prilikom prikazivanja zaliha kompanije.\n– U bilansu stanja OŽVS je iskazala vrijednost zaliha rezervnih djelova i potrošnog materijala u iznosu od 1,4 miliona eura. Shodno MRS 2 zalihe se odmjeravaju po nižoj od dvije vrijednosti i to nabavnoj ili neto ostvarivoj vrijednosti. Nabavna vrijednost neće moći da se nadoknadi ako su zalihe potpuno ili djelimično zastarjele ili neupotrebljive, odnosno nijesu u opticaju. Najveći dio navedenih zaliha preuzete su diobenim bilasnom prilikom osnivanja društva i potiču još iz perioda jedinstvene željeznice, a znatan dio zaliha nije u opticaju i praktično ima vrijednost samo starog gvožđa. Društvo na kraju prošle godine nije izvršilo obezvređivanje ovih zaliha – navodi se u izvještaju.\nNavedeno je i da OŽVS nije poslovala u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama.\n– Zakonom o javnim nabavkama propisano je da ukupna godišnja vrijednost javnih nabavki primjenom neposrednog sporazuma ne može da prelazi devet odsto izvršenog budžeta za javne nabavke naručilaca u prethodnoj godini ukoliko budžet za javne nabavke iznosi od 200 do 500 hiljada eura, a OŽVS je u prošloj godini znatno premašila navedeni limit – piše u revizorskom izvještaju.\nRevizor je utvrdio da OŽVS potražuje od kupaca u zemlji 566,6 hiljada eura. On je ukazao i na brojne sporove koje OŽVS vodi sa željezničkim preduzećima, Željezničkim prevozom, Željezničkom infrastrukturom i Montekargom.\n– U okviru potraživanja od 566,6 hiljada eura iskazana su potraživanja od Montekarga u iznosu od 406,3 hiljade eura koja su nezavisnom provjerom salda od strane Montekarga osporena za iznos od 346 hiljade eura i u toku je sudski postupak po ovom osnovu, a društvo je dobilo prvostepenu presudu pred Privrednim sudom u svoju korist. Provjerom salda kod ŽPCG osporena su potraživanja društva za iznos od 47,8 hiljada eura, a koja su u poslovnim knjigama OŽVS godine iskazana u iznosu od 159,4 eura. Potraživanja OŽVS od 330,5 hiljada eura koja datiraju iz prethodnog perioda, odnose se na potraživanje po osnovu rezervnih djelova od ŽPCG osporena su u cjelosti od strane te kompanije, a OŽVS za ova potraživanja nije izvršila ispravku vrijednosti na teret rashoda. Prema izjavi pravne službe društvo je po ovom osnovu pokrenulo sudski postupak pred Privrednim sudom – navedeno je u dokumentu. B.Ma.\nTraže im 70,4 hiljade\nIzvodom otvorenih stavki ŽPCG od OŽVS potražuje 70,4 hiljade eura, što datira iz 2011. godine po osnovu prodaje starog željeza, manjka rezervnih djelova.\n– Navedene obaveze društvo ne iskazuje u svom knjigovodstvu i osporava postojanje istih. Društvo je u propisanom elaboratu za 2015. godinu iskazalo obaveze po osnovu ugovora o solidarnoj odgovornosti prema ŽICG u iznosu od 10,6 hiljada eura – navedeno je u revizorskom izvještaju.


NANA. PALAHNIUK, CHUCK. 9788439709787 Casa Tomada LIbros y Café


Putin i Erdogan razgovarali o turskoj vojnoj operaciji u Siriji | Geopolitika News\nKako izvješćuju turski mediji (agencija Anadolu), ruski predsjednik Vladimir Putin i turski vođa Recep Tayyip Erdogan su u srijedu, 9. listopada, telefonski razgovarali uoči turske vojne operacije na sirijskom sjeveru.\nTema razgovora bila je turska vojna operacija koju Ankara želi izvršiti na sjeveru Sirije, istočno od rijeke Eufrat. Pritom je Erdogan uvjerio Putina kako će turska operacija u tu sirijsku regiju donijeti mir i stabilnost, a također je visoko ocijenio ulogu i konstruktivni stav Rusije prema procesima u Siriji, navode turski mediji.


Apple kopira Samsung: Eksplodirao i iPhone 7 Plus\nPočetnaVestiMobileMobilni telefoniApple kopira Samsung: Eksplodirao i iPhone 7 Plus\n30.09.2016 16:25 | 12 Mobile\nDva najveća svetska proizvođača telefona ne prestaju da kopiraju jedan drugog. Tokom godina, dve kompanije su optuživane i optuživale su jedna drugu za plagijate. Ovoga puta, Apple je ponovo "kopirao" Samsung i to u vidu iPhone 7 Plus modela koji je eksplodirao. Znamo da je Samsung ovih dana u velikim problemima zbog čestih prijava Samsung Galaxy Note7 telefona koji eksplodiraju ili se zapale, a sada se južnokorejskoj kompaniji priključio i Apple sa prvim prijavljenim iPhone 7 Plus modelom koji je eksplodirao.\nŠalu na stranu, na internetu su osvanule fotografije iPhone 7 Plus modela, za koji Reddit korisnik "kroopthesnoop" tvrdi da je eksplodirao u transportu. Za sada deluje da se radi o izolovanom incidentu. Prema njegovim rečima, Iphone je eksplodirao tokom tgransportovanja. Kada je korisnik naručio svoj telefon i izvadio ga iz kutije u kojoj je uređaj stigao, zatekao je ono što se može videti na fotografijama.\nZa sada nema previše detalja o ovom incidentu, a sve što je vlasnik uređaja rekao jeste: "Nešto se desilo na putu između fabrike i isporuke". Apple nije javno komentarisao ovaj incident, ali je sigurno da će kompanija sprovesti istragu.\nViše fotografija je dostupno ovde.\nViše korisnika želi AirPods slušalice nego Apple Watch\nGoogle odložio Android Wear 2.0 za 2017. godinu


Da li je McLaren predstavio deo bolida? | TRKE.rs\nDa li je McLaren predstavio deo bolida?\nTim iz Vokinga možda je prikazao deo svog bolida, a da toga u tom trenutku nismo bili ni svesni. Williams je juče prikazao dizajn svog FW37 na naslovnoj strani magazina F1 Racing, ali je McLaren možda to uradio na drugi način.\nTim je na društvenoj mreži YouTube pustio novi video snimak pod nazivom „Počinje nova era“, gde jedan dečak crvenim flomasterom boji parče papira na kojoj ce nalazi crtež bolida. Na donjem delu ovog lista nalazi se i skica modernog nosa bolida, koji podseća na pobednički Mercedesov dizajn.\nDa li je reč o novom nosu, saznaćemo 29. januara, kada će McLaren i zvanično predstaviti svoj bolid.\nSa druge strane bivši vlasnik Minardija Gian Carlo Minardi kazao je da ima pouzdane informacije da McLaren sprema fantastičan bolid: „Imam informacije da tim sprema potpuno novu šasiju sa puno noviteta na svim poljima.“\nIpak, Eric Boullier kazao je da će njima biti veoma teško da sustignu vodeći Mercedes.


„Beogradsko more“ u znaku srpskih čeličnih triatlonaca\nOstalo Autor:Oliver Mijušković17. maj. 202216:37 > 16:38\nAda Ciganlija spremna je za prvi ispit srpskih triatlonaca u 2022. godini.\nSport čeličnih, upornih, nepokolebljivih, atleta sa misijom i vizijom zakoračiće na srpsku scenu i otvoriti takmičarsku godinu 21. maja od osam časova u okviru 28. Beogradskog 11TRI sprint TRIATLON takmičenja.\nVilander: Đoković je favorit na Rolan Garosu, želi da se osveti zbog svega\nEraković: Titula uz pune tribine, svi jedva čekamo subotu\nTrka koja će na Adi Ciganliji okupiti preko 130 takmičara iz osam zemalja u formatu 0.75 km plivanja, 20km bicikla i 5km trčanja je i zvanično Prvenstvo Srbije u triatlonu – sprint distanca u organizaciji Sportskog udruženja 11TRI, Triatlon savez Beograda i pod pokroviteljstvom Ministarstvo omladine i sporta.\nOlimpijski sport zasijaće u Beogradu i pružiti pravi užitak svim ljubiteljima brzine, izdržljivosti, snage i adrenalina.\nJedan od najbrže rastućih sportova sveta, od kako se pojavio svojom magijom privlačio je sve veći broj poklonika, kako širom meridijana, tako i na našim prostorima.\n"Svih ovih godina takmičari Srbije su napredovali u pogledu rezultata tako da su postignuti uspesi i na međunarodnom planu. Iz godine u godinu radimo na podizanju kako nivoa organizacije, tako i kvaliteta takmičara, jačamo konkurenciju jer samo iz jake konkurencije izlaze najjači. Srpsko udruženje 11Tri i Triatlon savez Beograda intenzivno radi na razvoju ovog sporta u mlađim kategorijama i pripremu naših najboljih takmičara za kako bi se kvalifikovali za Olimpijske igre. Sezona 2022. obuhvatiće tri trke, prva je na 21. maja, Prvenstvo Srbije u sprint disciplini, sledi 12. juna Olimpijski Triatlon, Prvenstvo Srbije na Srebrnom Jezeru. Sezonu zatvaramo 18.septembra trkom godine 11Tri Belgrade, šampionatom Srbije u poludistanci", ističe Darko Savić predsednik sportskog udruženja 11Tri.\nIako se nalazimo u epicentru ere digitalne revolucije, sport nikada ne izlazi iz mode, naprotiv sve je više potrebe za novim načinom aktivnosti i relaksacije koje sa sobom donosi ovo područje ljudskog života.\n"Sport je nužan u današnjem svetu, sport je izlaz iz svega što nas okružuje, sport produžava život i čini ga zdravim i srećnijim. Sport stvara višestruke veze od socijalnih, preko psiholoških, do ekonomskih, podjednaka i višestruka je njegova važnost. Triatlon je savršena oblast sporta koju čini trojstvo - plivanje, biciklizam i trčanje. Ta kompleksnost i višeslojnost triatlona je njegova čar koja ga je lansirala u jedan od najpopularnijih sportova sveta koji iz godine u godine jača i dobija na dimenziji i intenzitetu. Ponsoni smo što smo deo te svetske mape ovog fantastičnog sporta, nastavićemo da radimo na njegovoj potpunoj revoluciji jer on znači zdravlje, a nema ništa značajnije od zdravlja u životu", zaključio je Darko Savić.\nPored takmičara iz Srbije 21. maja 2022. na Adi Ciganliji u okviru Beogradskog 11TRI sprint TRIATLON takmičenja učestvovaće i takmičari iz Makedonije, BIH, Kirgistana, Ukrajine, Nemačke Švajcarske.\nBONUS VIDEO Luka Dončić i Dalas prošli u finale zapada NBA lige


Branka, Bojana i Marina pokazale da je vjera jača od mišića – Novosti Plus\nDešavanja DRUŠTVO Poslednje vijesti Republika Srpska ZANIMLJIVO\nPlivanje za Časni krst na Bogojavljenje i ove godine je organizovano širom Republike Srpske, a mnoge je oduševio podatak da su među pobjednicima tri dame. Branka Jotanović, Bojana Tadić i Marina Soboljeva su pokazale da ima i dama koje se ne plaše zaplivati u hladnim i brzim rijekama.\nJotanovićeva je rekla da je plivanjem za Časni krst ispunila svoju dušu vjerom u Boga. “Zahvalila bih se svima koji su organizovali ovu manifestaciju i nadam se da će nas narednih godina biti još više. Svim momcima koji su učestvovali čestitam, jer smo mi svi zajedno pobjednici”, rekao je Jotanovićeva.\nU NOVOM GRADU BOJANA TADIĆ PRVA DOPLIVALA DO ČASNOG KRSTA NA ROĐENDAN\nBojana Tadić danas je, na svoj rođendan, prva doplivala do Časnog krsta u rijeci Uni u Novom Gradu. Tadićeva je bila jedino žensko među 10 plivača koji su ove godine zaplivali u Uni na Gradskoj plaži “Ada”. Tadićeva je istakla da joj ovo znači mnogo jer joj je danas rođendan.\nNačelnik opštine Miroslav Drljača uručio je pobjednici zlatni dukat, nagradu opštine Novi Grad. “Ovo je manifestacija koja postaje tradicija u našem gradu. Na ovaj način čuvamo svoju vjeru i običaje. Divimo se hrabrosti mladih ljudi koji učestvuju u plivanju za Časni krst”, rekao je Drljača.\nMARINA SOBOLJEVA POBIJEDILA MEĐU 18 TAKMIČARA U PRNJAVORU\nPedesetogodišnja Marina Soboljeva danas je prvi put plivala za Časni krst i pobijedila među 18 takmičara na rijeci Ukrini u Palačkovcima kod Prnjavora. Soboljeva je rođena u Bjelorusiji, a u proteklih 30 godina živi u Prnjavoru. Ona je rekla Srni da je današnjim plivanjem ispunila svoju životnu želju. “Prvi put plivam na Bogojavljenje i osjećaj je prelijep. Zahvalila bih se momcima koji su nam dali veliku prednost i priliku da jedna od nas dvije osvoji Časni krst”, rekla je Soboljeva, koja je od opštine dobila zlatni dukat.\nU hladnu Ukrinu prvi put je ušla i Milka Žižak iz Naseobine Lišnja, kojoj je plivanje za Časni krst bila velika želja. “Voda je bila dosta hladna, ali straha nije bilo. Nadam se da ću i naredne godine ponovo zaplivati na Bogojavljenje”, rekla je ona.\nSveštenik Mićo Gojković, koji je predvodio molitvu i blagoslovio rijeku, rekao je da je voda izvor života i da predstavlja dio čovjekovih tjelesnih potreba, ali i duhovni preporod. On je podsjetio da se vjerni narod okupljao na molitvi na ovom lokalitetu i prije nego što je obnovljeno plivanje za Časni krst o Bogojavljenju i u vrijeme velikih suša.\n“Poslednji put je to bilo 1956. godine, kada je litija predvođena tadašnjim sveštenikom Ilijom Rakićem od crkve izašla na lokaciju gdje se danas pliva”, podsjetio je Gojković.\nNačelnik opštine Darko Tomaš rekao je da je lokalna zajednica svih proteklih osam godina, od obnove plivanja za Časni krst, bila partner crkvenoj opštini Palačkovci u organizaciji ove manifestacije.\n“Ovo je jedna od najljepših manifestacija u našoj opštini. Čestitke mjesnom sveštenstvu za dobru organizaciju, ali i svim mladim ljudima koji su danas plivali”, naveo je Tomaš koga raduje što se svake godine povećava broj učesnika.\n← DAVID KOMLJENOVIĆ PRVI DOPLIVAO DO ČASNOG KRSTA\nHOROSKOP – Ponedjeljak 20. januar →


IN MEMORIAM - ILONA KIRALJ - /1960.-2010./ - Stonoteniski Savez Srbije\n28. Februar 2010. - IN MEMORIAM - ILONA KIRALJ - /1960.-2010./\nILONA KIRALJ - /1960.-2010./\nPosle teške bolesti umrla je Ilona Kiralj - trener stonoteniskog kluba Čoka, bivši selektor ženske juniorske reprezentacije i kadetska i juniorska rprezentativka Jugoslavije. Bila je član ekipe stonoteniskog kluba iz Čoke koji je bio višestruki državni prvak i finalista Kupa evropskih šampiona.\nVeć sa 21 godinom posvetila se trenerskom poslu u kojem je imala izuzetne rezultate. Uz njen stručni rad stasavale su mnoge reprezentativke iz Čoke, koje su nastupale u svim kategorijama nacionalnih selekcija i osvajale trofeje na značajnim Međunarodnim takmičenjima. Nesebično im je pomagala na putu do stonoteniske slave i uvek skromno stajala u senci tih uspeha. Mnoge generacije čokanskih mladih stonoteniserki u njoj su imale stručni i ljudski oslonac na koji su uvek mogle da računaju.\nStonoteniskom stazom uspeha krenuo je i njen sin Saša - kadetski reprezentativac Srbije. Prenela mu je ljubav prema ovom sportu i živela za njegove uspehe.\nNa žalost život je nije mazio. Zbog zdravstvenih problema rano je morala da završi igračku karijeru i više godina paralelno je sa profesinalnim i porodničnim obavezama vodila bitku za životni opstanak. Na kraju u 50 godini života nije mogla dalje. Opaka bolest je bila nesavladiv protivnik.\nOtišla je jedna od najboljih.\nSahrana Ilone Kiralj je u ponedeljak 1.marta u 16 sati na Katoličkom groblju u Čoki.


Ana Gros posle eliminacije Slovenije: Želele smo više, ali odlazimo sa osmehom | Balkan Handball\nHome / EURO 2018 - žene / Ana Gros posle eliminacije Slovenije: Želele smo više, ali odlazimo sa osmehom\nAna Gros posle eliminacije Slovenije: Želele smo više, ali odlazimo sa osmehom\nSlovenija je završila takmičenje na evropskm prvenstvu u Francuskoj posle grupne faze. Poraz od Crne Gore na startu bio je koban po četu Uroša Bregara, ali Slovenke put Ljubljane idu sa osmehom. Razlog za to je skinuti skalp olimpijskih šampionki u meču trećeg kola kada je Ana Gros sa 12 golova vodila svoj tim do pobede i prvog šešira u baražu za odlazak na SP u Japan.\nKapitenka Slovenije zahvalila se svim navijačima na podršci uz kratku retrospetktivu:\n-Ovo prvenstvo je za nas bilo kratko, ali fantastično iskustvo. Želele smo da ostanemo duže, ali grupa je bila stvarno teška. Ipak, kući idemo sa osmehom i pobedom protiv olimpijskog šamiona. To se zaista ne dešava svaki dan.\n← Prethodni članak Ema Ramusović posle poraza od Francuske: Borimo se do kraja\nNaredni članak → EVROPA DOBIJA NOVE VLADARKE? Rumunke skinule krunu Norvežankama u Brestu!


Dječji zubar stiže i u Kuljane - Glas Srpske\nDječji zubar stiže i u Kuljane\nDanijela Bajić 30.06.2020 06:24\nBANjALUKA - Uprkos otežanim uslovima rada zbog virusa korona, Služba za stomatologiju u Domu zdravlja Banjaluka nabavkom novog info pulta nastavila je sa modernizacijom svojih prostorija, a u najavi je i otvaranje nove školske stomatološke ambulante u naselju Kuljani.\nŠkolska stomatološka ambulanta, deveta po redu u gradu, uskoro će biti otvorena u naselju Kuljani, gdje ima mnogo djece, kod koje zdravlje zuba varira u zavisnosti od njihovog uzrasta, socijalnog statusa i drugih faktora.\nPrema riječima načelnika Službe za stomatološku zdravstvenu zaštitu Doma zdravlja Zorana Gvozdena, u gradu trenutno radi osam školskih stomatoloških ambulanti, od kojih je ona u Osnovnoj školi “Vuk Karadžić” na raspolaganju pacijentima oboljelim od virusa korona.\n- Imamo izuzetnu pokrivenost kad je u pitanju stomatološka zdravstvena zaštita na području grada. Služba za stomatološku zdravstvenu zaštitu je za vrijeme pandemije pokrivala grad Banjaluku i okolne opštine 24 časa dnevno. U Poliklinici smo primali pacijente starije od 19 godina u dvije smjene, dok su djeca odlazila u Osnovnu školu “Ivo Andrić” - kazao je Gvozden.\nDodao je da to nije bio sav posao Službe za stomatološku zdravstvenu zaštitu. Od 77 zaposlenih, njih 20 je bilo angažovano u higijensko-epidemiološkoj službi.\n- Naši zaposleni su radili dezinfekciju Studentskog centra “Nikola Tesla” u Banjaluci, gdje su bili zaraženi virusom korona, prevozili oboljele, dok su ljekari bili na telefonskim linijama i odgovarali na pitanja građana te pratili klastere, tako da nismo bili samo bazirani na stomatologiju - ispričao je Gvozden.\nDom zdravlja u Banjaluci je, kaže Gvozden, najveća zdravstvena ustanova primarnog nivoa, te su bili prisiljeni da se u vrijeme pandemije mnogo više reorganizuju nego drugi kako bi građani dobili najadekvatniju uslugu.\n- Sad se polako sve vraća u normalne tokove, u skladu sa uputstvima Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite RS i našim protokolima o primanju pacijenata. Broj pacijenata, za koje na ulazu u Polikliniku postoji trijaža, postepeno se povećava. Svi naši pacijenti moraju popuniti upitnik i izmjeriti temperaturu, pa ih tek nakon toga puštaju u zgradu Poliklinike. Međutim, i dalje nastojimo da u čekaonicama ne bude gužve i da se održava socijalna distanca - istakao je Gvozden.\nDodao je da redovno provjetravaju i dezinfikuju prostorije ambulante i opremu, što im oduzima vrijeme, pa i zbog toga primaju manje pacijenata nego što je to uobičajeno.\n- Iz tog razloga apelujemo na pacijente da se prije dolaska naruče putem telefona, osim hitnih slučajeva koje stalno primamo - rekao je Gvozden.\nZoran Gvozden ističe da u Službi za stomatološku zdravstvenu zaštitu u Banjaluci nije bilo zaraženih virusom korona među zaposlenima.\n- Ni među pacijentima u Poliklinici nije bilo zaraženih. Bilo je nekoliko telefonskih poziva oboljelih i njih smo uputili u kovid ambulantu u Osnovnu školu “Vuk Karadžić” - kazao je Gvozden.


Ovako je to bilo: Emili Ratajkovski se prisjetila svojih početaka - BIGportal.ba\nOvako je to bilo: Emili Ratajkovski se prisjetila svojih početaka\n13 Aprila, 2020 13 Aprila, 2020 095\nIako joj je tek 28, Emili Ratajkovski manekenstvom se bavi već više od 10 godina, a sada se na Instagramu prisetila svojih početaka.\nManekenka je objavila fotku sa jedne od svojih prvih modnih kampanja kada joj je, kako je otkrila u opisu, bilo samo 17 godina.\nU uskoj plavoj haljini koja je istakla njenu vitku figuru i bujne grudi, koje su njen najpoznatiji adut, Ratajkovski je oduševila fanove koji su je obasuli komplimentima, a većina njih je zaključila da se od tada gotovo uopšte nije promenila i da je jedna od retkih potpuno prirodnih lepotica u svom poslu.\nI zaista, Emili 11 godina kasnije izgleda gotovo identično, čak ima i istu frizuru!\nOduševljeni fanovi su je u komentarima ispod objave zamolili i za još starih fotki sa početka karijere, a s obzirom na to da zbog koronavirusa trenutno ne može da odrađuje nova snimanja, očekujemo da će ih i biti.\nPantelić: Realno je da se završetak Superlige odigra bez publike\nPjevač ostao i bez patike, ali jednu stvar ne ispušta iz ruke\nAtletik Bilbao izbacio Real


Paragraf - Arhiva pravnih i ekonomskih vijesti na dan 14.07.2021.\nZAKON O CARINSKIM PREKRŠAJIMA BIH: Za primjenu kompjuterizovanog tranzitnog graničnog sistema neophodno usvajanje Zakona\nIako se s reformom javne uprave u BiH kasni, zahvaljujući podršci EU neke od elektronskih javnih usluga uskoro bi trebalo da postanu dostupne javnosti.\nPRIJEDLOG ZAKONA O REPREZENTATIVNOSTI SINDIKATA I UDRUŽENJA POSLODAVACA: Ako postoji dva ili više sindikata na nivou poslodavaca, na nivou područja i oblasti djelatnosti, na nivou kantona, odnosno Federacije, kojima je utvrđena reprezentativnost u skladu s ovim zakonom, svi sindikati imaju prava reprezentativnog sindikata utvrđena ovim zakonom\nFederalna vlada je usvojila prijedlog zakona kojim bi se trebao riješiti dugogodišnji problem, tj. odgovoriti na pitanje koji su sindikati i udruženja poslodavaca (ne)reprezentativni.\nU PRIPREMI IZMJENE IZBORNOG ZAKONA BIH: Grupa za izmjenu zakona razmatrala pitanje glasanja u odsustvu\nČlanovi Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine, na započetoj dvodnevnoj sjednici razmatrali su prijedloge izmjena Izbornog zakona BiH koje se odnose na tri poglavlja.\nVLADA KS FORMIRA KOMUNALNU POLICIJU\nVlada Kantona Sarajevo najavila je formiranje komunalne policije koja će nadgledati i eventualno sankcionisati sve one koji nepropisno odlažu smeće i rade druge prekršaje iz oblasti komunalne čistoće.


526 pp najam 197 m2 Slatina, Tuz\nCijena: 19 KM/m2\nPovršina: 196,90 m2\nID: 526 pp\nAtraktivan poslovni prostor površine 197 m2 u neposrednoj blizini tržnog centra "Omega" i sportsko-kulturno-privrednog centra „Mejdan“ na Slatini\nPoslovni prostor SPO Tuzlanka\nIzdaje se poslovni prostor na vrlo frekventoj lokaciji u novoizgrađenom stambeno – poslovnom objektu „ Tuzlanka“ u neposrednoj blizini tržnog centra „ Omega“ i sportsko- kulturno-privrednog centra „Mejdan“ na Slatini.\nPovršina prostora je 196,90 m2, a pozicioniran je u prizemlju čija je površina 124,70 m2 i suterena površine 72,20 m2. Poslovni prostor je dvostrano orjentisan sa velikim ulični izlog i većim prostorom ispred objekta.\nPoslovni prostor posjeduje dva parking mjesta.\nNovi stambeno poslovni objekat „TUZLANKA“ nalazi se u zapadnom dijelu grada Tuzle u naselju Slatina, izuzetno atraktivna lokacija, u neposrednoj blizini trgovačkog centra "Omega", sportsko-kulturno-privrednog centra „Mejdan“, preko puta objekta nalazi se Srednja hemijska škola, Studentski dom, Ekonomski, Tehnološki, Rudarski, Farsmaceutski, Prirodno-matematički i Pravni fakulteti, Građevinsko-geodetska škola, Doma zdravlja, međunarodne autobuske stanice i drugih značajnih odredišta u gradu. Objekat "TUZLANKA" ima kvalitetan izlaz na južnu magistralu, a udaljen je svega dva minuta vožnje automobilom od centra grada.\nUnesite broj ponude 526 pp:


Komersant: Nedoumice oko sporazuma crnogorske opozicije\nRegion Autor:Beta14. sep. 202010:06 > 10:12\nSporazum, koji su potpisali lideri crnogorske opozicije nakon pobede na parlamentarnim izborima, revoltirao je njene birače, dok eksperti govore o "taktičkom manevru" na putu do konačnog cilja - pripajanju Crne Gore "srpskom svetu", piše moskovski Komersant.\nList podseća da su se lideri obavezali da neće menjati crnogorske državne simbole, a da članstvo u NATO i put ka EU ostaju i dalje aktuelni.\nKomersant navodi da su tokom predizborne kampanje Demokratski front i Demokrate bile protiv članstva u NATO i priznavanja Kosova, ali da se posle pobede na izborima „njihova retorika promenila iz korena“.\nMnogi crnogorski i regionalni eksperti su sporazum „trojke“ prihvatili sa skepsom, piše list i citira crnogorskog politikologa Ljubomira Filipovića da taj dokument ima za cilj da smiri crnogorsku i svetsku javnost, te da je zbog toga „teško govoriti o njegovoj iskrenosti“.\nIzjava lidera opozicije u CG, koja je pobedila na parlamentarnim izborima, najverovatnije služi samo kao fasada kako bi se prikrio osnovni cilj – pripajanje Crne Gore „srpskom svetu“, trouglu Banja Luka-Podgorica-Beograd, rekao je komentator Dnevnih novina Goran Popović moskovskom listu.\nKomersant piše da slično mišljenje ima i analitičar Milivoj Bešlin, koji smatra da nema sumnje da je glavni cilj opozicije da se Crna Gora promeni tako da se sve odluke donose u Beogradu.\nDnevnik dodaje i da mnogi eksperti ukazuju da opozicija ne može da promeni državne simbole, jer za to nema dovoljno glasova u Skupštini, kao i da ne može da povuče članstvo u NATO, jer to može da učini tek posle 20 godina, odnosno, ne ranije od 2037. godine.\nKomersant navodi i da je zanimljivo to što je dokument sastavljen ne samo na crnogorskom, već i na nemačkom i engleskom jeziku, a da su pojedini lideri Demokratskog fronta za njega saznali iz medija. To je, kako piše, izazvalo pitanje – ko realno stoji iza teksta, lideri opozicije ili vodeće zapadne ambasade.


Kanađani odobrili hapšenje dvojice Brazilaca! | SC Radar\nKanađani odobrili hapšenje dvojice Brazilaca! Oct 30, 20150 comments Policija Toronta izdala je nalog za hapšenje dvojice brazilskih fudbalera, optuženih za silovanje jedne devojke tokom Pan Američkih igara održanih letos u Kanadi.\nU saopštenju stoji da su na poternici fudbaler Čelsija Lukaš Domingez Pjason, koji ove sezone igra na pozajmici u Redingu i igrač Botafoga Andrej Da Slva Ventura.\nOva dvojica fudbalera su navodno upoznali 21. godišnju devojku u jednom noćnom klubu 25. jula i onda su zajedno otišli njenoj kući.\nPolicija je optužila dvojicu brazilskih fudbalera da su silovali žrtvu kada je ona zaspala, a potom su pobegli.


Finci recimo, između ostalog, imaju močvarnu jagodu, Irci harfu, Italijani Da Vinčijev crtež, Nemci orla. Slovenci lipicanere, a šta će biti motiv na hrvatskom evru? To se još uvek ne zna, komisija koja o tome odlučuje tek se počela sastajati, piše RTL, a prenosi Poslovni dnevnik.\nSlavuj. Tuna. Meda i naravno Kuna. Uskoro će Hrvati ovom društvu reći zbogom, jer stiže evrokovanica, ali još je pod upitnikom motiv koji će predstavljati Hrvatsku.\nSve je na Ministarstvu finansija i HNB-u koji je oformio Komisiju. Dok se čeka konkurs, 16 članova na sednicama kuje planove uoči kovanja novčića. Pola godine pre uvođenja evra može početi proizvodnja i to najverovatnije, tradicionalno u Hrvatskom novčarskom zavodu.\n"Ceo postupak pripreme nacionalne strane evrokovanica traje oko godinu i po dana i prilično je zahtevan, što u pripremi likovnog rešenja odnosno odabira motiva, pa do same izrade koja je tehnički zahtevna", objašnjava Tihomir Mavreček, izvršni direktor Sektora za gotov novac u HNB-u.\nPitanje je i hoće li motivi biti zadati s obzirom na vrednost novca ili će umetnici od dizajnera, likovnjaka, vajara do kreativnih timova imati potpuno slobodne ruke.\n"Motiv može biti i osoba i neka građevina, može biti državni simbol poput grba ili mape Republike Hrvatske", kaže Mavreček.\nJedan evro u Austriji poznat je po Mocartu, u Estoniji na svim kovanicama je geografski prikaz te zemlje, u Nemačkoj 10, 20 i 50 centi čuvaju Brandenburšku kapiju. U Italiji se diče poznatim crtežom Leonarda da Vinčija sa idealnim proporcijama tela, a u Sloveniji motiv dva konja lipicanera. Španci imaju profil Migela de Servantesa, oca španske književnosti, Irska ima keltsku harfu, a dva evra u Finskoj krase plod i cvet močvarne jagode.\nUpravo proučavanjem starog i savremenog kovanog novca bave se numizmatičari poput Zlatka Viščevića. On smatra da ne bi trebalo preslikati ni velebitsku degeniju ni kukuruz ni medu ni slavuja na evrokovanicu.\n"Moje mišljenje je, budući da smo mi uglavnom turistička zemlja i svi nas nekako prepoznaju kroz taj turizam, da nekako te neke najznačajnije stvari što turisti mogu videti da se to stavi na novac", kaže stručnjak za numizmatiku.


Zašto muškarci teže izražavaju svoja osećanja | Sito&Rešeto\nNaslovna Ljubav&Seks Ljubavni odnosi Zašto muškarci teže izražavaju svoja osećanja\nZašto muškarci teže izražavaju svoja osećanja\nTo nije samo stereotip – muškarci zaista teže izražavaju kako se osećaju. Ali to ne znači da ih nemaju. Naprotiv!\nŽene i muškarci imaju različite načine da izraze kako se osećaju.\nU stvari, žene su uglavnom sklonije oslobađanju emocija kroz plač ili glasni smeh.\nDok muškarci, s druge strane, imaju tendenciju da kriju svoja emocionalna stanja, kontrolišu svoje reakcije i skrivaju teške trenutke od očiju drugih. Nažalost, tako su naučeni, i to pogrdno i pogrešno učenje prenosilo se, a i danas se i dalje prenosi, s kolena na koleno.\nDa li želimo da razgovaramo o romantičnim vezama? Opet su u pitanju emocije. Muškarci su ti koji se najviše bore da naprave velike korake napred, kao i da ih puste.\nIako očigledno postoje neophodni izuzeci, to nisu samo stereotipi: mnogi muškarci imaju objektivne poteškoće u izražavanju onoga što osećaju.\nPlakanje znači osećaj slabosti\nPomislite na sve trenutke u životu kada ste se rasplakali, a kada su vam govorili da ne plačete i da budite jaki jer plaču samo slabići i slično. Ili sve vreme kad ste mislili da je neko jak jer ga nikada niste videli da plače.\nTo je duboko ukorenjena insinuacija nekih drugih vremena (zastarelih, ali ne tako davnih, i danas se tak nešto često može čuti, čak i od obrazovanih, modernih ljudi) koja, međutim, podrazumevaju zastarela shvatanja koja treba iskoreniti ili prevladati i danas.\nU prošlosti emocionalna manifestacija nije bila stvar za muškarce, već upravo suprotno.\nOni koji su plakali bili su slabi (čitaj – seka perse). Sad kad smo shvatili da suze i slabosti ne idu ruku pod ruku, već – upravo suprotno – ostaju kulturno nasleđe prošlosti.\nI danas se čovek koji plače oseća krhko.\nU stvarnosti, oni koji plaču pokazuju da vladaju svojim osećanjima.\nNe razumeju kako se osećaju\nMuškarci (ali i neke žene: na početku članka naveli smo da postoje izuzeci) teško razumeju šta osećaju.\nA kamoli ako to mogu da izraze. Teškoća prema unutrašnjem pogledu potiče od predispozicije da to radimo, a ne da osećamo. Jednostavno, nismo u kontaktu sa svojim emocijama.\nDugo, predugo, ideja o muškarcu se asimilirala sa onim ko radi i donosi novac porodici. Dobro razumete da unutra nije bilo mesta za pokazivanje osećanja, to jest, kako se mislilo, slabosti.\nDanas, vrlo sporim tempom, ova vizija konačno ustupa mesto samosvesnijem čoveku.\nParu može nedostajati empatija\nKada ostanete zatvoreni u svojoj ljusci i ne uspete da se otvorite, postaje teško čak i primetiti druge i to kako se oni osećaju.\nTako bi se i u paru moglo dogoditi da se uspostavi određena hladnoća između partnera, koji nisu u stanju da imaju objašnjenje svojih emocija i teško ih – često obostrano – izražavaju.\nPored toga, poteškoće u međusobnom razumevanju takođe mogu dovesti do psihosomatskih poremećaja koji se ne mogu objasniti na bilo koji drugi način ili do depresivnih stanja.\nUkratko, emocije će nekako morati da pronađu način da se osete i izraze. Na lakši ili teži način, spolja ili iznutra, one će naći svoj put. A vi?


Unapređenja u kompaniji FormaPharm Engineering Group - FormaPharm Engineering Group\nUnapređenja u kompaniji FormaPharm Engineering Group\nNakon višegodišnjeg rada i primetnih rezultata ostvarenih u našoj kompaniji, usledile su kadrovske promene u vidu unapređenja nekih od članova kolektiva.\nNa dužnost finansijskog direktora imenovana je Nataša Bokalović. Nataša je svoju karijeru u FormaPharm Engineering Group započela 2014. godine, da bi svojim zalaganjem, predanošću radu i prikazanim rezultatima potpuno zasluženo prešla put od knjigovođe, preko šefa računovodstva, do finansijskog direktora.\nNa dužnost direktora Sektora nabavke postavljen je dugogodišnji odani član kolektiva FormaPharm Engineering Group, Maksim Rakuš. Maksim je svoju karijeru u kompaniji otpočeo još 2012. godine, a na mesto direktora dolazi sa mesta zamenika direktora tog sektora.\nUzajamno izgrađeno poverenje, predanost radu i odanost kompaniji s jedne i vrednovanje tih kvaliteta s druge strane temelji su na kojima naša organizacija počiva i ključ uspeha kako zaposlenih, tako i same kompanije.


Asim Sarajlić poručio Konakoviću: Podnesi ostavku ili ćemo pokrenuti proceduru za tvoju smjenu! - Objektivno\nAsim Sarajlić poručio Konakoviću: Podnesi ostavku ili ćemo pokrenuti proceduru za tvoju smjenu!\nElmedin Konaković je na konferenciji za medije danas izjavio da Vlada KS može nastaviti raditi svoj posao te da će budžet biti usvojen i to je najvažnije\nPotpredsjednik Stranke demokratske akcije Asim Sarajlić pozvao je premijera Kantona Sarajevo Elmedina Konakovića da podnese ostavku.\nAsim Sarajlić potpredsjednik SDA pozvao je danas premijera Kantona Sarajevo Elmedina Konakovića da podnese ostavku, kazavši za “N1” da će stranka u narednih 48 sati donijeti odluku da li će u Skupštini KS pokrenuti proceduru za njegovu smjenu.\n“Ponovo pozivamo Konakovića da podnese ostavku. U narednih 48 sati donijet ćemo odluku hoćemo li u Skupštini pokrenuti proceduru za njegovu smjenu. Vidjet ćemo imamo li 18 ruku. On se vodi ličnim interesima. U srijedu je Predsjedništvo stranke”, rekao je Sarajlić.\nElmedin Konaković je na konferenciji za medije danas izjavio da Vlada KS može nastaviti raditi svoj posao te da će budžet biti usvojen i to je najvažnije.\n7 ZNAKOVA DA IMATE PROBLEMA SA SRCEM


Borba protiv monopola: Otvaranje istrage o plaćenoj televiziji - EU Delegacija u Srbiji\nKomisija će posebno ispitati da li ove odredbe sprečavaju emitere da pružaju svoje usluge preko granica, na primer tako što odbijaju potencijalne pretplatnike iz drugih država članica ili blokiraju prekogranični pristup njihovim uslugama. Otvaranje postupka ni na koji način ne znači da se unapred zaključuje o ishodu istrage, već samo znači da će Komisija tretirati ovaj slučaj kao prioritetno pitanje.\nAudio-vizuelni sadržaj, kao što su popularni filmovi, licenciran je od strane američkih filmskih sudija i daje se emiterima plaćene televizije po osnovu ekskluziviteta i teritorijalnoj osnovi, odnosno, obično po jedan emiter plaćene televizije u svakoj državi članici (ili nekoliko država članica sa zajedničkim jezikom). Nakon istrage za utrvrđivanje činjenica sprovedene 2012. godine, Komisija će ispitati da li odredbe ugovora o licenciranju za emitovanje preko satelita ili onlajn striminga između američkih filmskih studija i glavnih evropskih emitera, koje pružaju kasniju „apsolutnu teritorijalnu zaštitu“, zapravo predstavljaju kršenje antimonopolskih pravila EU koja zabranjuju antikonkurentske sporazume (član 101 Ugovora o funkcionisanju Evropske unije – UFEU).\nOdredbe o davanju „apsolutne teritorijalne zaštite“ osiguravaju da se filmovi koje licenciraju američki studiji prikazuju isključivo u državi članici u kojoj svaki emiter posluje putem satelita ili interneta. Ovi filmovi ne mogu biti dostupni izvan te države članice, čak ni kao odgovor na neželjene zahteve potencijalnij pretplatnika iz drugih država članica.\nPozadina istrage o plaćenoj televiziji\nU oktobru 2011, Sud pravde EU bavio se u svojoj Premijer liga/Marfi presudi (spojeni predmeti C-403/08 i C-429/08) pitanjem ograničenja licenciranja koja daju emiterima ekskluzivno pravo na živi prenos utakmica Premijer lige na teritorijalnoj osnovi, koja uglavnom odgovara teritoriji jedne države članice. Ove odedbe licenciranja podrazumevale su da TV gledaoci mogu da gledaju samo one utakmice koje prenosi emiter države članice u kojoj žive.\nSud je konstatovao da odredbe licenciranja kojima se zabranjuje satelitskom emiteru da pruža svoje usluge korisnicima izvan licencirane teritorije omogućava svakom emiteru da dobije apsolutni teritorijalni ekskluzivitet na području koje obuhvata licenca i na taj način eliminiše sve vrste konkurencije među emiterima i podeli tržište prema nacionalnim granicama. Sud je dalje zaključio da takve odredbe ne mogu biti opravdane potrebom da se osigura odgovarajuća zarada za nosioce prava, budući da ovo može da se izračuna izumajući u obzir stvarnu i potencijalnu publiku kako u državi članici emitera tako i u bilo kojoj državi članici u kojoj je primljeno emitovanje.\nPozadina antimonopolskih istraga\nČlan 101 UFEU zabranjuje antikonkurentske ugovore i odluke udruženja preduzeća. Primena ove odredbe je definisana Antimonopolskim propisom (Propis Saveta br. 1/2003), koji se može primeniti od strane Komisije i nacionalnih organa država članica za zaštitu konkurencije.\nČlan 11(6) Antimonopolskog propisa propisuje da pokretanje postupka od strane Komisije smanjuje nadležnost ograna država članica za zaštitu konkurencije da primene pravila konkurencije EU u praksi. Član 16(1) istog Propisa predviđa da nacionalni sudovi moraju da izbegnu davanje odluka koje nisu u skladu sa odlukom koju je Komisija promatrala u postupku koji je pokrenula.\nKomisija je obavestila kompanije i organe za zaštitu konkurencije u državama članicama da je pokrenula postupak u ovom slučaju.\nNe postoji zakonski rok za završetak istraživanja antikonkurentskih radnji. Trajanje antimonopolske istrage zavisi od nekoliko faktora, uključujući kompleksnost slučaja, u kojoj meri preduzeće o kome je reč sarađuje sa Komisijom i ostvarivanje prava na odbranu.


EXPRES VESTI - UŽAS: Držali devojčicu (16) tri meseca zaključanu bez hrane i silovali na groblju!\nUŽAS: Držali devojčicu (16) tri meseca zaključanu bez hrane i silovali na groblju!\tKurir\t13 | 09 | 2016\tSMEDEREVSKA PALANKA - Žrtva dvojice silovatelja iz Bogatića, uhapšenih u okviru policijske akcije "Ciklon" je 16-godišnja devojčica iz Smederevske Palanke.\n- Devojčica je Davida upoznala preko Fejsbuka, i na njegov nagovor je u junu pobegla od kuće. Otišla je kod njega. Njena majka je ubrzo saznala gde joj je ćerka i uputila se u Bogatić, sa namerom da je vrati kući. Devojčica je međutim odbila. Rekla je da voli Davida, da se udala za njega, da joj je lepo i da ne želi da se vrati kući. Nakon toga, majka se vratila u Smederevsku Palanku, a u kući u Bogatiću je započeo horor - kaže izvor upoznat sa istragom.\n- Preživljavala je svakodnevna silovanja. Truma koju je preživela u toj kući je bila strašna - kaže naš izvor.\n« Gradonačelnica Smedereva sredom radi u selima\tDodaj komentar


"Svekrva i muž mi godinama prigovaraju da sam ljenčina i neradnik" - EhoMag\nby U R November 21, 2020 November 21, 2020 01287\nSvekrva i muž mi godinama prigovaraju da sam ljenčina i neradnik. Ustvari sam diplomirana pravnica i nisam željela da se spuštam i radim kojekakve poslove…\nMeđutim morala sam nakon svih ovih godina popustiti i danas sam počela da se obučavam za rad u jednoj poslovnici igara na sreću. Mislim posao ispod svakog nivo, ali jednostavno sam morala pristati da radim taj posao…\nOko podne je došao šef svih poslovnica u gradu i rekao mi da treba da pođem sa njim na DETALJNE RAZGOVORE… Nisam mogla ni da pretpostavim o čemo je ustvari riječ, krenula sam sa njim, a ubrzo smo stigli pred jednu stambenu zgradu.\nRekao mi je da je tu stan i ako sam stvarno zainteresovana za posao da moram sa njim da se “malo družim” u tom stanu. Spustio je svoju ruku na moje koljeno, a ja sam tada u sekundi skontala kako da cijelu situaciju okrenem u svoju korist, ipak sam ja diplomirala pravo i to na DRŽAVNOM FAKULTETU.\nRekla sam mu da sam diplomirana pravnica i ako mi može obezbijediti posao na tom nivou obrazovanja, da ću bez problema da sa njim odem u taj FAMOZNI STAN i to ne jedanput, već koliko god puta to zaželi. Rekao mi je da nije nikakav problem jer uskoro baš treba da prime jednog pravnika, ali da do tada treba da radim u poslovnici. Proveli smo sat, sat i pol u tom stanu, odnos, kao i svaki drugi odnos koji sam do sada imala u životu… tačnje nije, jer ovaj će mi obezbijediti dugo očekivani posao u struci, a i dobila sam 10 eura da se počastim. Čudni su ti putevi sudbine.\n“Kad sam otvorila kovertu doživela sam šok”\n“Odvezla sam se do vikendice gdje sam zatekla muža sa mlađom djevojkom…”\n“Nakon žestoke svađe supruga je priznala da me prevarila”\nU R December 16, 2020 December 16, 2020\n“Upoznao sam stariju ženu”


Politika - datum: 2018-03-09 PREDSJEDNIČKI KANDIDAT SDP-A DRAGINJA VUKSANOVIĆ KRENULA SA KAMPANJOM\nVuksanović Biću prva predsjednica Crne Gore\nFunkcioner Socijaldemokratske partije Draginja Vuksanović počela je u rodnom Baru sa prikupljanjem potpisa za predsjedničku kandidaturu za koju je nominovala njena partija SDP.\nVuksanovićeva je poručila da nakon predstojećih predsjedničkih izbora slijede promjene u svim sferama života u državi, a prva među njima će biti ta što će dobiti prvu predsjednicu Crne Gore.\nU pratnji predsjednika OO SDP Bar Dragana Vojvodića i mladih članova stranke, Vuksanovićeva je na Zelenoj pijaci obišla prodavačice, uručila im ruže i čestitala im 8. mart, poručivši da želi da bude njihov glas, a posebno glas obespravljenih žena.\n– Žena u Crnoj Gori je tradicionalno temelj kuće, svog roda i svog doma. Ona je bila ratnica, sačekivala oca, muža, brata i sina iz rata, a danas je majka, domaćica, uzorna žena i supruga, koja nosi ono tradicionalno, iskonsko u sebi. Danas su žene u Crnoj Gori sa takvim kvalitetima ugledne i uspješne ljekarke, naučne i prosvjetne radnice, umjetnice... Želim da budem glas svih tih žena, a posebno glas onih obespravljenih vrijednih radnica u turizmu, ugostiteljstvu i trgovini, koje moraju znati koliko im je radno vrijeme, a ne da rade prekovremeno i da nemaju praznike, i koje se muče da bi zaradile za svoju djecu – kazala je Vuksanovićeva. D.S.\nViše nikoga ne čekaju\nVuksanovićeva se osvrnula i na trenutnu situaciju oko izbora opozicionih kandidata za predsjednika države.\n– Mi smo uradili sve do samog kraja da se dogovorimo o zajedničkom kandidatu. Naša obaveza prema građanima i državi Crnoj Gori je da konačno uđemo u konkretnu kampanju, jer vremena za čekanje više nema. Idemo u pobjedničku predsjedničku kampanju – kazala je Vuksanovićeva.


Skeneri. Panasonic KV-S7075C\nUz mogućnost skeniranja normalnih dokumenata tu je i mogućnost skeniranja dokumenata dužine do 1000'' kao što su EKG izvještaji i drugi specijalni dokumenti.\nFlatbed Multi-Crop - Skener ima mogućnost skeniranja spojenih dokumenata te pravljenja odvojenih slika istovremeno što je prigodno kod skeniranja knjiga.\nFlatbed 2 - Page Separation – pomoću ove opcije korisnik može staviti dokumente različitih veličina na površinu za skeniranje te izrezati dijelove koji mu nisu potrebni. Opcija je korisna kod skeniranja više poslovnih kartica, osobnih iskaznica ili licenci .\nMixed Size Document Feedin - korištenje različitih veličina dokumenata, od poslovnih vizitki do papira maksimalne veličine. Svi dokumenti se skeniraju bez potrebe za zaustavljanjem procesa prilikom dolaska različitih formata dokumenata.\nNapredno poboljšanje slika - uz kombinaciju programa i sklopovlja KV-S5055C kreira slike koji su kvalitetom jednaki ili čak i veći od skeniranog dokumenta. Zbog te opcije skeneri se mogu koristiti kod preciznog OCR procesuiranja dokumenata.\nUltrasonic Double-Feed Senzor – omogućava bezbrižnije skeniranje jer prepoznaje ako se neki manji dokument (ljepljive naljepnice) pomiješa s normalnima, te zaustavlja proces skeniranja. Senzor detektira i najmanje promjene pa se tako pouzdanost povećava i kod velikih količina dokumenata.\nLong Paper Mode – omogućava skeniranje dokumenata dužih od 1000'' kao što su EKG izvještaji ili neki drugi posebni dokumenti.\nOd ostalih prednosti tu su još i jednostrano poravnanje dokumenata, jednostavno korisničko održavanje, automatsko brisanje podataka iz memorije zbog povećanja sigurnosti.\nBrzina skeniranja - jednostrano 95 stranica u minuti (ppm)\nBrzina skeniranja - obostrano 190 slika u minuti (ipm)\nPanasonic KV-S7075C - Tehničke specifikacije