Godina 2017, Vol. 5, Broj 1\n(1) Poslovni i pravni fakultet, “Union - Nikola Tesla” Univerzitet, Knez Mihailova 33, Beograd, Srbija\nPredgovor za FBIM Transactions 2017-1\nDobrodošli u januarsko izdanje časopisa FBIM Transactions, međunarodnog „peer review“ recenziranog akademskog časopisa neprofitne organizacije MESTE, Poslovnog i pravnog fakulteta Univerziteta „Union – Nikola Tesla“ iz Beograda i SZ & Associates iz Toronta (Kanada). Ovaj broj je objavljen onlajn, kao i u štampanom obliku (za pretplatnike).\nFBIM Transactions je registrovan u DOI sistemu CrossRef-a sa DOI 10.12709/issn.2334-704X. Svi radovi objavljeni u ovom broju časopisa kao i svi radovi objavljeni u prethodnim brojevima FBIM Transactions imaju su svoje DOI brojeve.\nFBIM Transactions časopis je registrovan u doiSerbia Narodne biblioteke Srbije, COBIB.SR, Biblioteci Matice srpske, COBISS.SR i u KoBSON EleCas bazi.\nZadržali smo praksu da radove koji su pozitivno recenzirani i koji će biti objavljeni u narednim brojevima časopisa, učinimo dostupnim čitaocima u obliku ranog prikaza - prikaza pre zvaničnog publikovanja. Na taj način, autori dobijaju mogućnost da svoje radove stave na uvid javnosti ne čekajući na publikovanje žurnala u redovnim terminima.\nU ovom broju je objavljeno šesnaest radova od kojih su četiri svrstana u grupu originalnih naučnih radova, a dvanaest u grupu preglednih radova. Većina radova je multidisciplinarna. Ipak, dva rada bi se mogla svrstati u oblast finansija, četiri u oblast ekonomije, dva u oblast sociologije, dva u oblast tehnologija i informacionih tehnologija, a šest u oblast menadžmenta.


Novogradnja. Poslovni prostor 55,44 m2 objekat „ Stadion“, naselje Slatina - BH INVESTMENT\nTip ponude: prodaja/najam/\nProdajna cijena: 155.177 KM/\nCijena za najam: 973 KM/ mjesec\nPovršina: 55,44 m2/\nSprat: I sprat/\nGodina izgradnje: 2014/\nProdaje se/ izdaje se poslovni prostor površine 55,44 m2 na prvom spratu stambeno – poslovnog objekta „ Stadion“. Objekat se nalazi u naselju Slatinina, pored stadiona „ Tušanj“, više fakulteta Univerziteta u Tuzli, neposredna blizina tržnog centra „ Omega“, SKPC „Mejdan“, Doma zdravlja.\nProstor je dvostrano orjentisani sa jednim ulazom, jedna strana prozora je orjentisan na sjevernu magistralnu saobraćajnicu, druga je orjentisana na uređeni parking prostor objekta. Lokacija, kao i pozicija prostora pogoduju za obavljanje raznih djelatnosti kao što su: predstavničke i administrativne djelatnosti, uslužne i trgovačke djelatnosti bilo koje vrste, sjedišta firmi, razne poslovnice, banke, ordinacije, kao i ugostiteljske djelatnosti. Prostori su izvedeni u visokom „Roh – bau“ sistemu što daje mogućnost pregrađivanja i povezivanja prostorija, te uređenja unutrašnjosti prostora, prema potrebama vlasnika.\nIzvedeno stanje prostora dostupno je u priloženoj skici.Ugrađeni visoki stakleni portali također, daju dodatnu fleksibilnost prostoru.\nStambeno poslovni objekat „Stadion“, nalazi se u popularnom naselju Slatina – Tuzla. U krugu od cca 500 m nalaze se najvažniji kulturni i poslovni objekti u gradu, Sportsko kulturni centar “MEJDAN”, tržni centar “OMEGA”, Dom zdravlja, Vlada TK, Stadion “Tušanj”, fakulteti, osnovne i srednje škole, kao i svi drugi bitni sadržaji, poput marketa, banaka, apoteka, šetališta, vrtića i igraonica za djecu, koji zajedno doprinose boljoj kvaliteti života. Dobra povezanost objekta sa glavnim saobraćajnicama omogućava brz i jednostavan pristup svim dijelovima grada


PUT DO NJENOG SRCA: Kojih pet komplimenata svaka žena želi da čuje od svog partnera? : Nadlanu.com\nPUT DO NJENOG SRCA: Kojih pet komplimenata svaka žena želi da čuje od svog partnera?\nObjavljeno 11. jun 2022. / 14:15:19\nIako žene ponekad kriju emocije i pretvaraju se da su hladne i stroge, svakoj od njoj prija da čuje poneki kompliment i lepu reč.\nŽene uživaju u osećaju da su primećene, vole da čuju da su posebne i da u njihovom društvu muškarci uživaju. One su često slabe na momke koji se ne stide da pokažu svoje emicije i koji ne skrivaju svoje slabosti. Ono što svaka žena voli, to je da joj muškarac uputi poneku lepu reč, kompliment, da je pita za savet, mišljenje i pomoć kada mu je to potrebno.\nTopla, ljubazna reč je više nego dobrodošla kada želite da osvojite žensko srce. I naizgled hladna i povučena žena može da postane veoma prijatna i emotivna ako pronađete pravi način da stignete do njenog srca. Žene su emotivna bića, one vole da se osećaju posebno, da budu u prijatnom društvu, a takođe im je važno i da muškarci cene njihovo mišljenje.\nŽene su slabe na momke koji pokazuju emocije, koji ne skrivaju ranjivost i koji su spremni da ih paze i maze.\nOvih pet komplimenata voli da čuje svaka žena:\n1. Recite joj po čemu je posebna\nOna voli kada muškarac primećuje njene dobre osobine i kada ih ističe kao nešto što mu se jako dopada. To može da bude fizički izgled, ali i njeno ponašanje ili reakcije u nekim situacijama. Često muškarci ističu rupice na obrazima kao nešto neodoljivo, što ženama jako prija. Tu su i druge stvari poput boje očiju, tena, ali i načina na koji se smeje, šali i tome slično.\n2. Cenite njeno mišljenje\n"Šta ti misliš o tome?" - pitanje je koje svaka normalna žena želi da čuje od svog muškarca. Osim što joj pokazuje da smatra da je pametna, važno mu je da i ona bude uključena u njegov društveni život. Takve muškarce žene izrazito cene i smatraju ih potencijalnim partnerom za kvalitetnu i uspešnu vezu.\n3. U njenom društvu se osećate opušteno\nDevojke vole momke koji su spremni da im otvoreno priznaju da s njom mogu da budu ono što zapravo i jesu. S druge strane, svaka žena voli da zna da se muškarac u njenom društvu oseća prijatno.\n4. Uživate u njenom mirisu\nBilo da se radi o intimnim delovima tela ili nekim drugim mestima, svakoj ženi je prijatno da zna da lepo miriše. Ona će se tada osećati prijatno, sigurno i opušteno, a za dobru atmosferu u vezi ili krevetu, to je zaista važno.\n5. Govorite joj da je lepa i privlačna\nBudimo realni, ne postoji čovek na svetu koji ne voli da čuje da je lep, privlačan i poseban. Žene su naročito osetljive na te teme. Nema žene koja ne želi da bude neodoljiva, naročito ako je muškarac to spreman da joj kaže i pred drugim ljudima.


Badnji dan : Južne vesti\nPalili se badnjaci ispred niških hramova\n20:34, 6. 1. 2021.\nPravoslavni vernici danas obeležavaju Banji dan, a po tradiciji se ispred hramova palio badnjak. U Nišu je veliki broj vernika bio kako ispred Saborne crkve, tako i ispred hrama Svetog cara Konstanina i carice Jelene, gde im se obratio vladika niški Arsenije.\nBadnji dan - seča badnjaka, posna trpeza i mnoštvo običaja koji najavljuju rođenje Isusa Hrista\n11:08, 6. 1. 2021.\nSeča badnjaka rano ujutru, paljenje badnjaka u večernjim satima, spremanje i lomljenje česnice, neki su od karakterističnih običaja za Badnji dan u većem delu Srbije. Iako su se se običaji vremenom menjali, suština poslednjeg dana posta, Badnjeg dana, je zadržana i ona je u dočekivanju najradosnijeg hrišćanskog praznika - Božića.\n19:00, 5. 1. 2020.\nIako se običaji razlikuju od kraja do kraja, seča badnjaka rano ujutru, spremanje i lomljenje česnice i paljenje badnjaka u večernjim satima, karakteristični su za Badnji dan u većem delu Srbije. Badnji dan je poslednji dan posta, a veče bi trebalo da se provede u krugu porodice.\nNišlije na Badnje veče palile badnjak i lomile česnicu u Svetosavskom parku\n18:33, 6. 1. 2019.\nI ovo Badnje veče je po tradiciji mnogo Nišlija provelo u Parku Svetog Save, gde su se ispred Hrama cara Konstantina i carice Jelene palili badnjaci, a mnogi su krenuli i u potragu za zlatnikom u česnici, koji je zasad pronašao samo fotograf Južnih vesti Vanja Keser.\nBadnji dan - poslednji dan posta pun običaja\n12:48, 6. 1. 2018.\nOdlazak domaćina rano ujutru po badnjak, koji bi trebalo da iseče u tri snažna udarca, bacanje oraha u sva četiri ugla sobe, paljenje badnjaka i bogata posna trpeza za Badnje veče, neki su od običaja koji se poštuju dan pred jedan od najvažnijih hrišćanskih praznika - Božić.\nZlatnik iz česnice u rukama Nišlije iz Medijane\n16:35, 9. 1. 2017.\nNekoliko dana nakon lomljenja česnice ispred Crkve svetog cara Konstantina i carice Jelene u Nišu, Opštini Medijana se javio Ivan Stefanović i doneo jedan od 3 zlatnika koji su bili u pogači, a za koje se do danas nije znalo ko ih je pronašao.


Stroža kontrola rada tehničkih pregleda! - Domaće aktuelnosti\nStroža kontrola rada tehničkih pregleda!\nKako pišu Novosti, više niko od Nove godine neće moći besplatno da registruje svoj automobil bez odlaska na tehnički pregled. Konačno će biti uvedeno obavezno fotografisanje vozila na liniji tehničkog pregleda, ali i određena najniža cena ove usluge po kome bi vlasnik putničkog automobila plaćao najmanje 2.500 dinara (bez PDV) za ovu uslugu.\n- Mi od 2009. godine pokušavamo da ukažemo na činjenicu da se u ovoj oblasti primenjuju odredbe Zakona o bezbednosti iz 1982. godine i da je i dalje u mnogim gradovima u Srbiji moguće besplatno „obaviti“ tehnički ili po veoma niskim cenama, bez dovoženja vozila na liniju pregleda - objašnjava Trifun Stojanović predsednik Udruženja tehničkih pregleda Srbije (UOTP).\n- Naša procena je da zbog nelegalnih aktivnosti država godišnje gubi oko milijardu dinara, pri čemu su ugrožena i radna mesta oko 4.000 radnika koji rade u preduzećima koja obavljaju usluge tehničkih pregleda pošteno jer ne mogu da izdrže nelojalnu konkurenciju - kaže Stojanović.\n- Mislimo da smo predložili stvarne, realne cene ove usluge. Ako je određena najniža cena obuke za vozače, to bi moralo da se uradi i sa tehničkim pregledima. Pogotovo u zemlji u kojoj je vozni park stariji od 15 godina i gde su zabeležene brojne zloupotrebe - kaže Trifun Stojanović. - Lovci u mutnom, stimulisani provizijom osiguravajućih kuća za obavezno osiguranje motornih vozila, omogućavali su tehnički pregled samo kroz papire, bez dovoženja vozila, pa je jasno zašto su oni profitirali, a mi propadali.\nDomaće: Uskoro strožija kontrola uvoza polovnjaka\nMTM Audi S8 - ubrzava kao metak\nPrevara sa gumama (VIDEO)\nMercedes SL63 AMG World Championship 2014 Collecto:\nHamilton i Rosberg driftuju jubilarni model\nAuto kuća "ĆURČIĆ AWD" zvanični serviser SsangYong vozila\nLand Rover obelažava 25 godina modela Discovery\nWEC 2014 (PR Saopštenje):\nToyota na pobedničkom postolju\nPOLEDICA I U NIŽIM PREDELIMA\nNovi Audi Q7 sve bliže\nКад би технички прегледи радили како треба велики број возила не би ни могао да се региструје (гледајући техничку исправност и издувне гасове)\nkako vas bre nije sramota, lopovi jedni.\nZa moped koji vredi 150 eur treba da platim 2 000 rsd,a poljoprivrednik za Claas od 200 000 eur čitavih 1 400 rsd. Da nije na ovome radio neko iz specijalne škole???\nregistrujem samo na papire i dalje cu tako u inat drzavi!


Sonja Pavlica look\nSonja Pavlica, DJ\nOčekuj neočekivano kao da je Sonjina mantra pa je ovog puta gledamo u stajlingu koji je upravo takav: Ermanno Scervino je brend poznat po ženstvenoj klasici ali u njenoj izvedbi postaje mladalački i iznenađujuć. Njihova komplet trenerka u trendi nijansi lavande umesto klasičnog donjeg dela ima šorts sa učkurom koji je savršen za prikazivanje smele kombinacije zelenih dokolenica i sandala na visoku potpeticu sa Love Moschino logo-trakom. The night is young and so are we!\nNapravi svoju kombinaciju inspirisanu Sonjinim stilom:\nSandale na visoku štiklu sa logo-trakom\nUdoban sportski šorts lila boje


Velimiri Ilić:Gradićemo srpske nacionalne kuće | Vesti | Kurir\nNovine u građevinarstvu\nVelimiri Ilić:Gradićemo srpske nacionalne kuće\nDruštvo 20.01.2013. 16:03h 14.08.2016. 15:32h\nMinistar građevine i urbanizma pokrenuo je akciju gradnje autentičnih srpskih nacionalnih kuća čija gradnja ne bi koštala više od 300 evra, a projekti bi bili besplatni za građane i lokalne samouprave\nVelimiri Ilićsprkse kućegradnjaprojektovanjeSrbija


- Imali smo intervenciju u Ulici vojvode Milenka. Naša ekipa je mogla samo da konstantuje smrt muškarca starog 61 godinu - rekli su iz ove hitne službe.\nUlica vojvode Milenka


Jelena Golubović o Slađani Petrušić i osudi na zatvor | Zabava | TV\n"HTELI SU DA MI PODMETNU PAPIRE": Jelena Golubović ogorčena nakon što je Slađana Petrušić osuđena na 6 meseci zatvora! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n"HTELI SU DA MI PODMETNU PAPIRE": Jelena Golubović ogorčena nakon što je Slađana Petrušić osuđena na 6 meseci zatvora!\n06.01.2022. / 11:40\nAutor Branka Bajić 06.01.2022. / 11:40\nJelena Golubović se oglasila povodom donete presude.\nIzvor: YouTube/Printsceen/Zadruga Official/Mondo/Goran Sivački\nNekadašnjoj učesnici rijalitija Parovi, Slađani Petrušić, potvrđena je presuda zbog prebijanja Jelene Golubović u pomenutom rijalitiju 2015. godine, a to znači da će, ukoliko i čim kroči u Srbiju, biti uhapšena.\nKao što je već poznato, Jelena je Slađanu tužila zbog fizičkog napada pre sedam godina, dok su obe bile učesnice Parova, a sada se oglasila Golubovićeva.\nSuđenje je vođeno u Trećem osnovnom sudu u Novom Beogradu, gde je Slađana osuđena na šest meseci zatvora, a Jelena Golubović kaže da je presudu očekivala mnogo ranije, međutim, da je pravda spora, ali dostižna.\n"Dugo sam čekala da pravda bude zadovoljena, ali sam dočekala. Očekivala sam i oštriju kaznu, ali dobro. Ja sam tada bila povređena fuzički, ali i psihički. Povredilo me i to što su neki stali na njenu stranu, iako je ona bila nasilna. Važnije je da je ona kažnjena za to što je učinila i treba da ide u zatvor. Ovo je jedini slučaj koji sam dobila kada moja advokatica V. G. nije došla na ročište da me sabotira. Ona mi je upravo i podmetnula papire da potpišem za punomoćje kojim se maltene odričem stana u korist tetke, što je van svake pameti", rekla je Jelena i osvrnula se na to što je na ivici na izgubi krov nad glavom u centru Beograda.\nTvrdi da je sve krenulo po zlu kada je ona bila u rijalitiju.\n"Advokatica je podmetnula mojoj baki, ženi koja tada ima 90 godina, da 'zbog bezbednosti' napravi fiktivni ugovor sa mojom tetkom. I to moja sada već odavno bivša advokatica, koja mi je glumila veliku prijateljicu, to radi u momentu kada sam ja u rijalitiju, prvo potpuno lišena telefona. Da je bila dobronamerna, čekala bi da ispadnem. Ona se sa mnom nije konsultovala oko tog čina. Ja još uvek imam problem da uzmem svoj predmet od nje, jer nemam želju da je vidim. A moja tetka je očigledno zaboravila kako je rekla da je stan u Karađorđevoj ulici ne zanima i nagovorila mamu da se razvede od tate, ako baka, ne daj Bože, umre, da državi ne pripadne stan", tvrdi Jelena.


22. novembra 2014. 22. novembra 2014. radionesvil\nRezultati utakmica odigranih 02.05.2015.\n3. maja 2015. radionesvil Komentari su isključeni na Rezultati utakmica odigranih 02.05.2015.\nOčevici tvrde da je Taton sam pao\n16. jula 2013. radionesvil Komentari su isključeni na Očevici tvrde da je Taton sam pao\nDanas do 32, a do kraja nedelje i do 37?!\n11. juna 2019. radionesvil Komentari su isključeni na Danas do 32, a do kraja nedelje i do 37?!


Finale prvenstva kluba - rezultati - Škola šaha i Šahovski klub Vidikovac\nFinalnom turniru šahovskih klubova Vidikovac i Kralj prisustvovalo je preko 40 igraca. Turnir se igrao po švajcarskom sistemu, 9 kola na tempo igre od 15 minuta po igraču.\nNajbolji članovi kluba, uz koje je jako lepo raditi, posle 9 kola nastavili su sa igranjem slobodnih partija uz posluženje. Odlična atmosfera uz druženje i smeh pretvorili su današnji dogadjaj u prelepi turnir.\nSvakako napomenućemo i one koji su se danas okitili medaljama i bili najbolji u konkurenciji svoje grupe.\nNajbilji IV kategornici:\n1. Marko Vranov 4 poena\n2. Tara Veličković 4 poena\n3. Ognjen Daljević 4 poena\nNajbolji III kategornici:\n1. Andjela Matović 6 poena\n2. Luka Budimac 5 poena\n3. Andrej Balaban 5 poena\nNajbolji II kategornici:\n1. Nevena Djordjević 6 poena\n2. Djordje Stanisavljević 5,5 poena\n3. Dušan Savičić 5 poena\nNa turniru su pobedili majstorski kandidati:\n1. Mihailo Savić 8 poena\n2. Balša Graovac Vidak 8 poena\n3. Darko Hlebec 7,5 poena\nČestitamo svim učesnicima i želimo im puno sreće na sledećim turnirima.\n6. decembra 2014. Admin\nKadetsko prvenstvo Beograda → ← Rezultati kategornih turnira za II i I kategoriju kao i titulu MK


Zašto nikada ne odsanjamo do kraja?\nSvako od nas pamti neki san koji je ostavio utisak, bio on lep ili ružan. Sanjate neko buduće dešavanje ili lep događaj u kojem uživate, ali pred samo „veliko finale” ― probudite se. Zašto nikada ne odsanjamo do kraja?\nSnovi sa puno detalja u kojima toliko uživate nazivaju se lucidni snovi. Tokom snevanja lucidnog sna mi smo svesni da sanjamo, čak možemo i da, na svestan način, utičemo na događaje koje sanjamo.\nNeminovno je da ćemo se u nekom trenutku probuditi iz svakog sna. Međutim, stručnjaci su zainteresovani da otkriju da li buđenje zaista nastupa pre nekog očekivanog trenutka u snu ili nama samo tako izgleda.\nU REM fazi sna, ili fazi brzog pomeranja očiju, najviše sanjamo. Ti snovi su duži i lepši i mogu da ostanu u našem pamćenju kada se probudimo. Međutim, istraživanja su pokazala da su snovi mogući i u NREM fazi sna (faza u kojoj oči ne prave brze pokrete), ali i da taj san neće biti upamćen.\nDrugim rečima, san koji je ostao u vašem pamćenju nakon buđenja i deluje vam nedovršeno, nije poslednji koji ste sanjali. Iako vam se čini da se san prekinuo pre nekoliko trenutaka, to je zapravo bio samo kraj REM faze.\nTagoviodsanjati press serbia sanjati sanjati do kraja\nVeoma korisni fitnes saveti!


OTVORENA LIKOVNA GALERIJA\nAldemar Ibrahimović, Foto: Privatna arhiva\n26.05.2017. 20:14h Ažurirano: 26.05.2017. 20:14h\nIzložbom akademskog slikara Aldemara Ibrahimovića, u rožajskom Centru za kulturu preksinoć je otvorena likovna galerija “Magaza“.\nDirektor Centra Sulejman Bećo Kujević kazao je da galerija nosi neobično, ali simbolično ime:\n“Nekada se u magazi čuvalo ono što je u vremenu gladi i nemaštine bilo najvrjednije - žito i druga hrana. Mislim da je u vremenu u kojem živimo neophodna kultura isto koliko i hrana, odatle taj naziv“.\nKujević je ocijenio da je bilo logično da galeriju otvori Aldemarova izložba, s obzirom na to da je riječ o jednom od najuspješnijih rožajskih slikara koji uvijek rado pomaže rad Centra.\nKujević je istakao da je impresivni prostor novootvorene galerije djelo ruku radnika Centra, na čelu sa Džaferom Murićem.\nErin Ćatović je kazao da Ibrahimović “danas zasigurno predstavlja sam rafinman crnogorske likovne savremene scene“.\n“On je upravo svojim statusom, radom, likovnom poetikom, senzibilitetom prihvaćen i od strane likovne publike, kritike, medija i što je, možda, najbitnije - svojih studenata. Predstavlja profesora i slikara koji je već dugi niz godina definisan na evropskoj i crnogorskoj likovnoj sceni. Iza njega stoji plodonosan rad koji broji 43 samostalne i preko 200 kolektivnih izložbi. On je jedan od onih umjetnika koji su doprinijeli da se Rožaje i tekako prepoznaje ne samo u Crnoj Gori, nego i u inostranstvu“.\nIbrahimovic se zahvalio svima koji su došli na izložbu, naročito njegovim studentima i gostima sa strane.\nPohvalio je napor Centra da unaprijedi kulturni ambijent u gradu.\n“Vjerujem da će ovaj novi ambijent dodatno da animira stvaraoce, a mi ih u Rožajama stvarno imamo. Umjetnost traje onoliko koliko se dijeli sa svojom publikom. Nadam se da će u ovoj galeriji izlagati i mnogi mladi talentovani slikari“.\n07.05. 09:44 h\t588\t97024\n07.05. 12:14 h\t1125\t76715\n07.05. 11:18 h\t1720\t70027\t3\n07.05. 15:11 h\t60\t65114\n07.05. 13:08 h\t29571\n07.05. 13:53 h\t176\t1382\n07.05. 12:14 h\t114\t1125\n07.05. 09:44 h\t110\t588\n07.05. 11:18 h\t101\t1720\t3


Ustavni sud Bosne i Hercegovine, u predmetu broj AP 4531/17, na osnovu člana VI/3.b) Ustava Bosne i Hercegovine, člana 57. stav (3) i člana 72. stav (6) Pravila Ustavnog suda Bosne i Hercegovine – prečišćeni tekst ("Službeni glasnik Bosne i Hercegovine" broj 94/14), u sastavu: Zlatko M. Knežević, predsjednik Mato Tadić, potpredsjednik Mirsad Ćeman, potpredsjednik Valerija Galić, sutkinja Miodrag Simović, sudija Seada Palavrić, sutkinja na sjednici održanoj 27. februara 2019. godine donio je\nUtvrđuje se da Vlada Srednjobosanskog kantona i Općinski sud u Travniku nisu izvršili Odluku Ustavnog suda Bosne i Hercegovine broj AP 4531/17 od 6. juna 2018. godine.\n1. Ustavni sud Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: Ustavni sud) Odlukom broj AP 4531/17 od 6. juna 2018. godine usvojio je apelaciju koju je podnijela Ljubica Grubešić i utvrdio povredu člana II/3.e) Ustava Bosne i Hercegovine i člana 6. stav 1. Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda zbog dužine trajanja izvršnog postupka koji se vodi pred Općinskim sudom u Travniku u predmetu broj I-1915/91. Predmetnom odlukom Ustavni sud je, na osnovu člana 74. stav (1) Pravila Ustavnog suda, naložio Vladi Srednjobosanskog kantona da apelantici Ljubici Grubešić isplati iznos od 1.000,00 KM na ime naknade nematerijalne štete zbog nedonošenja odluke u razumnom roku, i to u roku od tri mjeseca od dostavljanja ove odluke, uz obavezu da nakon isteka ovog roka plati zakonsku zateznu kamatu na eventualno neisplaćeni iznos ili dio iznosa naknade određene ovom odlukom. Nadalje, Ustavni sud je, na osnovu člana 62. stav (7) Pravila Ustavnog suda, naložio predsjedniku Općinskog suda u Travniku da u skladu s ovom odlukom odmah preduzme odgovarajuće mjere za okončanje postupka iz ove odluke u predmetu broj I-1915/91, u skladu sa članom II/3.e) Ustava Bosne i Hercegovine i članom 6. stav 1. Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda. Ustavni sud je, na osnovu člana 72. stav (5) Pravila Ustavnog suda, naložio Vladi Srednjobosanskog kantona i predsjedniku Općinskog suda u Travniku da najkasnije u roku od tri mjeseca od dostavljanja ove odluke obavijeste Ustavni sud o preduzetim mjerama s ciljem izvršenja ove odluke.\n2. Predmetna odluka je dostavljena Vladi Srednjobosanskog kantona 5. jula 2018. godine, a Općinskom sudu u Travniku 3. jula 2018. godine, što znači da je rok za dostavljanje obavještenja o preduzetim mjerama u skladu s predmetnom odlukom istekao 5. odnosno 3. oktobra 2018. godine.\n3. Ustavni sud je dopisima od 21. decembra 2018. godine, odnosno 10. januara 2019. godine zatražio od Vlade Srednjobosanskog kantona i Općinskog suda u Travniku da obavijeste ovaj sud o preduzetim mjerama s ciljem izvršenja predmetne odluke.\n4. Vlada Srednjobosanskog kantona nije odgovorila na dopis Ustavnog suda.\n5. Općinski sud u Travniku je u dopisu od 22. januara 2019. godine naveo da se u predmetima br. I-1915/91 i 1-13130/04, s obzirom na to da prvi spis datira iz 1991. godine, a drugi iz 2004. godine, prema Listi registraturne građe s rokovima čuvanja, izvršni spisi čuvaju u arhivi pet godina. Uvidom u upisnik izvršnih spisa utvrđeno je da su oni najvjerovatnije preuzeti iz Općinskog suda Novi Travnik, ali nije utvrđeno da je tražilac izvršenja podnosio urgencije u periodu od pet godina od datuma inicijalnog akta nego nakon proteka perioda dužeg od deset, pa i više godina, što sve govori o pasivnosti tražioca izvršenja. Dalje je naveo da su mjere koje bi predsjednik mogao preduzeti pozivanje tražioca izvršenja da ukoliko raspolaže dokumentacijom na osnovu koje bi se mogla izvršiti rekonstrukcija spisa dostavi tu dokumentaciju kako bi se donijela naredba o rekonstrukciji u skladu s Pravilnikom o unutrašnjem sudskom poslovanju, te zakazalo ročište na kojem će se utvrditi da li su ispunjeni uvjeti za rekonstrukciju spisa. Općinski sud u Travniku je napomenuo da uz apelaciju nije dobio priloženu punomoć podnosioca apelacije iz koje bi bilo vidljivo ko je punomoćnik tražioca izvršenja, a smatra da je bilo potrebno da se uz apelaciju dostavi i punomoć. Također je napomenuo da je na apelaciji stavljen samo pečat advokata Ivana Grubešića, te ukoliko Ustavni sud raspolaže s punomoći u navedenom predmetu Općinski sud u Travniku moli da mu se ona dostavi kako bi stupio u kontakt s punomoćnikom i preduzeo mjere na rekonstrukciji spisa.\n6. Ustavni sud je u Odluci broj AP 4531/17 od 6. juna 2018. godine odredio način i rok za izvršenje odluke. Prema članu VI/5. Ustava Bosne i Hercegovine, odluke Ustavnog suda su konačne i obavezujuće. Također, prema članu 72. stav (1) Pravila Ustavnog suda, konačne i obavezujuće odluke Ustavnog suda dužno je poštovati svako fizičko i pravno lice, a prema stavu (2) istog člana, svi organi vlasti su dužni u okviru svojih nadležnosti utvrđenih Ustavom i zakonom provoditi odluke Ustavnog suda.


Foto: Screenshot | Ćerka Stiva Džobsa: Bio je okrutan i užasan\nN.N. 27.08.2018 13:41\nNajstarije dijete pokojnog osnivača "Apple" Stiva Džobsa, Liza Brenan - Džobs, koju je dobio sa 23 godine i negirao očinstvo dok nije potvrđeno DNK analizom, kaže da je sa majkom živjela u siromaštvu i da joj je otac rijetko poklanjao pažnju i nakon priznavanja očinstva. Kad ga je sud primorao da plaća alimentaciju, prvo je osigurao da slučaj protiv njega bude gotov prije nego što je javno objavio Appl i postao multimilioner.\nU knjizi piše između ostalog da se Lizina majka Kristin Brenan nije osjećala prijatno da ih ostavlja same jer je Stiv Džobs navodno jednom prilikom sa devetogodišnjom Lizom pričao o tome šta je privlači u seksu. Kada je kao tinejdžerka otišla da živi sa njim zabranio joj je da vidi majku šest mjeseci, a kad se požalila ocu i maćehi da se osjeća usamljeno i zamolila ih da joj požele laku noć pred spavanje, Stiv Džobs joj je rekao "mi smo hladni ljudi".\nOna piše i da je Džobs jednom za vrijeme seksa sa svojom ženom tražio da Liza bude u sobi i prisustvuje "porodičnom momentu". U više navrata joj je oduzimao novac i govorio da neće ništa dobiti od njega. Kada je Liza postala aktivna u srednjoj školi, da se takmiči u studentskoj vladi, otac joj je zamjerio što ne provodi više vremena sa porodicom. "Ovo ne funkcioniše. Ne uspijevaš kao član ove porodice", govorio joj je. U jednom momentu komšije su bile toliko zabrinute za Lizu da su joj pomogle da se odseli i da plati za koledž.\n"Na kraju - da li su njegiova poslovna dostignuća nadmašila okrutnost prema drugima? Ne znam. Znam da često slavimo ljude zbog njihovih postignuća bez bližeg pogleda kakva su ljudska bića i kako njihove poslovne i lične ambicije utiču na ljude širom svijeta", piše njegova ćerka.\nOna je na svom tviter nalogu najavila da će knjiga biti objavljena za nedjelju dana i da je nervozna zbog toga.


Slabiji rod šljiva u Čileu i SAD otvara šansu proizvođačima suve šljive iz Srbije? - Agrosavjet\nNaslovnicaAgro vijestiSlabiji rod šljiva u Čileu i SAD otvara šansu proizvođačima suve šljive...\nSlabiji rod šljiva u Čileu i SAD otvara šansu proizvođačima suve šljive iz Srbije?\nFoto: agrosavjet.com/ilustracija suve šljive\nSlabiji rod šljiva u Čileu i SAD, proizvođačima koji su snabdijevali 50 odsto svjetskog tržišta, doveo je do velike potražnje za suvim šljivama iz Srbije.\nTako se ukazala šansa za srpske proizvođače, ali naša zemlja jednostavno nema kapacitete da se nametne na svjetskom tržištu, rekao je za Biznis.rs generalni sekretar Srpske asocijacije proizvođača suvih šljiva Aleksandar Jovanović.\nNakon nekoliko teških godina, šljiva se ove sezone vratila na velika vrata. Iako je rod bio lošiji uslijed sušnog perioda, otkupna cijena za ovu voćku bila je više nego odlična, tako da je sve više voćara koji se odlučuju da prošire zasade, ali i da po prvi put posade šljivu. Interesovanje za jesenju sadnju voća u Srbiji ove godine bilo je veće nego ikad, pa su i kupci požurili da se na vrijeme obezbijede kvalitetnim sadnim materijalom.\n“Rod šljiva ove sezone je prosječno dobar, ali od toga se osuši oko pet procenata. Maksimum dosadašnje proizvodnje bio je 6.000 tona od čega se 90 odsto izvozi, pa se zbog toga stvorila slika o našoj zemlji kao budućem lideru“, ističe Jovanović.\nOno što dodatno utiče na veliko interesovanje za sadnice šljive je i mogućnost njenog sušenja, što pruža mogućnost veće zarade. Ipak, izvoz šljive u svježem stanju za većinu voćara nije profitabilan, pa se mnogi odlučuju za sušenje plodova i na taj način ih distribuiraju kod inostranih kupaca.\n“U izvozu je prosječna cena dva evra, ali sve zavisi od kvaliteta i sorte šljive, tako da najkvalitetnije mogu da idu do 2,5 evra”, precizira Aleksandar Jovanović.\nOn navodi da svakodnevno stižu upiti iz različitih dijelova svijeta, pokazujući interesovanje za suve šljive iz Srbije. Osim iz Evropske unije, zahtjevi stižu iz Sjeverne Afrike, Irana i Turske. Tradicionalno najveći izvoz je na rusko tržište.\n“Srpske suve šljive imaju manje šećera, a više vlakana, u poređenju sa većinom iz aktuelne ponude na svjetskom tržištu. Proizvodimo suve šljive poštujući najviše standarde kvaliteta i zdravstvene ispravnosti hrane u svakom koraku industrijskog procesa. Osim što su nam količine za svjetsko tržište minimalne, morali bismo kao proizvođači više da poklonimo više pažnje promociji, ali za nju su potrebna i sredstva“, zaključuje Jovanović.\nPrethodni članakLako se gaji, a može biti izvor dobre zarade\nNaredni članakTajna savršenih domaćih čvaraka


ШКОЛСКО ДВОРИШТЕ ПУНО ПОЛИЦИЈСКИХ ВОЗИЛА | Прокупље на длану\nШКОЛСКО ДВОРИШТЕ ПУНО ПОЛИЦИЈСКИХ ВОЗИЛА\nОбјављено: 12.09.2019 u 19:08 | Аутор: 22 коментар(a)\nПуно двориште полицијских возила, фото:читалац\nДвориште Основне школе „Ратко Павловић Ћићко“ окупирано је полицијским возилима. У исто време, паркинг који је предвиђен за та возила је потпуно празан. На ову чињеницу нам је указао читалац, који је послао и фотографије.\n-Шта ви мислите да ли овако треба да изгледа школско двориште? Мало је што деца не могу нормално ни тротоаром да се крећу, а сада не могу ни у школском дворишту- написао је читалац.\nНа фотографијама које нам је послао види се чак и марица паркирана у дворишту школе, као и возила која су приватна.\nКако смо фотографије добили поподне, контактирали смо надлежну особу у Полицијској управи Прокупље. Она је рекла да ће проверити, а касније нам је тражила да се обратимо писменим захтевом.\nСвакако да хоћемо ујутро, али мислимо да је ово преседан и да деца која имају физичко баш на овом простору (деца до четвртог разреда) као и сва деца која су на одморима у дворишту свакако не треба да пролазе између полицијских аутомобила.\n14.09.2019 u 13:31 Radnik рече:\nLJudi zaposljeni u RP Cicko imaju potpunu mogucnost, pravo i odobrenje da svoja privatna vozila parkiraju u dvoristu skole. Sto se toga tice, mozete samo da im pljunete pod prozor. Sta onda tek reci za vozila "Distribucije"... A o pomenutoj Kosovskoj i svemu u vezi sa privatnikom pomenutim u tom kontekstu ne zelim da komentarisem...\n14.09.2019 u 10:40 Slobou рече:\nMislim da komentarišete pogrešne stvari. Za nedostatak parking mesta u gradu nije kriva policija već oni koji su dozvolili da se naprave 20 zgrada u centru bez obezbeđenogu parking prostora za stanare. Dobili smo status grada i umesto da ga šire oni sve grupišu po centru. Neka naše vođe nađu način da se grad širi. Neka izmeste kasarnu i tu prebace kompletnu opštinsku upravu i neće više biti gužve po gradu. A za zgrade bez parking mesta neko bi trebalo da snosi odgovornost.\n14.09.2019 u 08:21 Ivan рече:\nA tekst je napisao profesor koji svoje vozilo parkira u dvorištu škole u kojoj predaje. Licimerno?\n14.09.2019 u 14:09 Gradjanin рече:\nProfesor u kojoj radi ima svoja parking mesta !!! Draga policijom bar vivbivtrebalo da znate koja skola ima parking i to obelezen za svoje radnike ali ne zamera vam se tako to ide sa kupljenim diplomama i ekspresnim kursevima\n14.09.2019 u 15:38 Gradjanin 2 рече:\nMislite na kupljenu profesorsku diplomu\n15.09.2019 u 11:47 Ivan рече:\nDragi i brižni "Građanine", mogu da pretpostavim kakva je Vaša diploma, gledajući Vaš pravopis.\n13.09.2019 u 08:55 Marija рече:\nJedan od komentara roditelja u dvoristu je bio: Upisali policajci prvi razred :-) Sve i da je razlog bio farbanje parkinga mogli su to da urade kada nema guzve ni dece posle 17h a ne kada je najveca guzva. Sramota!!!\n13.09.2019 u 06:51 Ivan рече:\nIma se,može se! Brže,jače,bolje!!!!\n12.09.2019 u 22:14 NikoBitan рече:\nHahaahahahahaahahahahahahahahaahahahahahaahahaahahaahahahahahahahahahahaahahahah.... Paaaa ovo nema dalje\n12.09.2019 u 22:13 Nesa noni рече:\nA selakovicu ne volim da gi vidim\n12.09.2019 u 22:05 deda pantelija рече:\nZemljaci sza se cudite u gradu nisza ne funkcionise lokslna upravapostoji samo na papiru. Primaju plaze a. Ne rade nista. Cutura prijatelj kucnog buduets zsuze kosovsku ulicu i onrdpospnip.je us saobts caj tp .muals bilo pa kr prpsirip i zrptpsr ns racun.ilivr lnru mijalobe i kpjok ke suzip.kolovoz 30 m to se vidi.oz aviona to sto je uradio to nisi radili ni tirci seldzuci gtaf ke upropascen ua sva vremena neko kr icenjen ili.je upitanju debela para\n14.09.2019 u 18:19 Gradjanin рече:\nTreba biti toliko vešt i uspeti u nameri da pročitaš šta je to "Deda pantelija", napisao i hteo da kaže!!?? Kakva pismenost....\n12.09.2019 u 21:59 Lj рече:\nKad pomere vozila, molim vas da ponovo obiđete školsko dvorište i objavite fotografije kratera na kome se odvija fizičko vaspitanje. Rupe, prašina, šut, smeće, u najkraćem, katastrofalno stanje dvorišta. Niko od nadležnih prstom ne mrda, dok se sve u ovom "gradu" raspada. Inače, sva školska dvorišta su u ovakvom, ako ne i gorem stanju... Trotoari u Tatkovoj ulici i ne postoje, automobili su parkirani čak i na kolovozu. Saobraćajna policija samo prođe vozilom, kao da je sve u najboljem redu. Znakovi, ležeći policajci, pešački prelazi ili semafor, u ovoj ulici, su misaone imenice. Važno da je budžet nikad puniji, a za bezbednost dece koga još briga...\n12.09.2019 u 20:40 Znam рече:\nDolazi ministar, pa da ne parkira on u školsko dvorište glupo bi bilo\n12.09.2019 u 20:21 Gradjanin рече:\nSutra javno saopstenje policije "Radili smo tj farbali smo obelezavali parking mesta za PU Prokuplje "\n12.09.2019 u 21:42 Peki рече:\nPa ako su farbali mogli su da parkiraju pored Toplice na poligon, ali kako bi se onako debeli popeli do stanice. Vidiš ih samo po kafićima u Sokićevom i po pekara a kad kupuju burek. Svaka čast onima što ceo dan stoje i regulišu saobraćaj kod osnovnih škola.\n12.09.2019 u 19:51 sima рече:\nRasulo je u celom gradu TAKSISTI blokirali centar grada NIKO NE REAGUJE Parkira gde ko stigne a tko da blokira kompletan trotoar niko opet nista ne preuzima RADI STA SAOBRACAJNA POLICIJA u ovom gradu Kaznavajte bre nigde manjeg grada a vise bezobraznijih vlasnika vozila DODUSE STA OCEKUJEMO KAD SE I POLICIJA TAKO PONASA Primer BAHATOG PONASANJA NASIH ELITNIH POLICISKIH SNAGA:-)\n12.09.2019 u 19:43 Buca рече:\nA sta kaze direktor skole?\n12.09.2019 u 19:42 Goran Đurđija рече:\nDa im se svima koji su nepropisno parkirali momentalno napiše kazna i da plate iz svoga džepa.Zakon važi za sve.Ako se ova bahatost ne sankcioniše,nemaju moralno pravo da uopšte ikoga kažnjavaju\n12.09.2019 u 19:41 Đorđe рече:\nStrašno je što su inače uzurpirali trotoar i parking kod zatvora za službena vozila, nego su to uradili i za svoja privatna vozila. O parkiranju u školskom dvorištu neću ni da pričam. Kako posle od njih očekivati da pravilno regulišu saobraćaj i pravilno parkiranje. Bahato nema šta. Red bi bio makar po 10% od plate bar za ove što su lična vozila parkirali u školsko dvorište.\n12.09.2019 u 19:37 Porodično blago rts1 рече:\nDa jedan deljić pravne države funkcioniše ovde bi pljuštale kazne za parkiranje a nadležni bi bili sankcionisani ali... Zato deco ako vam se ne sviđa idite gde je bolje niko vas ne drži jače brže bolje pa kud koji mili moji\n12.09.2019 u 19:18 Lili рече:\nStrasno, a i u gimnazizkom dvoristu je parking. To do sada nigde nisam videla


Bh. društvo još uvijek misli da se homoseksualnost treba liječiti | Poskok\nBh. društvo još uvijek misli da se homoseksualnost treba liječiti\n”Teško je kada nemate osnovna prava. Npr. kada bi moja partnerica završila u bolnici nemam pravo posjetiti je jer nisam član obitelji. To su osnovna prava koja mi želimo, za koja se treba boriti, ali postoji li ikakav drugi način osim parada? To su ipak osnovna ljudska prava koja se trebaju poštovati” iznijela je svoje proleme u ranijem razgovoru za Bljesak.info dvadesetpetogodišnjakinja iz Mostara K.J.\nIako zakon garantira de-jure zabranu diskriminacije, pojedine grupe, kao što su Romi/kinje i LGBT osobe, oni ga ne koriste zbog nedostupnosti pravnog szstavai homofobije u institucijama.\nBh. institucije nisu imale nikakve pokušaje da ovo pitanje tematiziraju, npr. kroz usvajanje jedne politike o suzbijanju diskriminacije, koja bi definirala konkretne prokativne mjere koje bi provodile institucije na svim nivoima, zaključak je Europske komisije u izvješću o napretku BiH.\nPredrasude i stigmatizacija su uveliko prisutne u svim sferama. LGBT populacija nije, naravno, izoliraana, čak bih rekao da je to jedna od najranjivijih manjinskih grupa u našoj zemlji.\n”Nisam pravnik ali kao aktivist i vanjski suradnik Sarajevskog otvorenog centra imam uvid u stanje pravnog okvira. Začuđujuće je da je pravni okvir, zapravo, povoljan prema LGBT osobama- nakon rata je homoseksualnost dekriminalizirana. Tu je, naravno, Zakon o zabrani diskriminacije kao, vjerujem, najvažniji zakon kada pričamo o manjinskim grupama. Zakon o ravnopravnosti spolova također zabranjuje diskriminaciju na osnovu seksualne orijentacije.\nProblem za članove LGBT zajednice je što se rijetko usude prijaviti slučajeve diskriminacije, zlostavljanja. Veliki broj njih trpi nasilje unutar obitelji ili skriva svoju orijentaciju pa ne žele prijaviti takve slučajeve jer misle da će time stvoriti sebi još veće probleme”, rekao je za Bljesak.info Mladen Lakić novinar i aktivist za ljudska prava, također koautor studije ’Prava LGBT osoba u BiH: Obrazovanje’.\n“Zakon o zabrani diskriminacije zabranjuje diskriminaciju i poticanje na diskriminaciju na osnovu seksualne orijentacije i rodnog identiteta. Međutim, implementacija ovog zakona je vrlo loša, javnosti nije predstavljena zabrana diskriminacije, niti je objašnjeno šta ona predstavlja i koji su mehanizmi zaštite i nadležne institucije. Nije sprovedena harmonizacija postojećeg zakonodavstva sa Zakonom o zabrani diskriminacije, što je trebalo biti urađeno do 2010., a ni Ministarstvo za ljudska prava još uvijek nije uspostavilo registar slučajeva diskriminacije, što je predviđeno samim Zakonom”, rekla je Vladana Vasić, koordinatorica programa Sarajevskog otvorenog centra.\nBh. društvo misli da se homoseksualnost treba liječiti\nO problemima homoseksualnih i trans osoba rijetko se govori u knjigama te se one i dalje percipiraju kao društvena devijacija, stvarajući tako društveno rizične grupe. 47. Istraživanje javnog mnijenja 48 sprovedeno krajem 2013. godine, pokazalo je da 56,5% ispitanika/ca još uvijek smatra da se ‘homoseksualnost treba liječiti’, te je time pokazan nedostatak znanja i uvriježenih stereotipa o homoseksualnosti. Istraživački projekt LGBT zajednice koji je 2013. godine proveden na cijelom teritoriju Bosne i Hercegovine, pokazao je da se samo svaka sedma osoba outovala roditeljima i obitelji, potvrđujući tako nizak nivo društvene i obiteljske podrške LGBT osobama, navedeno je u izvještaju o napretku BiH.\n”Kolegica Ivana Dračo i ja ustanovili smo da, nažalost, naš obrazovni sustav razvija netrepeljivost prema LGBT zajednici. Prije svega, činjenica da se u školama još uvijek mogu naći udžbenici koji svako odstupanje od heteroseksualnosti tretiraju kao bolest i/ili poremećaj je nedopustivo. Prema drugim, dostupnim, istraživanjima, značajan broj srednjoškolaca opravdava nasilje, verbalno i fizičko nad pripadnicima LGBT zajednice. To je ozbiljan propust, da se nešto takvo nalazi u obrazovnom sustavu iako, prema listi Svjetske zdravstvene organizacije to nije bolest. U takvim uvjetima, jasno je zašto LGBT zajednica često bude meta nerazumijevanja, napada”, dodao je Lakić.\nU istraživanju je navedeno kako je zabrinjavajuće to što se razrednici u svom radu s učenicima ne dotiču tema seksualnosti.\n”Na satovima obiteljske zajednice ponekad se govori tek o kontracepciji, prevenciji spolno prenosivih bolesti i to je sve. No takve teme najčešće provode različite nevladine organizacije bez jasne inicijative same škole”, rekla je jedna razrednica.\n”Obrazovanje je, ipak, najvažnija podloga za bilo kakav daljni razvoj. Bilo bi korisno da nadležna ministarstva ozbiljno pristupe izradi antidiskriminacijskih strategija i da pokažu spremnost da riješe ovaj problem. Nažalost, teme poput ove i dalje predstavljaju tabu i potisnute su u privatnu sferu što, donekle, otvara prostor da se u javnoj sferi šire neistine, razvijaju predrasuda”, dodaje Lakić.\nObrazovanje najvažnija podloga za razvoj\nViladana Džekman iz fondacije CURE u ranijem razgovoru za Bljesak.info, između ostalog je istaknula da je najveći problem našeg društva neznanje, jer ljudi zapravo ni ne znaju što znači LGBT.\n”Ljudi se boje se svega što je drugačije, to je najveći problem našeg društva. Da bi ljudi postali senzibilniji moraju se prvenstveno upoznati s pojmom LGBT. Kod nas osobe još uvijek misle da su gay osobe bolesne, što je i psihologija odbacila prije četrdesetak godina. Edukacija je najvažnija, ipak iz neznanja proizlazi strah”, dodala je Džekman. Fondacija CURE već je radila na edukaciji policijskih službenika u Sarajevu, što je pohvalno navedeno i u izvještaju o napretku BiH.\n”Održane su edukativne i informativne radionice sa policijom, te će ona nastaviti predano raditi na pitanjima zaštite prava LGBT osoba i u 2014. godini, tako što će uključiti teme vezane za potrebe LGBT zajednice i zločina iz mržnje u program permanentne obuke za policajce/ke. Ostale policijske agencije nisu pokazale poseban interes za rad na ovim pitanjima. MUP Kantona Sarajevo je također odredio osnovne tačke za rad na pravima LGBT osoba”, navodi se u izvještaju.\nPo mišljenjima brojnih aktivista za ljudska prava i prava LGBT osoba vlasti igraju veliku ulogu u sprečavanju i iskorjenjivanju diskriminacije prema LGBT osobama, te bi one prije svega trebale implementirati postojeće zakone i propise te raditi na usklađivanju postojećeg zakonodavstva sa Zakonom o zabrani diskriminacije i javno promicati toleranciju i jednakost svih građana/ki, uključujući LGBT osobe, javno osuditi sve napade i diskriminaciju LGBT osoba i aktivista te adekvatno i brzo otkriti i sankcionirati počinitelje. Uvođenje zločina iz mržnje u Kazneni zakon Federacije BiH, kao što je to urađenu u RS-u i Brčko distriktu, imalo bi pozitivan učinak na adekvatnije procesuiranje, a samim tim i smanjenje nasilja i napada na LGBT osobe i aktiviste.\nLjudska prava su luksuz\nAktivisti ističu da su edukacija i informiranje, kako kroz obrazovni sustav tako i kroz medije, koji etičkim i profesionalnim izvještavanjem, jedni od najvažnijih aspekata za senzibiliranje javnosti.\n”Nažalost u općim uvjetima našeg društva s ovakvom ekonomijom, u javnosti se često na ljudska prava gleda kao na luskuz i diskriminacija se uzima zdravo za gotovo. Međutim, to što je ona prisutna, ne znači da se ne trebamo protiv nje boriti”, rekao je Lakić.


Vučićev potrčko iz 90ih drži gazdu u šaci snimljenim razgovorima sa kriminalcima | Klix Info\nSlaviša Kokeza, predsednik Fudbalskog saveza Srbije, imao je „čast“da u Službi za borbu protiv organizovanog kriminala prvi bude saslušan posle, kako su režimski mediji pisali, navoda Aleksandra Kajkamovića da ga je upravo on povezao sa kriminalnom grupom Veljka Brelivuka. Danas je saslušana Dijana Hrkalović, bivša državna sekretarka MUP, dakle ipak nije pobegla u Izrael, kako su to javljali režimski mediji. Bila je sve vreme na slobodi, a još je danas saslušana u pratnji dva advokata!\nKokeza je uspeo da „pregura“ to prvo saslušanje i da ne promeni status iz građanina u osumnjičenog. Da li će te sreće biti i ostali koje je Aca Bosanac pomenuo u svom iskazu za sada nije poznato, kao ni kada će biti saslušani. Više nije pitanje da li će ostali o kojima je Kajmaković pričao biti saslušani, već samo kada.\nA Kajmaković je, kako su pisali režimski mediji, pomenuo Stefanovića, njegovom kuma, bivšu državnu sekretarku. I dok Stefanović i Papić za sada nisu davali izjave u nekim preistražnim postupcima, Hrkalović je nedavno saslušavana u slučaju „prisluškivanje predsednika Srbije“. I ona je, kao i Kokeza u nedelju, odbila poligrafsko ispitivanje.\nBrojni Vučićevi saradnici iz devedesetih godina svedoče kako je Vučić maltretirao Stefanovića kao svog ličnog potrčka, šaljuci ga po cigarete za osobe koje su Vučićevi gosti. Izgleda se odnos snaga znatno promenio za dvadeset godina. Pa sada potrčko, ucenjuje Predsednika države kompromitujućim snimcima koje je pribavio tokom mandata ministra policije.\nUpdated: 1 марта, 2021 — 9:06 pm\n1 марта, 2021 at 9:17 pm\nA zasto eleza isporucuju Bosni kad je vecinu nedela radio u Srbiji. da li zato da i on ne progovori jer verovatno mnogo zna.\n2 марта, 2021 at 2:38 pm\nKlupko se odmotava dok se ne zamrsi


Informacije od javnog značaja — Cenzolovka\nPoverenik: Može se reći da su institucije zatvorenije i da teže daju informacije\nPoverenik za pristup informacijama od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Milan Marinović izjavio je da se može reći da su institucije i organi zatvoreniji za građane, da teže daju informacije, zbog čega se tražioci informacija češće žale instituciji Poverenika.\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti sprovešće postupak nadzora, kako se navodi u saopštenju, povodom krivične prijave podnete Prvom osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu protiv doskorašnjeg ambasadora Srbije u Portugaliji Olivera Antića.\nKršenje zakona i selektivan odnos prepreka da mediji dođu do informacija\nPiše Svjetlana Šurlan\nNepoštovanje Zakona o slobodi pristupa informacijama i selektivan odnos institucija prema medijima osnovni su razlozi zbog kojih sve više novinara u Bosni i Hercegovini ne može da dođe do informacija od javnog značaja.\nKoalicija za slobodu pristupa informacijama (SpiKoalicija) ocenila je danas da je pravo za pristup informacijama od javnog značaja ugroženo i da najavljene izmene zakona „ne rešavaju sve bitne probleme“.\nIZVOR Pančevi Si Ti


Tacno.net | May 2021 - Page 2 of 10 - Tacno.net\n👤tačno.net\t🕔09:38, 14.May 2021\nfoto: EPA Peticija za otkazvanje Olimpijskih igara u Tokiju sa 351.000 potpisa predata je danas guverneru glavnog grada Japana, a na organizatore je apelovano da im “prioritet budu životi”. Online peticiju pod nazivom “Otkažite Olmipijske igre u Tokiju radi zaštite\n👤RSE\t🕔08:49, 14.May 2021\nfoto: Reuters Gotovo dvije nedjelje nakon što su u Kolumbiji započeli masovni antivladini protesti izazvani sada već obustavljenom poreskom reformom, slike policijskog nasilja uz veliki broj povrijeđenih i poginulih demonstranata izazvale su zabrinutost i dovele do poziva na reformu policije\nFoto: šg Dimnajci zapaljenog Radničkoga doma danas su odmorišta za ptice i kuća malih sova. Otvoreno nebo i slobodan let.\n👤RSE\t🕔08:16, 13.May 2021\nFoto: Reuters Vrednost akcija na Njujorškoj berzi ponovo je opala pošto je neočekivan skok inflacije prošlog meseca povećao zabrinutost investitora da bi ekonomija mogla da se naglo “pregreje” izlazeći iz recesije izazvane pandemijom korona virusa. Tehnološki giganti koji su prošle\n👤tačno.net\t🕔12:36, 12.May 2021\nŠvicarska nevladina organizacija SANCHILD, u saradnji sa Rotary klubovima Sarajevo i Geneva International i Alumni asocijacijom Zapadnog Balkana (WBAA) ovog ljeta nudi priliku za 25 mladih prosvjetnih i NVO radnika i aktivista iz BiH da postanu certificirani treneri. HARMONY projekat


Poznati karnevali kao svetska zabava - Eva i ja\nKarnevali su periodi slavlja i obično se održavaju u februaru ili martu. Posle karnevala počinje veliki Uskršnji post. Slavi se na različite načine širom sveta, a svi oni uključuju maske, kostime, elemente cirkusa, veselu muziku i druženje.\nMaske i kostimi omogućavaju ljudima da se opuste i iskoče iz standardnih socijalnih normi. Karnevali su način da izađete iz individualne sfere i budete deo velikog grupnog slavlja.\nKarnevali i religija\nSvrha je da se ljudi oslobode inhibicija i frustracija, pre nego što počne period posta, tokom kojeg se praktikuje umerenost, ozbiljnost i suzdržavanje od hrane koja je mrsna.\nKarneval je potekao od pre-hrišćanskih narodnih rituala kojima su se terali mračni zimski duhovi. On je simbol je pretvaranje tame u svetlo, odlaska zime i dolaska proleća. Smatra se da su karnevali potekli i od rimskih festivala Saturnalija i Bahanalija.\nTokom vekova hrišćanska crkva shvatila je, da je lakše da se ova paganska proslava integriše u crkveni kalendar, nego da se bore protiv nje.\nPoznati karnevali u svetu\nVenecijanski Karneval je dugo bio najpoznatiji. Odatle se tradicija proširila na Španiju, Portugal, Francusku, Severnu Ameriku, Karibe i Latinsku Ameriku.\nU Nemačkoj i susednim zemljama Karneval je takođe postao popularan početkom 19-tog veka i danas je jedan od omiljenih praznika. U Rusiji se slavi pod imenom Maslenica.\nU našem regionu poznati su: Strumički Karneval u Makedoniji, koji se slavi od sredine 17-tog veka, slovenčki u gradu Ptuj, a najpoznatiji je riječki karneval u Hrvatskoj.\nU Grčkoj tradicija karnevala rasprostranjena je još od antičkog doba, od festivala posvećenih Dioniziju i Kronosu. Najveći karneval je u Patrasu.\nKarnevali u Srbiji\nU prostoru za događaje Fabrika, u petak 16. februara od 22h, obeležava se ova vesela svetska tradicija. Uz muziku Loco benda, izvođače na štulama, konfete, vino, koktele i s beogradskim šarmom i dinamikom.\nPublika će svojim ovacijama glasati za najbolje maske, a za one koji hoće da učestvuju, da se opuste, a nemaju vremena da traže maske i kostime, biće mogućnost šminkanja i kostimiranja na licu mesta.\nViše informacija na: https://www.facebook.com/events/1563002413818807/\nTags: fabrika, karneval, karnevali\nSpoj nespojivog – Rio de Ženeiro\nBiljana Erčić 12/05/2018\nDisco groznica subotnje večeri u Fabrici Beograd\nDanijela Pantić Conić 02/12/2016


Ne pamti se ovakav izgled tabele - Partizan potonuo, navijači se okreću protiv uprave? - Sportske.net\nNe pamti se ovakav izgled tabele - Partizan potonuo, navijači se okreću protiv uprave?\nNajtrofejniji srpski klub već nekoliko godina prolazi kroz tešku finansijsku situaciju, ali najveći problem je što je iz godine u godinu sve gore.\naba-liga.com/Mega Bemax/Ivica Veselinov\nGodinama iz Partizana stižu apeli da se pomogne sedmostrukom šampionu Evrope, kako bi se sprečilo njegovo gašenje, ali i dalje nema značajnijih pomaka u pozitivnom smeru.\nUprava je nemoćna da se izbori sa nagomilanim problemima, a da sve bude gore, tu je i aktuelni spor sa Opštinom Voždovac oko vlasništva nad bazenom na Banjici.\nOve sezone crno-belih nema u Ligi šampiona, umesto njih se takmiči Crvena zvezda, nedavno su poraženi od Šapca u borbi za trofej Kupa, a porazi se ređaju i u regionalnoj ligi, gde Partizan posle devet kola zauzima pretposlendnje mesto, sa bodom više, ali i utakmicom više od ''fenjeraša'' POŠK-a.\nMeđutim, ono što se desilo tokom najnovijeg, sinoćnjeg meča u Beogradu, u duelu sa splitskim Jadranom (3:9), još više je ilustrovalo težinu problema u kom se Partizan nalazi.\nNaime, grupa navijača Partizana je tokom ove utakmice, nezadovoljna zbog novog ubedljivog poraza, počela da proziva upravu, tražeći njen odlazak.\nNjihova skandiranja ''uprava, napolje'' možete da vidite OVDE, ali jasno je da je u Partizanu problem mnogo dublji...\nJa ne znam kako se neko ne smiluje da im pomogne. Pa stvarno sramota kako niko nema osecaja za klub. Mislim na ove imucnije ljude koji se hvale skupim kolicima, odecama itd. Jedino od tih imucnijih je pomogla Karleusa, ma koliko ljudima to smesno zvucalo, pa i meni. Nek se malo i drugi ugledaju na nju po tom pitanju.\nNiko NE SME da pomogne (javno) klubovima iz SD Partizan, Karleuša je nezavisna od ove zvezdine vlasti i ništa joj ne mogu. Ostali moraju da se kriju, a oni koji vide interes ne mogu jer ili neće dobiti reklamu ili će im biti uništene firme - zato nemoj da se pravimo naivni kao ne znaš šta se dešava. Samo ništa ne traje večno!\nахахах, нико не сме да помогне? Онолика државна предузећа у ККП, онолике паре спуцане. Још се и сваки час захваљујете председнику државе. Проблем је овде што су ваше неспособне управе навикле на бахаћење у свим спортовима. Добили сте базен на поклон док је Звезда гашена милион пута. Ја не знам ни који нам је по реду ово новоосновани клуб. Тад сте ликовали, а сад кукате да вама неко помогне. Што за Звезду нисте тражили помоћ, него сте сваки пут доприносили њеном гашењу?\nSmeju da pomognu kk a ne smeju vk,hajde nemoj te da ste smešni....\nTako je, i vi ste pali jednom kad ste nas pokusali da unistite, a i ovi ce uskoro, i tako u krug. Ali, to da niko ne sme da pomogne, sme itekako nego ih ne interesuje, samo ti to preuvelicavas toliko da treba sve da pripadne vama i kako ste vi sve posteno radili, a drugi su losi. To je tvoj problem. Uostalom ovo je tvoj klub, sto se ne angazujes malo da mu pomognes koliko mozes.\nNasa uprava jeste veoma nesposobna (nista lepse ne mislim ni o drugim nasim sekcijama iako u poslednje vreme duvaju neki malo bolji vetrovi u nekim sportovima), ali, ovo je problem i (i zemlje i reprezentacije) Srbije...


Tekuca strana / You are here:\tHome Aktivnosti Savetodavni rad\nJun04 Savetodavni rad\nSavetovališta su posvećena svim porodicama dece sa Down sindromom u Srbiji i počela su sa radom početkom 2007.godine. Potrebno je da, zbog velikog broja zainteresovanih, pozovete ili napišete mejl kako bi smo Vam zakazali termin. Ukoliko posedujete dokumentaciju ponesite je kako bi lakše radili. Savetovališta se odvijaju u prostorijama Udruženja za pomoć osobama sa Down sindromom Beograda - Kolarčeva 9a, II sprat.\nPsihološko savetovalište za porodice osoba sa Down Sy.\nsvake druge srede, od 17 do 19 sati , molimo Vas da se javite i zakažete svoj termin zvog velikog interesovanja roditelja na 064 362 4551\nSavetovalište vodi mr Jadranka Novak, psiholog razvojnog doba\nUkoliko imate samo pojedinačna pitanja ili niste u mogućnosti da dođete pošaljite nam Vaše pitanje.\nNažalost, trenutno nismo u mogućnosti da nastavimo rad u okviru dva savetovališta koja su funkcionisala pune dve godine i to:\nSavetovalište za zdravu porodicu - genetski savet -\nSavetovalište je vodila dr sci. Snežana Branković, neuropsihijatar - genetičar i\nSavetovalište je vodila Ratka Sretenović, pravnik\nKada budu ostvareni uslovi i ova savetovališta nastave sa radom objavićemo blagovremenu informaciju.\nHome Aktivnosti Savetodavni rad


Bar Rafaeli ne može da promoviše Izrael jer nije služila vojsku? | Muški magazin – M@N!\nPočetna » M@N! Vesti » Bar Rafaeli ne može da promoviše Izrael jer nije služila vojsku?\nIzraelska armija apelovala je da se super modelu Bar Refaeli zabrani da učestvuje u kampanji promivisanja jevrejske države, jer nije odslužila vojni rok.\nVojni portparol je poslao pismo Ministarstvu spoljnih poslova Izraela, podsetivši da je Refaeli odlučila da ne završi obavezni vojni rok, udavši se 2007. godine za porodičnog prijatelja, od koga se ubrzo razvela. U to vreme je govorila da želi da nastavi već uspešnu manekensku karijeru.\nOna je kasnije bila devojka glumca Leonarda DiKaprija i pozirala između ostalog za Viktoriju sikrit (Victoria secreet) i magazin Sport ilustrejtid (Sport Illustrated). Refaeli je u februaru izabrana da bude zvezda nove serije kampanja čije je cilj da pokažu tehnološka dostignuća i inovacije Izraela.\nMeđutim, brigadni general Joav Mordehaj je u pismu zatražio da Ministarstvo spoljnih poslova razmotri “negativnu poruku koju šalje izraelsko društvo angažovanjem Bar Refaeli koja nije završila nacionalnu službu kao izraelskog predstavnika u PR kampanji”.\nU pismu se ističe da izraelska armija proba različite metode da poboljša vrednost vojne službe i da se bori protiv izbegavanja vojnog roka kako bi se sačuvala moralna dimenzija po kojoj je IDF (izraelska odbrambena armija) narodna armija.\nU Izraelu je vojni rok za devojke obavezan i traje dve godine, izuzev ako su udate ili trudne. Muškarci služe tri godine od svoje osamnaeste.\nNakon što je vojska zaključila da Refaeli služi kao loš primer za mlade Izraelce, ona je na svom Tviter nalogu na hebrejskom napisala: “Možete koristiti klip ministarstva spoljnog ili ga odbaciti ali moj Instagram ima vise čitalaca nego Jediot ahronot (najtiražniji izraelski list)”.\n“Tajms ov Izrael” istakao da se Refeili smatra jednom od najlepših žena na svetu i da je uveliko poznata kao Izraelka, ocenivši da nema razloga da se poteže njena prošlost kada se radi o kampanji javne diplomatije te vrste.\nPre nekoliko godine izraelska armija je navodno pokrenula kampanju protiv nje i pozvala na bojkot odeće koju promoviše. Tada je general major Avi Zamir rekao studentima u Tel Avivu: “Na kraju dana ona je ta koja bi trebalo da se pogleda u ogledalo. Vojska je centralni deo našeg društva”.


Reporteri FAR-a u Rakiti: Meštani brane i seoski put - Far\nSituacija u selu Rakita se i dalje ne smiruje, a grupa meštana juče je sprečila izvođača radova da prekopa seoski put i postavi cevi koje treba da sprovedu Rakitsku reku do mašinske hale nizvodno od sela. Istovremeno, predstavnici Zavoda za zaštitu prirode i republički inspektor za zaštitu životne sredine izašli su na teren i obišli mesto izvođenja radova nakon prispelih prijava građana.\nIzgradnja male hidroelektrane investitora Gorana Belića iz Beograda, započeta pre više od godinu dana, izazvala je veliki otpor meštana Rakite, kao i aktivista i građana iz pokreta „Odbranimo reke Stare planine“. Okupljanja u Rakiti su svakodnevna, a često dolazi do incidentnih situacija koje su pre dva dana rezultirala i fizičkim obračunom. Nakon potpunog obrušavanja seoskog puta iznad postojećeg dela gradilišta na kome se gradi vodozahvat, na trasi cevovoda MHE sada se našao još jedan seoski put.\nGrupa meštana koja je juče imala nameru da dođe do svojih imanja i ekonomskih objekata nizvodno od sela, nije dozvolila izvođaču radova da nastavi prekopavanje seoskog puta na 300 metara nizvodno od ulaza u selo. Višečasovni prekid radova obeležile su i ovog puta prepirke i ubeđivanja meštana sa jedne i obezbeđenja agencije „Protekta“ i dela građevinskih radnika sa druge strane. Do fizičkog sukoba, za razliku od prekjučerašnjeg dana, nije došlo, iako je povremeno situacija postajala napeta. Policijski službenici su pratili dešavanja i povremeno pozivali i jednu i drugu stranu na uzdržanost.\n„Hoću da prođem ovde, ovo nije gradilište, ovo je put, omogućite mi da prođem kolima i prevezem materijal do mog imanja“ – zahtevao je Desimir Stojanov, predsednik MZ Rakita vidno uznemiren što je izvođač radova terenskim vozilom i mašinom blokirao seoski put.\nDanilo Stojanov, član predsedništva MZ Rakita, u izjavi za FAR ukazao je na strahovanja meštana da dalji nastavak radova u ovom delu Rakitske reke može da dovede do nastajanja klizišta i uništavanja privatne imovine koja se nalazi pored planirane trase cevovoda i dodao:\n„Osnovni razlog za naš protest je odbrana Rakitske reke i ugroženost naše imovine i živog sveta reke. Reka se danima zamućuje, menja trasa cevovoda, blokira nam se prilaz imanjima, uništavaju seoski putevi, a poslednje u svemu je stavljanje naše imovine pod hipoteku. Meni je stavljeno 5 parcela pod hipoteku, niko me nije obavestio niti pitao u vezi toga. Tražili smo i zaštitu od strane lokalne samouprave u Babušnici, ali nema odgovarajuće reakcije niti načelnika uprave, niti nadležnih opštinskih inspekcijskih službi koje i ne dolaze u Rakitu“.\nMesto izvođenja radova su obišli i republički inspektor za zaštitu životne sredine Milan Štetić, kao i Saša Branković, ihtiolog u Zavodu za zaštitu prirode, a povodom prijave aktivista iz pokreta „Odbranimo reke Stare planine“ kojom je zahtevana reakcija nadležnih službi u vezi narušavanja staništa ugroženih vrsta, višednevnog zamućenja reke i uklanjanja vegetacije duž trase cevovoda.\nPoruka sa tribine „Opravdanost izgradnje malih hidroelektrana“ u Dimitrovgradu: Pod hitno prekinuti zločin nad rekama! Pokret „Odbranimo reke Stare planine“ pozvao nadležne inspekcijske službe na hitnu reakciju Meštanin Rakite o MHE: Ne čuju nas ni opština, ni država Čišćenje Rakitske reke i kulturno-muzički performans u subotu u Rakiti\nDanilo StojanovDesko StojanovekologijaGoran BelićMHEOdbranimo reke Stare planineRakitaSeoski put\nКръв дариха днес 31 димитровградчани, общо за 2018-та - 320 души\nVIDEO: Pokret ORSP – “Gospodine Vučiću, rešavajte Rak...


[es] - mini DV kamkorder\nmini DV kamkorder\n[es] :: Digitalne kamere :: mini DV kamkorder\n[ Pregleda: 5872 | Odgovora: 5 ] > FB > Twit\nmini DV kamkorder 25.06.2003. u 17:21 - pre 224 meseci\nPotrebne su mi informacije o mini dv kamkorderima,konkretno radi se o modelima\nsamsung vp-d85i i jvc gr-d70.Oba imaju analogne ulaze ali mene interesuje da li je moguce da u relanom vremenu urade d/a i a/d konverziju ,odnosno ako na analogni ulaz vezem VCR da li automatski na dv(fire wire) izlazu dobijem digitalni signal koji mogu da capturisem na PC-u i obrnuto ako na dv ulaz kamere dovedem signal iz PC-a da li na analogni izlaz mogu da vezem TV ili VCR i da to snimim bez potrebe da sve to prethodno snimam na mini DV kasetu.\nZna li neko koliko je ovo resenje za digitalizaciju signala bolje ili losije od hardwerskih capture kartica tipa matrox ili canopsus?\nRe: mini DV kamkorder 25.06.2003. u 18:49 - pre 224 meseci\nvidio sam da Samsung VPD85i\nima dv in i dv out tako da mozes sa kablom firewire da prebacijes na pc i sa dv na dv kamere i obratno...\nRe: mini DV kamkorder 25.06.2003. u 19:24 - pre 224 meseci\nVecina novijih DV kamera (od 2000 pa na ovamo) ima DV i IN i OUT. Jednostavno vezes FW na PC a u kameru utaknes stereo jack sa tri RCA konektora (dobijes uz kameru obicno) i imas a\_d konverter. Ako ti treba samo konverter, proizvodi ga Canopus i kosta oko 200 eura, a ima i neko cudo koje ima RCA i S-VHS konektore a vezuje se na USB ! Ako te interesuje potrazicu !\nRe: mini DV kamkorder 26.06.2003. u 12:16 - pre 224 meseci\nNećeš dobiti ništa kvalitetniji niti lošiji video fajl na taj način, nego sa nekom od capture kartica, jer sve one u principu koriste neku kompresiju da bi smjestile neki od fajlova. Jedino što će ti možda smetati to što je firewire "spor" za video signal, tj. signalu iz video-rekordera (u tvom slučaju kamere) treba skoro sekund da bi "doputovao" do računara, tj. overlay-a na monitoru.\nZa kombinaciju d/a, što se camcordera tiče, znam da radi, (ako kamera ima DV-IN, pogledaj temu http://www.elitesecurity.org/tema/24044 , i ako ima analogne video-audio izlaze, što bi trebala svaka kamera da ima), jer sam tu kombinaciju probao sa SONY kamerom (ne znam tačno model) i sve je radilo perfektno.\nPomenuta kamera nema analogne video-audio ulaze, ali kad prebacim na "camera mode", na računaru mogu da vidim sliku sa optike, tako da vjerujem da bi i ta kombinacija radila ( da ima te ulaze).\nNadam se da nisam previše zakomplikovao :)\nRe: mini DV kamkorder 26.06.2003. u 14:42 - pre 224 meseci\nZnam da sa mini dv-a mogu da dobijem sliku na PC-u kako sa trake tako i sa optike,ali jednom prilikom sam sa sony-eve digitalne 8-ice perebacivao film na PC i sve to radi OK dok ne prikljucim nesto na analogni ulaz (da bi nesto dosnimio sa VCR-a),u tom trenutku se iskljucuje DV aut i nista ne salje na PC,odnosno moguce je snimati samo na mini DV kasetu.Znam da postoje kamkorderi koji mogu da rade pass true i omoguce direktnu vezu VCR-PC(npr. canon MV630i),mene interesuje da li neko zna da li samsung i jvc mogu to isto da urade jer mogu da se nabave pod povoljnijim uslovima\nRe: mini DV kamkorder 07.01.2005. u 21:34 - pre 205 meseci\nPrati li neko jos uvek ovaj forum?\nKoliko puta se jedna mini DV kaseta moze presnimavati, a da snimak bude kvalitetan?\nRegistrovani: 9 ( Somborcanin1, Ivek33, Joja82, chkalja, eeestablishment, gogi100, velibor, sreletronic, yu1ny )


Tanjug, 26.01.2016., Završeno prvo ročešte u postupku protiv Orića | D.I.C. Veritas\nSARAJEVO – Pred Sudom BiH održano je prvo ročište ratnom komandantu Armije Bosne i Hercegovine u Srebrenici.\nPrvo ročište Naseru Oriću, ratnom komandantu Armije BiH u Srebrenici, na suđenju koje je počelo danas završeno je.\nPo izlasku iz zgrade Suda BiH Orić nije želio davati izjave, izvestio je portal Klix.ba.\nOrić, ratni komandant jedinica Armije BiH (ABiH) u Srebrenici, i Muhić, pripadnik tih snaga, optuženi su da su 1992. godine u mestima Zalazje, Lolići i Kunjerac ubili tri zarobljenika srpske nacionalnosti, navodi agencija Fena.\nSuđenju je prisustvovala i grupa građana iz Republike Srpske. Radi se o članovima porodica nastradalih, za čije ubistvo se tereti Orić.\nOrićeva odbrana zahtevala je od Haškog tribunala da se obustavi postupak protiv njihovog klijenta na Sudu BiH, jer mu je u Hagu suđeno za ista dela, ali je Hag taj zahtev odbio sa obrazloženjem da se Oriću u Hagu sudilo za optužbu komandne odgovornosti, dok mu se sada sudi zbog optužnice koja ga tereti za lično ubistvo zarobljenika.\nOrić i Muhić optuženi su da su 1992. u mestima Zalazje, Lolići i Kunjerac ubili tri zarobljenika srpske nacionalnosti.\nPre početka suđenja ispred zgrade Suda BiH okupila se grupa građana koji su želeli da izraze podršku Oriću i Muhiću, a posle su ušli u zgradu Suda kako bi pratili suđenje.\nInače, Orić je uhapšen u Švajcarskoj prošle godine po poternici Srbije, ali su švajcarski pravosudni organi odlučili da on bude ipak izručen BiH.\nFENA/ Emir Burlovic\n5. Decembar 2018.in4s.net, 04.12.2018, Шта ће нам Европска унија?Монтенегро институционално прекраја историју Црне Горе. Европа, разуме се, ћути. Никако да прогов...


admin on Sun Nov 17, 2013 8:37 am\nnovosti :: Propagandni rat nacista: Gavrilo Princip postao Jevrejin, Arapin, mason...\nNa osnovu austrougarskih pamfleta, nacistička štampa proglasila člana „Mlade Bosne“ masonom, Jevrejom, Arapinom...\nIstoričarka Margaret Mekmilan je u Vašingtonu prošle nedelje Srbiju s početka 20. veka uporedila s Iranom „državom - sponzorom terorizma“, a Gavrila Principa s islamskim bombašem samoubicom. Njen nastup dobio je veliki publicitet, jer je reč o oceni oksfordskog profesora i člana Instituta za istorijsku pravdu i pomirenje sa sedištem u Hagu, čijim izvršnim odborom predsedava Ričard Goldston, bivši glavni tužilac Tribunala.\nKvalifikacije su izrečene na promociji knjige „Sprečavanje novog velikog rata: lekcije iz 1914“, što asocira da „srpska opasnost“ po svetski mir još vreba. Sociolozi smatraju da je reč o zloupotrebi naučnog autoriteta radi revizije istorije.\n- Ovakva neukusna poređenja nisu ništa novo, pa i nacisti su Gavrila Principa proglasili Jevrejinom i masonom kad im je trebalo. Reč je o staroj habzburškoj matrici po kojoj su Srbi „orijentalni primitivci, zaverenici i kraljoubice“ koji se moraju pacifikovati silom jer su opasnost po mir. Formalni povod za ovakve istupe je stogodišnjica Sarajevskog atentata, a suština je da sile koje su zapalile Balkan devedesetih žele sada da operu ruke, kao Nemačka i njeni saveznici između dva rata - kaže sociolog dr Slobodan Vuković, dugogodišnji upravnik Centra za sociološka istraživanja.\nOn ističe da je Srbija pogodna da se okrivi jer je mala i siromašna. S druge strane, ona čak i takva predstavlja simbol otpora imperijama.\n- Simbol ne može da se uništi vojnim i ekonomskim merama, pa se primenjuje revizija istorije. Još tokom Prvog svetskog rata Nemačka i Austrija stvorile su veliki tim naučnika sa zadatkom da odgovornost za rat svale na Srbiju, a njihove teze slušamo i danas. Ti „naučni autoriteti“ su utvrdili da za Sarajevski atentat odgovornost snose svi Srbi kao „zaverenički narod“, a nedavno i od Martija Ahtisarija slušamo da su „Srbi krivi kao narod“ - objašnjava dr Vuković.\nProblem revizionista istorije su svedoci događaja čiji iskazi kvare unapred kreiranu sliku. Naročito ako je reč o važnim ličnostima kakav je bio Leo Pfefer, istražni sudija u Sarajevskom procesu. Revizionisti namerno zanemaruju njegovu knjigu „Istraga o Sarajevskom atentatu“ 1938. u kojoj je kao neposredni svedok razotkrio manipulacije austrougarskih vlasti s ciljem da se Srbija bez dokaza okrivi za rat. Pre svega on objašnjava da „mladobosanci“ nisu bili „velikosrbi“ već idealisti koji su se izjašnjavali kao Jugosloveni ili Srbohrvati, inspirisani panslovenskim i levičarskim idejama. Ovo delo je utoliko vrednije jer ga je pisao austrougarski činovnik penzionisan 1919. upravo zbog učešća u Sarajevskom procesu, zbog čega je godinama pominjan u najcrnjem kontekstu.\nU to vreme Vinston Čerčil je javno osuđivao postavljanje spomen-ploče „varvarinu“ Principu u Sarajevu, a Pfefer je za atentat optužio moćnike iz „ratne struje“ Austrougarske.\nOn je isticao čudnu ulogu maršala Poćoreka, koji je posle prvog atentata neobjašnjivo zaustavio Ferdinandovu kolonu i vratio je tačno ispred atentatora Principa.\n- Iako me je svetski rat zatekao pri vođenju istrage bio sam uveren i onda, kao i danas, da Sarajevski atentat nije izazvao rat već da je bio samo baklja koja je potpalila složenu lomaču ukrštenih interesa - pisao je Pfefer.\nOn je otkrio i identitet jednog od najvećih manipulatora istorijom, tajanstvenog nemačkog profesora Farosa, čija je knjiga „zvaničnih stenograma“ sa Sarajevskog procesa 1917. dokazivala da su krivci za rat Srbija, Rusija i francuski masoni. U predgovoru knjige berlinski profesor Jozef Koler je lansirao tezu o kolektivnoj krivici Srba: „Sarajevski atentat nisu izvršili samo atentatori, postojala je cela zaverenička atmosfera jednog naroda u kojoj su oni živeli i disali.“\nKad su pronađeni i 1930. objavljeni pravi stenogrami sa suđenja videlo se da je tiražno delo „profesora Farosa“ falsifikat, a ispostavilo se i da niko ne poznaje misterioznog „naučnika“. Pfefer otkriva da je reč o jezuiti pateru Antonu Puntigamu, koga je zapazio među malobrojnom publikom na Sarajevskom procesu zbog napadnih tvrdnji da su u atentat umešani masoni.\nIpak, šteta se nije mogla ispraviti jer su nacisti koristili Puntigamov falsifikat za dalje fabrikovanje optužbi.\n- Opšte je poznata stvar da je ubica nadvojvode Franje Ferdinanda i njegove supruge Jevrejin i mason tj. slobodni zidar Gabrijel Princip. On je sa svojim drugovima i saučesnicima pripadao zloglasnoj jugoistočnoj evropskoj organizaciji „Narodna odbrana (Crna ruka)“, tajnom beogradskom okruženju koje je kao i sva tajna udruženja balkanskih država bilo u najneposrednijoj vezi sa Rimom i Parizom. Do današnjeg dana sva ova udruženja nisu ništa drugo nego filijale lože Velikog Orijenta u Parizu - objavio je tiražni „Folkišer beobahter“, zvanični list Hitlerove stranke, 8. januara 1936. u tekstu „Slobodno zidarstvo u istoriji“. Ove besmislice dve godine kasnije ponavlja i nacistički list „Šturmer“ (jurišnik).\nFree forum | Society and Culture | Politics | © phpBB | Free forum support | Контакт | Report an abuse | Sosblog.com


Lejkersi našli zamenu za Kazinsa - stiže Hauard - BasketballSphere\nTeška povreda Demarkusa Kazinsa je primorala Lejkerse da se ponovo aktiviraju i da pokušaju da pronađu novog centra.\nPrema informacijama Šamsa Čaranije biće to Dvajt Hauard.\nSnažni centar, koji je već nosio dres tima iz Los Anđelesa u sezoni 2012/13 bi tako mogao da se vrati u “grad anđela”. Iz kluba će morati da traže dozvolu Memfisa za pregovore, ali se očekuje da će je dobiti, pošto Grizlisi nisu preterano zainteresovani za Hauardove usluge.


Ko u čuda veruje, taj i čuda stvara, 2. Deo | Balkanska trkačka liga\nSvaki život je posebna,uramljena slika za sebe. Ramovi se, manje više, razlikuju, odnosno ograničenja koja prave razliku između bića i ne bića.Neke delove slike sami bojimo i stvaramo, a neke nam sam život nameće ograničenošću boji i formi, čak i prostora ramom ili nedostatkom platna, ali umetnik Slobodan, uspe uvek da nađe neku pukotinu u ramu i još malo proširi svoju umetničku aktivnost, ako ništa spektakularno,ono bar da još malo istisne boje kroz tu pukotinu i dobije još jedno svoje delo,van granica omeđanih ramom.Čudnom snagom uma i željom za borbom, samoodržanjem,to čudo je i sada pokrenuo pred mojim očima, vraćajući me opet na misao da koliko god sve izgledalo kao splet okolnosti na koje nemamo uticaj, ram koji je čeličan i neprobojan,ipak ljudsko biće ima silu i snagu da sudbinu udari u ružnu njušku i na momenat joj poremeti pravac kretanja.\nMi koji smo deo "trkačke sekte" sortiramo sportska takmičenja u kojima uzimamo više godišnje učešće na ona " sa dušom" i obična. Slobodan, koji je prošle godine uzeo učešće u sportskoj manifestaciji "Jadovnički ultramaraton", shvativši kojoj grupi pripada,našao se i ove godine u autobusu Autokodeksa za Prijepolje. Manje više je prolazio ove godine kroz razne faze sportske forme, od obične,do veoma visoke ( dunulo mu da malo rastrči od Požarevca do Beograda), a ja sam konstantno kroz razne oblike vršio presing da odradimo najdužu distancu, i sam se hrabreći da " to nije ništa strašno",dok me glas razuma ( Nikola) nije povukao za rame i rekao" aman,šta radiš"...Shvativši da izazov planine nije baš naivan, i nisu isti parametri kao ravne staze ( po nekima odnos 1:4) nisam više smeo da ,,tražim vraga,, ni sam više siguran u svoje sposobnosti,pustio sam našega heroja da sam izabere stazu našega medveda Miše.\nDođosmo u Prijepolje, dočekani raširenih ruku, srdačnih domaćina,ali strepnja se uvlačila polako u srca i plavila,u sportskoj psihologiji fenomen poznat kao" predstartna anksioznost".\nDomaćin nas pusti da malo predahnemo, pa sazva sastanak u domu kulture. Poče prezentacija, a naš Nikola, kao da rastao u nekoj čuki,poče da iznosi neke fascinantne činjenice,koje ni meštani rođeni u tom kraju nisu poznavali i primetili,kao da je geolog,speleolog,hidrometerolog,geograf, suve precizne podatke na kojima bi mu pozavideli i vojni stratezi,a lično sam od toliko podataka počeo da tonem u letargiju,kada odjednom Nikola promeni ton i temu i reče :odaberite pametno stazu,i nema menjanja kao ovaj Sloba Jotić,sa 22 na 66, a ne bi me čudilo da sada izmeni i na 111.\nTaj obrt dikcije i teme izbaci me iz ravnoteže i pomislih,to je ubacio kao šalu,da razbije monotoniju, i jedva sačekavši da prođe oficijelni deo,potrčah da proverim tvrdnju i gle,eto ga na "Jadovnički 66km,Mate stazi". Opet odem do slobe ,ali on mi bojažljivo potvrdi,i ne znam šta da mislim...Spominjao je nešto na tu temu u autobusu prilikom dolaska,ali bilo je mnogo šale i smeha,tako da niko nikoga nije ozbiljno shvatao,ali ovo je ozbiljnija priča..odem još jednom do Nikole,a on polu ozbiljan,umoran ponavlja isto..pitam ga,jel može to Sloba da pregura, a on mi nezainteresovano odgovara,"što da ne?" ( Ko koga zavitlava,mislim se u sebi,pa Nikola prvi bio za to da čoveka ne guram u vatru,sigurno nešto znaju ,što ja ne znam..)Odoh na počinak,ubiše mi mozak....\nJutro, 06:00,na startu stojimo i slikamo se,grlimo i zdravim ko babe,samo što ne zaplačemo, ubija trema,ko da put fronta krećemo,a ne aktivnosti kojoj smo sami sebi zatrovali i zadojili...kreće vožnja...Pravo uz brdo, i nikada neću shvatiti odmah svi pun gas,valjda zbog Drona koji snima,utiska,razbijanja treme ili ko zna čega,svi kreću jak tempo,a baš to prvo brdo,golemo ,ko da se smeje i čeka da nam isisa odmah snagu svu...posle se polako kolona razredjuje, kida na na manje grupice,pa na tačkice...dvoje mojih saboraca pričaju o okrepnim tačkama,mapi,usponima,limitima,a lično se trudim da to nečujem, ko bi sve to pamtio i opterećivao se time sada,kada imamo ceo dan i noć za izučavanje praktičnog dela..više sam razmišljao kako bi nas bar vreme poslužilo, kiša i grad su ovde redovna pojava u par sati se izmenjaju i pomrse račune planovima skroz..\nPolako kroz razgovor, nogu pred nogu lagano ubrzasmo. Neke ostavismo iza,a neki nam umakoše,jedino Vesna ko leptir,čas napred,čas nazad, stavila neko cveće na glavu (drnda promet,mada ona tvrdi h&m), i ide mrtva ozbiljna,kao na ispitu. Ko zna kakva joj je u glavi planinarska taktika, mislim se u sebi,kada se pojavljuje jedan od najlepših delova staze,slapovi Sopotnica. Kroz glavu svima na mah prolazi, koliko bi nam vremena oduzelo da se kupamo, ali svima glupo da pitaju,ipak je ovo trka..malo vode ladne,malo limuna ( bogami i piva) i ko novi smo,i svi se naravno u sebi kunemo,da prvom prilikom dolazimo ovde da uzivamo ceo dan u prirodnim lepotama.Sa saborcima sa kojima sam se dogovorio da je dužina 66 km,prava ,išao sam kilometar po kilometar, i kada nam je god teren dopuštao puštali smo korak u lagani trk,da razbijemo isti režim rada mišića i usporimo nadolazeću upalu.Na najvećem usponu opazismo žutu mrlju,pomislih vidi neko nosi ove drečave majce još,osim naših prijatelja iz Požarevca,kome bi li ta ideja pala na pamet, sigurno neki stranac,kada mrlja postade majica,majica -čovek,a čovek -slobodan!!! Prvo mi palo na pamet,krenuo krišom ranije,ali setih se,slikali smo se kako običaj nalaže sto puta,ne retko i na istom mestu na startu po par puta..pitam u čudu : odakle ti ovde?jer smo na predhodnoj okrepnoj tački, usled izliva nežnosti,pisali na kartonu da izdrže,on, vitaminka i Rajko,pošto onako iznureni dočeka nas veliki laf Živčo i poče sa našim cvetićem Vesnom da varniči ( naravno pozitivno),a nas sve preplavi neka toplina,koju htedosmo da podelimo i sa ovima iza,koji inteligentno koriste i uživaju u prirodnim lepotama...smeška se Sloba umorno i zagonetno,ali prvi put pogledah mapu zakačenu za pojas i shvatio sam da je to najveći uspon i da se lomi..takođe mi bi jasno da je dobio još jednu ogromnu borbu.rekoh saborcima,idite ako možete brže,imamo mi tema i tema da otvaramo, što su oni oberučke ( obe noške) prihvatili i dodali gas..\nNa predhodnoj tački, gde se razdvajaju 66 km i 111km, srdačni domaćin Živčo kaže, da ovi što idu na 111km, ne znam posle koliko km,opet dolaze na tu tačku,i to izazva veliku toplinu oko moga srca što nisam izabrao samoubistvo,nego lagano razgledanje prirode,a sada sam našao i adekvatno društvo,tako da mi je cilj ispunjen...osim male griže savesti,što sam ljilju i Nikolu ostavio u bespuću divljine,ali deca moraju odrasti,neće se celi život mami držati za skute, a nas sada čekaju velike i opasne teme,kako da razmrsimo krizu u državi...i taman da propratim sve one Nikoline tehničke informacije od tvrdoće tla,pa do pitaj boga čega...onda se setih da je predstavljao sportsku manifestaciju na sajmu turizma,mora da je zato tako potkovan...\nNaiđosmo na neku livadu,neke lepe i čudne travke,čudismo se i pokušavali da dokučimo tajne botanike,po svemu sudeći neki korov,koji je svojim bojama deluje na našu psihu ko da je to polje zasadila vila...ali pogled iza nas je doveo razum u realnost,crno nebo i zvuk gromova.odmah pomislimo sokoleći se: ma ovu drugu polovinu možemo i da padaju sekire,ali samo u prvi mah,ali već sledećeg momenta dali smo se u trk...da bismo shvatili da našom brzinom ne možemo umaći muvi, a ne Iliji gromovniku..misli nam se vratiše na prijatelje koji su ostali iza i sigurno zakasali u munje i gromove,još smo saznali na okrepnoj tački da je vitaminka uspela svojim retorički sposobnostima da previde markere i omaše stazu,ali neki glas razuma je došao od nekuda i vratio ih na pravi put...\nPomorivši se sa sudbinom onih iza nas,išli smo lagano i bezbrižno,a grom je kao pas sa lanca lajao,ili nije dolazio...U tom momentu pristiže nas Slađa, tanke nogice, šorts i koža ko da je izujedao roj stršljena...sama poče da priča,da je istukao grad.Mi se samo pogledasmo u čudu....grom je tukao ,ali nije smeo da priđe,i setismo se jedne slobine fotomontaže,kada je poželeo da bude Gandalf,baš na ovoj istoj trci prošle godine,ali na dužini od 22km, kada je uzeo neku motku, vizualizovajući specijalne supermoći , poštapajući se sa njom bodreći sebe uspeo da pobedi podmukle žuljeve i uspeo u vene još više da donese otrova zvanog trail.idući dalje putem naletesmo na momka i devojku,jedva ih i primetismo raspredajući Priče od kulina bana, i to nam podiže ego do neba,kako eto nas dvoje kornjača tempom konstantnim satrasmo mlađe.Mada kada priđosmo shvatismo da momak ima neki fizioloških problema(žulj ili koleno).Ponudismo ih lekovima,ali testosteron je glumio nepokolebljivost,i tek na intervenciju slabijeg pola,prihvati diklofen duo,što se posle par minuta odrazilo na njihov veoma jak ritam, čak šta više slabiji pol je kovao planove za izlazak uveče, mi se samo bledo pogledasmo.Dođosmo na neku tačku okrepe a domaćin kaže: e kakvi ste sportisti niko ne pije rakiju! Sipaj do vrha rekoh i čašu Kole.Normalno čim sam liznuo,shvatio sam da je to i više nego dovoljno,taman je ugrejala malo,gurnuh je slobi,iskapih kolu i dajem praznu čašu od Kole,i pitam imate li jače nešto od ovoga,pravu rakiju? Čovek se zabezeknuo dok nije shvatio da nije ista čaša,i rastali smo se u smehu.\nPolako snaga je počela da otiče, a ovo dvoje dece samo nabija ritam.U tom momentu naletesmo na kanal u kome leži čovek.Pritrčasmo brižni,i pitamo ga kako je,a on: loše,ja se prezivam Divac i pao sam, stanujem 200 m uz ovo brdo, možete li me odneti..Pretrnuh,gledam uzbrdo i mislim što i Sloba,pa sam da se gore popnem nemogu,a kamoli da nosimo tebe, o sudbino...i još mu dajemo priliku de se izvučemo, "hoćete pomoć da pozovemo", a ni da čuje,samo me gore iznesite i biću vam zahvalan...ćutke mu prilazimo i opaaa, Bingo,zapljusnuo nas miris rakije,i sve troje muških glava okretoše se,olakšani što će sam da ispašta svoj greh..Kako smo odskočili od njega,tako naletesmo na zbunjeno lice devojke,i usplahiren glas:pomognite čoveku! Jes,pa da se otrujemo, može on sam,bili smo složni. Dvoje mladih oporavljenih odlepršaše, a mi zadivljeni sa dozom ljubomore pratismo kako zamiču u daljinu.\nPolako je padao mrak, a ja sam opet uvideo , da sam savršen izum organizatora,broj koji se kači na pojas ,i na njemu označene nadmorske visine i karta, uspeo naopako da zakačim, tako da je informisanje sa karte bilo beskorisno,osim da imam periskop.Put se svakom okukom udaljavao od svetla grada, koji je izgledao tako blizu,a tako daleko,odmah tu ispod nas, što nas je navodilo na pomisao da smo negde omašili stazu ( izuzetno česta aktivnost,na ovako sumanutim aktivnostima).Zaželeh da imam signal na telefonu i da je organizator u dometu,što mi se i ostvari,ali na moje pitanje da li smo na pravom putu,ako smo na tački toj i toj, organizator mi smerno odgovori da ima tri tačke sa takvim nazivom.E to nas malo gurnu u ambis pesimizma,ali smo odmah silama svetla obrnulu u humor,doduše crnjak. Krivina do krivine i opet krivina,i informacija što nam veka dao,nije bila od koristi,kaže posle asfaltnog puta,imate još 3 km. Samu trasu trke preseca milion puteva,što asfaltnih,što kaldrme,što zemljanih i svaki naliči u sutonu na ovaj do sebe..\nNormalno,naša iskusna priprema doprinela da jedva iz dzepova izvukosmo neku škiljavu,polumrtvu kinesku lampu, a slobi se ote uzdah, što je zbog svog mekanog srca dao profi lampu ,dao lakrdijašima,da je pod misterioznim okolnostima ostave na obroncima Fruške gore.\nkrivina i opet krivina,u nedogled i počeše da nas sustižu prvi takmičari na 111 km.Naravno tu je naša ćelava ovca,izbija iz šume nošen vilama, nešto mumla sebi u bradu,valjda pomućenog uma tolikim kilometrima,i sklon seksističkim izjavama,mi ga niti razumemo niti se trudimo,pogledamo se,slegnuvši ramenima povika smo: napred partizan!, Ne bismo li mu malo olakšali i dali inercije.Kako se pojavi,tako i nestade.Odahnusmo,nismo promašili stazu.I eto kuća prvih,ali opet ulica jedna ,druga,treća,pa u krug,ko da je Njujork,a ne mali gradić.\nI eto nam BTL Drage kapije,nova novcata princeza svetli,kao predvorje raja,umor nestaje,snaga dolazi,i opet ono brdo sa početka,ali sada je tobogan za nas...Vadim telefon i ne znam šta bi sa njim, koga da slikam ili šta,i dok ga tako neodlučno držim u rukama,ulazimo u cilj, pomešanih osećanja,i Sloba ponovo ispisuje svetsku istoriju....valjda koliko je puta to do sada uradio,postala mu rutina...\nJoš jednom sam jahao sa ratnikom svetlosti, i neprocenjiv je osećaj kada sva težina života padne pod noge,nas slabih ljudi i učini da su ramovi koji nas drže,obične iluzije....hvala umetniče Slobo.


Program je započet u decembru 2014. i dio je IV komponente Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA), usmjerene ka razvoju ljudskih resursa. U završnoj fazi je realizacija 40 projekata iz oblasti zapošljavanja, obrazovanja i nauke, socijalne inkluzije i tehničke pomoći, a sve aktivnosti biće finalizovane do 31. decembra tekuće godine.\nIako je pred nama još nekoliko mjeseci intenzivnog rada do zvaničnog kraja Operativnog programa i svih projekata, kada ćemo i znati koliki je puni i potpuni učinak ovog Programa za dobrobit građana Crne Gore, već sada imamo zavidan broj postignutih rezultata, istakao je miinistar rada i socijalnog staranja Kemala Purišića.\nMubera Kurpejović, pomoćnica ministra prosvjete, izdvojila je važnost obuke 180 nastavnika, koji su ključni u procesu dugoročnog stvaranja kvalitetnog kadra na tržištu rada. Jednaka šansa za sve pojedince je ono što je ključ ovog Programa, naglašava Herman Špic, šef Sektora za saradnju u Delegaciji Evropske unije u Crnoj Gori, koji se ogleda i u glavnoj poruci Programa: “Ulažemo u ljude, naš najvredniji kapital” i dodaje da će Evropska unija u narednom periodu i dalje finansijski podržavati Crnu Goru na putu ka EU.\nPromotivni video za Operativni program "Razvoj ljudskih resursa" 2012-2013 možete pogledati na sljedećem linku: video.


"Orlićima" sledi nagrada, evo koliku platu ima Veljko Paunović\nFudbalski savez Srbije nagradiće naše zlatne fudbalere sa Novog Zelanda novčanom nagradom od 200.000 evra, piše "Alo".\nTole: Ne zaboravite...\nPredsednik Fudbalskog saveza Srbije Tomislav Karadžić rekao je da je omladinska reprezentacija osvajanjem titule svetskog prvaka vratila veru u srpski fudbal i dodao da se nada da će oni formulu...\nPaunović: Srbijo, hvala ti!\nŠef struke omladinske fudbalske reprezentacije Srbije Veljko Paunović rekao je da je od početka verovao u osvajanje Svetskog prvenstva na Novom Zelandu i poručio da je ponosan na uspeh igrača.\nKAPETAN Veljko: Šampioni krenuli kući, vidimo se uskoro!\nOmladinska fudbalska reprezentacija Srbije do 20 godina krenula je sa dalekog Novog Zelanda ka Beogradu.\nGOSPODIN Paunović: Nacijo, hvala. Oče, ovo je za tebe!\nAko ne znate šta znači reč GOSPODIN posmatrajte ponašanje šefa struke omladinske reprezentacije Srbije Veljka Paunovića. Naučićete. Kada se arbitar Abdualah Al-Šalavi poslednji put oglasio i...\nSelektor omladinske fudbalske reprezentacije Srbije Veljko Paunović rekao je da veruje da njegovi izabranici mogu da naprave još jedan veliki korak i pobedom nad Brazilom osvoje Svetsko prvenstvo...\nPaunović: Hladna glava, vrelo srce i ostvarićemo snove\nPaunović: Iskoristiti priliku koja se pruža jednom u životu\nSelektor omladinske reprezentacije Srbije ističe da je ponosan na njegov tim.\nPaunović ponosan, Maksa neće euforiju, a Živković se "zasladio"\nSelektor omladinske reprezentacije Srbije Veljko Paunović rekao je da je ponosan na ekipu posle pobede nad Meksikom (2:0) i plasmana u osminu finala Svetskog prvenstva na Novom Zelandu.


Ai City | AnimeOverdose\nŽanr: Naučna fantastika, distopija, supermoći\nStudio: Itahashi Shuuho\nU nekom trenutku u budućnosti, Kei i Ai beže kako bi spasili živote. Ai je devojčica, koja sadrži tajnu koja bi mogla da uništi svet nastanjen Meračima - ljudima koji poseduju psihičke moći i snaga im je prikazana brojevima na čelu kada se bore. S druge strane, Kei je bio eksperimentalni subjekat i njegova snaga nikada nije premašila brojku 5 dok su ostali bez po muke prevazišli njegove sposobnosti. Međutim, u očajničkim trenucima, Kei može beskonačno povećati svoje sposobnosti kada štiti Ai.\nVođa gonioca, koji juri Ai, ima mračnu tajnu i pomaže mu patuljasti čovek u robotskom odelu. Kada Ai vremenom uhvate, Kei, detektiv i još jedan Merač je moraju spasti i "sačuvati" tajnu koju ona sadrži.\nAli kakva je to tajna? I ko je u stvari Ai?\n* Večeras bi trebalo da bude na strimu ;)


Tržište oglašavanja | Media Ownership Monitor\nThis is an automatically generated PDF version of the online resource serbia.mom-rsf.org/en/ retrieved on 2019/04/19 at 10:43\nTržište oglašavanja u Srbiji\nDržava je već godinama najveći oglašivač u Srbiji.Novac poreskih obveznika se troši na brojne ugovore o sponzorstvu i oglašavanju prko ministarstava, državnih institucija, kompanija, agencija i lokalnih samouprava. Ipak, ukupna vrednost državnog oglašavanja i raspodela sredstava ostaju još uvek nepoznate zbog nepotpune regulative u ovoj oblasti. Najveći deo novca za oglašavanje odlazi nacionalnim medijima. Izvan velikih gradova, lokalne ekonomije i tržište oglašavanja su veoma slabo razvijeni. Vlasnici najmoćnijih agencija za zakup medijskog prostora neguju bliske odnose sa svakom vladajućom strukturom. Ove veze im pomažu da iskoriste sve težu ekonomsku situaciju u zemlji i vrše pritisak na uredništvo srpskih medija.\nPrema najnovijim dostupnim podacima za 2016 godinu, ukupna vrednost tržišta oglašavanja u Srbiji iznosila je 174 miliona EUR. S obzirom na to da ima više od 1.600 registrovanih aktivnih medija koji se bore za svoj udeo na tržištu oglašavanja, ovaj iznos je nedovoljan da se svi trenutno registrovani mediji u Srbji održe u životu.\nNajveća vrednost tržišta oglašavanja zabeležena je 2008. godine i iznosila je 206 miliona EUR. Nakon ovog rekorda, tržište je pogođeno svetskom ekonomskom krizom i počelo je da gubi vrednost, dostigavši najnižu u iznosu od 155 miliona EUR 2013. godine. Naredne 2014. godine, tržište je zadržalo istu vrednost, a 2016. godine zabeležen je porast od 7,3%, kada je dostignuta vrednost od 174 miliona EUR.\nUdeo različitih tipova medija u ukupnom oglašavanju za period od 2008-2016. godine pokazuje da su televizija i radio uspeli da održe ranije vrednosti udela u oglašavanju, dok je oglašavanje u štampanim medijima smanjeno za 6%, a oglašavanje na otvorenom za 4%, prvenstveno zbog povećanja udela oglašavanja na Internetu.\nOd 2008. godine, kada je dostiglo svoju najvišu vrednost, TV tržište beleži konstantni pad. Taj pad je 2013. godine bio čak 16% u odnosu na 2012. godinu, 2014. godine je održan isti nivo, a 2016. zabeležen novi porast (8,3%).\nZa razliku od televizije, tržište oglašavanja na radiju je znatno manje, ali i ono je zabeležilo manji pad vrednosti tokom prethodnih godina. Najveće smanjenje zabeleženo je 2009. godine i iznosilo je 6,4 miliona EUR.\nTržište štampanih medija je obeležilo najdrastičnije i najkontinuiranije smanjenje prihoda od oglašavanja u periodu od 2008. do 2016 godine. Najveći pad je zabeležen 2009. godine, odmah nakon početka krize. Nakon toga, ovo tržište se malo oporavilo, ali je i dalje beležilo pad u prihodima. Najniža vrednost tržišta štampanih medija zabeležena je 2016. godine.\nPored svetske ekonomske krize, drugi faktori su takođe uticali na dinamiku i trendove na tržištu oglašavanja u Srbiji. Svedoci smo sve većeg korišćenja Interneta, što utiče na rastući udeo ovog medija u tržištu oglašavanja. Prema podacima udruženja IAB Serbia za 2015. godinu, ukupna vrednost tržišta digitalnog i interaktivnog oglašavanja procenjena je na 20 miliona EUR. U poređenju sa prethodnom godinom, ovaj vid oglašavanja je zabeležio rast od 11,2%. Ipak, značajni porast oglašavanja na Internetu ne može da nadoknadi sveukupno smanjenje celokupnog tržišta oglašavanja, čak i pored činjenice da i oglašivači i potrošači sve više koriste Internet.\nNajveći rast prihoda 2015. godine zabeležen je u segmentu video oglašavanja (128%) sa procenjenom vrednošću tržišta od 1,05 miliona EUR, kao i u segmentu mobilnog oglašavanja (43%), koje je procenjeno na1,89 miliona EUR.\nProcena vrednosti tržišta oglašavanja - Desk analiza za 2016. godinu, Personalizovani izveštaj IPSOS-a, 2017


Sarajevski zlatni kvadrat, Trebinje skupo zbog mora\nNEKRETNINE Kamate pale, previsoke cijene, velika potražnja\nA. NUHANOVIĆ-S. KURT 07.07.2018\nNEKRETNINE Sarajevski zlatni kvadrat, Trebinje skupo zbog mora\nPorasle su cijene stanova u većini gradova u našoj zemlji. Za prosječnog građanina brojke su vrtoglave, naročito kada je u pitanju novogradnja, gdje kvadrat doseže i do 4.500 KM! Građani smatraju da su cijene nekretnina precijenjene te da nisu u skladu sa životnim standardom.\nIz agencija za prodaju nekretnina u našoj zemlji koje smo kontaktirali u svim bh. gradovima navode da po prosječnim cijenama prednjače Banja Luka, Trebinje, a u stopu ih prati Mostar.\nZa kupovinu nekretnine u Banjoj Luci, kada je riječ o novogradnji, za kvadrat treba izdvojiti od 2.000 do čak 3.000 KM, dok se cijene u starijim zgradama kreću oko 1.400. Za 1.200 KM po kvadratu stan se može kupiti samo van grada.\n- U novogradnji ne može se po kvadratu stan naći ispod 1.870 do 2.500 KM. Tako cijenimo dvosobne i trosobne objekte, oni su za nijansu povoljnijih od jednosobnih stanova. Jer, što je manja kvadratura, to je stan skuplji. Najveća nam je potražnja za stanovima od 40 do 50 kvadrata, ali takvih stanova je najmanje. Kvadrat je 3.000 KM - kazali su nam u banjalučkoj agencija „Duplex“.\nNavode da je potražnja posljednjih mjeseci izražena, otkako su pale kamate u bankama.\n- Građani masovno dižu kredite, kupuju, traže... Posao ide dobro kao nikad - kažu iz ove agencije.\nTrebinje je posebno atraktivno za kupovinu stanova zbog blizine Dubrovnika i mora. Zato su nekretnine, u poređenju s drugim manjim gradovima, znatno skuplje. U centru Trebinja kvadrat košta od 1.710 do čak 2.200 KM. Riječ je o, kako navode iz trebinjskih agencija za nekretnine, o potpuno opremljenim objektima. Cijene kvadrata u starogradnji nešto su niže te se, u ovisnosti o lokaciji, kreću od 1.000 do 1.300 KM. U agenciji „Europartner“ imaju povoljnu ponudu i izgradnje stanova za iduću godinu, a cijena je 1.642 KM (821 euro).\nBogata je ponuda objekata i u mostarskoj agenciji „X Nekretnine“. Kvadrat u strogom centru prodaju po cijeni od 2.200 KM. Za stan od 82 kvadrata potrebno je „keširati“ 180.400 KM, a za stan od 80 kvadrata 176.000 KM, koliko košta isti objekt i u Trebinju.\nPromet nekretnina živnuo je i u Sarajevu, a to znači i da su živnule i cijene. Prije pet godina, pričaju u agencijama, stan u novoj zgradi ne bi mogao biti prodat za više od 1.400 KM po kvadratu, dok sada njegova cijena nije ispod 1.500, a raste i do 2.000 maraka. U novoj zgradi u centru Sarajeva, blizu nekadašnje zgrade Vlade FBiH, kvadrat košta i 4.500 KM!\nCijena sarajevskih nekretnina ovisi o lokaciji, pa su najskuplji u Centru i Starom Gradu. No, mogu se naći i mnogo jeftiniji. Tako smo na jednoj stranici za prodaju našli stan od 80 kvadrata u centru Sarajeva po cijeni od 175.000 KM, jeftiniji nego u Trebinju i Mostaru.\nZa manje od 1.500 KM moguće je kupiti kvadrat u Zenici. Agencija traže od 1.310, a opremljen stan od 80 kvadrata na ponudi je za 104.973 KM.\nJoš su niže cijene u Travniku, gdje najjeftiniji kvadrat košta 1.100, a kreće se do 1.895 KM. Stan od 84 metra kvadratna moguće je kupiti za 93.000 maraka.\nStan od 80 kvadrata – poređenje po gradovima\n* Banja Luka – 240.000 KM (3.000 KM po m2)\n* Trebinje i Mostar - 176.000 KM (2.200 KM po m2)\n* Sarajevo - 175.000 KM (od 1.500 do 2.000 KM po m2)\n* Zenica – 104.973 KM (oko 1.300 KM po m2)\n* Travnik – 93.000 KM (oko 1.100 KM po m2)\nCijene stanova Nekretnine u Sarajevu Cijena kvadrata


Da li hipertenzija trčanje, Tjelovježba može pomoći u snižavanju povišenog krvnog tlaka / Vijesti - new-order-gilde.com\nDa li hipertenzija trčanje,\nJedna od najbitnijih komponenti našeg zdravlja koja je u korelaciji sa fizičkom aktivnošću je krvni pritisak. Upravo zbog toga, krvni pritisak mora biti praćen kod svih osoba prije nego počnu da treniraju.\nKrvni pritisak, odnosno njegova vrijednost, u značajnoj mjeri određuje na kojem nivou fizička aktivnost je za tu osobu preporučljiva.\nKod osoba koje žele da se bave bilo kojim stepenom fizičke aktivnosti, preporučuje se da imaju oformljenu istoriju sa rezultatima fizičkog pregleda i laboratorijskim analizama, uz adekvatne anamnestičke podatke. Arterijska hipertenzija smatra se jednim od najčešćih zdravstvenih problema današnjice.\nKrvni pritisak normalno raste i pada u toku dana. Međutim, ako u toku dužeg vremenskog perioda krvni pritisak ostaje povišen, onda to klasifikujemo kao hipertenziju.\nEtiološki faktori su brojni i u zavisnosti od toga, imamo primarnu esencijalnu i sekundarnu hipertenziju. Kod primarne, ne možemo sa sigurnošću utvrditi šta je uzrokuje i obnično se razvija postepeno, tokom više godina.\nSekundarna hipertenzija najčeće je poznatog etiološkog faktora i najčešće se razvija iznenada.\nUpravo zbog svih nabrojanih faktora je i preporučljiv kompletan pregled pacijenta prije početka bavljenja sportom bilo kog nivoa.\nDijagnostifikovana hipertenzija kod osoba koje žele da se bave sportom, u velikoj mjeri postavlja limite do kojih ta osoba može da li hipertenzija trčanje izložena fizičkom naporu.\nNaime, osim nivoa fizičke aktivnosti, koji se u tom slučaju najčešće ograničava na amaterski nivo kod osoba sa težim oblikom hipertenzijeosoba mora savjetima da bude upućena o promjenama životnih navika prestanak pušenja, adekvatan način ishrane, unos tečnosti…. Neliječena hipertenzija može u znatnoj mjeri ograničiti mogućnosti organizma osobe koja se bavi sportom.\nOsobe kod kojih je dijagnostifikovana hipertenzija i kod kojih su utvrđeni etiološki faktori koji je uzrokuju, indikovane su za određenu vrstu antihipertenzivne terapije.\nTreba naglasiti da upotreba antihipertenzivnih ljekova može dodatno ograničiti kapacitet vježbanja.\nNaročito to važi za beta blokatore. U toku testa opterećenja ergometrijski test dolazi do porasta sistolnog pritiska za vrijeme aerobnog treninga. Sistolni i dijastolni pritisak se još više povećavaju za vrijeme treninga da li hipertenzija trčanje otporom izometrijski trening.\nRedovno i adekvatno izvođenje aerobnog treninga kod osoba sa umjerenom hipertenzijom, bez terapije, smanjuje sistolni i dijastolni pritisak. Za razliku od aerobnog treninga, koji se može preporučiti osobama i sa umjerenom hipertenzijom, trening snage ima svoja ograničenja. Osobe koje imaju povećan pritisak treba da izbjegavaju visoko intenzivne treninge sa brzom promjenom intenziteta, koji zahtijevaju skakanje, podizanje, guranje i vučenje tereta većeg opterećenja.\nKod osoba sa umjerenom hipertenzijom trening snage se ne preporučuje kao jedini oblik vježbanja, već ga obavezno treba kombinovati sa aerobnim treningom i sa treningom istezanja trening fleksibilnosti. Kod osoba koje nisu utrenirane, a koje počinju da se bave fizičkom aktivnošću, skok sistolnog da li hipertenzija trčanje preko mmHg može biti ozbiljan pokazatelj da se kod takve osobe u budućnosti može razviti perzistentna hipertenzija. Kod takvih osoba se savjetuje postepen porast fizičke aktivnosti, uz redovne kontrole.\nZašto trčanje neće da ti pomogne da smršaš