Pregled aktivnosti za 2015. godinu | UNIBL\nU cilju uspostavljanja akademske saradnje i razmjene između Univerziteta u Banjoj Luci i Šinšu univerziteta iz Nagana u Japanu (Shinshu University), u radnoj posjeti Univerzitetu u Banjoj Luci 12.1.2015. godine boravila je delegacija pomenutog japanskog Univerziteta koju su činili prof. dr Kijoši Tanaka (Kiyoshi Tanaka), direktor Centra za međunarodnu saradnju i prof. dr Kacumi Kaneko (Katsumi Kaneko) iz Centra za energiju i nauke iz oblasti zaštite okoline.\nOdržani sastanci Savjetodavnog odbora međunarodnog projekta Savjeta Evrope i Evropske unije „Strateški razvoj visokog obrazovanja i kvalifikacijski standardi“ (Strategic Development of Higher Education and Qualification Standards), u Sarajevu 15-16.1, u Banjoj Luci 19-20.2, u Mostaru 23-24.3. godine.\nRadionice i sastanci konzorcijuma TEMPUS projekta BIHTEK „Komparativno ocjenjivanje kao sredstvo za poboljšanje učinka visokog obrazovanja“ (Benchmarking as a tool for improvement of higher education performance) održani u Paderbornu 19-23.1.2015. godine, u Banjoj Luci 24.2, 10-11.3, 6.4 i 15.7, u Bihaću 22-23.4, u Mostaru 11.6. (monitoring sastanak), u Gentu 28.6-1.7.2015. godine i u Mostaru 26-28.10.2015. godine.\nU Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci, dana 23.1.2015. godine, održan je sastanak sa predstavnicima Ambasade Sjedinjenih Američkih Država (SAD) u Bosni i Hercegovini: gđom Stefani Altman-Vinans (Stefanie Altman-Winans), novoimenovanim direktorom Kancelarije za odnose sa javnošću i gđom Elizabetom Delalić, specijalistom za pitanja iz oblasti kulture i obrazovanja.\nRadionica i sastanci konzorcijuma TEMPUS projekta FINHED „Ka održivom i jednakopravnom finansiranju visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovni, Crnoj Gori i Srbiji“ (Towards Sustainable and Equitable Financing of Higher Education in Bosnia and Herzegovina, Montenegro and Serbia – FINHED) u Novom Sadu 3-5.2.2015. godine. Na Univerzitetu u Banjoj Luci, 19.5.2015. godine održana je konferencija „Studentski život i finansiranje visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini“, organizovana u okviru realizacije FINHED TEMPUS projekta , čiji je koorodinator Univerzitet u Beogradu. Konferencija „Gdje smo, kuda idemo?“ održana je od 17-19.10.2015. godine na Univerzitetu u Beogradu.\nErasmus+ (ranije TEMPUS) kancelarija u Bosni i Hercegovini na Univerzitetu u Banjoj Luci organizovala je nekoliko tzv. monitoring posjeta u okviru različitih TEMPUS projekta: 10.6. (TEMPUS projekta „Network for education and training for public environmental laboratories“), 1.10. (TEMPUS projekta „Development and implementation of courses for theatre technicians and stage managers“), 29.10. (TEMPUS projekta „Fostering students' entrepreneurship and open innovation in university-industry collaboration“).\nPosjeta ambasadora Ruske Federacije u Bosni i Herecgovini Nj.E. g. Petera Ivancova, dana 12.2.2015. godine i sastanak sa rektorom Univerziteta u Banjoj Luci. Razgovarano o saradnji Univerziteta u Banjoj Luci sa visokoškolskim ustanovama u Ruskoj Federaciji, te mogućnostima podrške Ambasade budućim aktivnostima.\nUčešće u aktivnostima univerzitetske mreže EMUNI u Portorožu (Slovenija), od 11-13.2.2015. godine, tj. sastanku Generalne skupštine, međunarodnoj konferenciji pod naslovom „Naučna diplomatija“, te sastanku na kojem je predstavljen projekat iz programa Horizont 2020 pod skraćenim nazivom MERID (Middle East Research and Innovation Dialogue), koji koordiniše EMUNI. U navedenim aktivnostima, u ime Univerziteta u Banjoj Luci, učestvovali su prorektori prof. dr Valerija Šaula i prof. dr Draško Marinković.\nSastanci sa predsjednikom Udruženja Srpsko-rusko prijateljstvo „Bratstvo“ g. Rajkom Ćulibrkom održani su 17.2, 13.3, 08.4, 16.6, i 9.9.2015. godine. Razgovarano je o realizaciji izložbe u Moskvi, tradicionalnom studijskom putovanju studenata „U susret Rusiji“, i osnaživanju Studijskog programa ruskog i srpskog jezika i književnosti na Filološkom fakultetu UBL.\nSastanak sa novim predsjednikom Međunarodnog udruženja studenata elektrotehnike-Lokalni komitet Banja Luka, EESTEC-LC Banja Luka (gđica Nirvana Psutka) dana 17.2. i 1.6.2015. godine. Razgovarano je o nastavku saradnje sa ovim studentskim udruženjem i podršci njegovim međunarodnim aktivnostima.\nPrijem u Rektoratu za studenta dobitnike stipendije Huawei upriličen je dana 23.2.2015. godine. Studente su primili prorektori Univerziteta u Banjoj Luci prof. dr Draško Marinković i prof. dr Milan Mataruga.\nU okviru aktivnosti na pripremi Ljetne škole iz oblasti međunarodne zaštite ljudskih prava i društvenog preduzetništva, prof. dr Lars Peter Soltved (Lars Petter Soltvedt), sa Univerziteta Buskerud i Vestfold (Norveška), posjetio je 25.2.2015. godine Univerzitet u Banjoj Luci, gdje je razgovarano o mogućnostima učešća studenata Univerziteta u Banjoj Luci u radu pomenute ljetne škole na Univerzitetu „Džemal Bijedić“ u Mostaru.\nDana 25.2.2015. godine u Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci održan je sastanak sa g. Fabienom Florijem (Fabien Flori), regionalnim direktorom Kancelarije Univerzitetske agencije frankofonije (AUF) za Centralnu i Istočnu Evropu, koja ima sjedište u Bukureštu (Rumunija). Za vrijeme sastanka u Rektoratu razgovarano je o mogućnostima da Univerzitet u Banjoj Luci postane član ove ugledne Agencije, a gosta su primili i sa njim razgovarali prof. dr Valerija Šaula, prorektor za međunarodnu saradnju Univerziteta u Banjoj Luci, doc. dr Radana Lukajić, šef studijskog programa francuskog jezika i književnosti Filološkog fakulteta, mr Dragana Lukajić i mr Jelena Ristanović-Kuprešak, viši asistenti na studijskom programu francuskog jezika i književnosti Filološkog fakulteta, Đorđe Tomić, ma, viši asistent na Fakultetu političkih nauka, te Jelena Rožić, viši stručni saradnik sa međunarodnu saradnju u Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci.\nU norveškom gradu Narviku 20.3.2015. godine održan je sastanak Upravnog odbora međunarodnog projekta iz oblasti robotske tehnologije skraćenog naziva BANOROB (Bosnian-Norwegian research based innovation for development of new, environmental friendly, competitive robot technology for selected target groups), koji finansira Vlada Kraljevine Norveške. Tokom sastanka su predstavljeni finalni rezultati projekta i razgovarano o mogućnostima nastavka saradnje kroz pripremu novih projekata koji bi se podnijeli nadležnom odboru za visoko obrazovanje, naučni rad i razvoj Ministarstva inostranih poslova Kraljevine Norveške (HERD/ICT).\nRadionica „Internacionalizacija i Erazmus+ program u zemljama Zapadnog Balkana“ u okviru programa Erasmus Mundus projekta JoinEU-SEE>PENTA (u saradnji sa drugim Erasmus Mundus projektima BASILEUS, SIGMA i SUNBEAM), održana je od 25 - 28.3.2015. godine na Sveučilištu u Zagrebu.\nAmbasador Republike Francuske u Bosni i Hercegovini Nj.E. gđa Kler Bodoni (Claire Bodonyi) boravila je 26.3.2015. godine na Univerzitetu u Banjoj Luci, te tom prilikom studentima i zaposlenima održala predavanje na temu „21. međunarodna konferencija 'Pariz Klima 2015' - Koji su ulozi za planetu?“. Nakon predavanja, Nj.E. gđu Bodoni u prvu zvanični posjetu Univerzitetu od kada je preuzela dužnost ambasadora, primili su rektor prof dr. Stanko Stanić i prorektor za međunarodnu saradnju prof. dr Valerija Šaula. Na sastanku u Rektoratu razgovarano je o izučavanju francuskog jezika na Univerzitetu, o saradnji Univerziteta u Banjoj Luci sa univerzitetima u Francuskoj i Francuskom ambasadom, o uključivanju Univerziteta u Banjoj Luci u Univerzitetsku agenciju za frankofoniju, te drugim temama od zajedničkog interesa. Još jedan sastanak sa Nj.E. gđom Bodoni, rektor, prof. dr Stanko Stanić održao je 5.10.2015. godine.\nU Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci 20-21.04. 2015. godine održan je završni sastanak druge faze aktivnosti TEMPUS projekta skraćenog naziva BAEKTEL (Blending Academic and Entrepreneurial Knowledge in Technology enhanced Learning).\nTokom dvodnevnog rada razgovarano je o napretku u projektnim aktivnostima, te predstavljen dokument „Smjernice za kreiranje i objavljivanje otvorenih obrazovnih resursa“, čiju izradu je vodio tim profesora, asistenata i studenata Arhitektonsko-građevinsko-geodetskog fakulteta Univerziteta u Banjoj Luci, na čelu sa doc. dr Aleksandrom Borkovićem.\nU zvaničnu posjetu Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci dana 22.4.2015. godine, rektor prof. dr Stanko Stanić primio je generalnog konzula Republike Srbije u Banjoj Luci, g. Vladimira Nikolića.\nDr Monika Konert (Monika Konnert), direktor Instituta za šumarsku genetiku, sjemenarstvo i rasadničarstvo iz Tajzendorfa, u Bavarskoj (Njemačka), boravila je od 22-24.4.2015. godine u trodnevnoj radnoj posjeti Univerzitetu u Banjoj Luci. Nakon održanog predavanja na Šumarskom fakultetu UBL-a, dr Konert je posjetila Rektorat, a sa gostima iz Njemačke tom prilikom razgovarala je, i ukratko im predstavila aktivnosti Univerziteta u Banjoj Luci, prof. dr Valerija Šaula, prorektor za međunarodnu saradnju. Sastanku su prisustvovali i prof. dr Milan Mataruga, prorektor za naučno-istraživački rad i razvoj Univerziteta u Banjoj Luci, mr Vanja Daničić i mr Branislav Cvjetković, sa Šumarskog fakulteta Univerziteta u Banjoj Luci.\nRektor Univerziteta u Banjoj Luci, prof. dr Stanko Stanić, boravio je na službenom putovanju u Rusiji od 22-29.4.2015. godine, kojom prilikom je potpisan sporazum o saradnji između Univerziteta u Banjoj Luci i Državnog univerziteta dramskih umjetnosti (GITIS) iz Moskve.\nDana 22.4.2015. godine u Moskvi je otvorena izložba fotografija na kojoj je predstavljen i Univerzitet u Banjoj Luci. Izložba je organizovana u saradnji sa Udruženjem Srpsko-rusko prijateljstvo „Bratstvo“ i Predstavništvom Republike Srpske u Moskvi, kao i Turističkom organizacijom Grada Banja Luka.\nPredavanje za studente i zaposlene Univerziteta u Banjoj Luci, dana 4.5.2015. godine, održao je profesor sa Odsjeka za anglistiku i filmske studije Univerziteta u Alberti (Kanada), prof. dr Imre Zeman (Imre Szeman).\nGeneralna skupština i okrugli sto univerzitetske mreže UniAdrion, održani su 7-8.5.2015. godine u Sarajevu.\nU prostorijama Rektorata Univerziteta u Banjoj Luci, 7.5.2015. godine, svečano je otvoren četvrti po redu Seminar ličnih i profesionalnih vještina (Soft Skills Academy - SSA), koji tradicionalno organizuje Lokalni komitet Evropskog udruženja studenata elektrotehnike (Electrical Engineering STudents’ European assoCiation - EESTEC). Skup je pozdravio prorektor Univerziteta u Banjoj Luci prof. dr Draško Marinković.\nRektor Univerziteta u Banjoj Luci prof. dr Stanko Stanić sa saradnicima organizovao je 8.5.2015. godine prijem za ambasadore Njemačke i Poljske u Bosni i Hercegovini, Nj.E. Kristijana Helbaha (Christian Hellbach) i Nj.E. Andžeja Kravčika (Andrzej Krawczyk). Prijemu u Rektoratu prisustvovali su i prorektor za međunarodnu saradnju Univerziteta u Banjoj Lucu, prof. dr Valerija Šaula i prorektor za naučno-istraživački rad i razvoj, prof. dr Milan Mataruga, glavna urednica „Nezavisnih novina“ g-đa Sandra Gojković-Arbutina i novinar ovog lista Dejan Šajinović. Neposredan povod posjete dvojice ambasadora bila je inicijativa koju je pomenuti dnevni list zajedno sa ambasadama Njemačke i Poljske u BiH nedavno pokrenuo, a odnosi se na osnivanje Parka mira čije je izgradnja planirana na zelenoj površini uz rijeku Vrbas, pored Pravnog i Mašinskog fakulteta Univerziteta u Banjoj Luci. Ambasador Poljske u BiH, g. Kravčik, tokom boravka na Univerzitetu u Banjoj Luci, iskoristio je priliku da zvanično uruči donaciju vrijednih knjiga na poljskom jeziku koju je Ambasada Poljske prethodno poklonika Univerzitetu u Banjoj Luci. Nakon radne posjete Rektoratu, ambasadori su održali predavanje za studente i zaposlene na Univerzitetu u Banjoj Luci u prostorijama Fakulteta političkih nauka.\nNa Fakultetu fizičkog vaspitanja i sporta Univerziteta u Banjoj Luci , 12.5.2015. godine održana je prezentacija programa stipendija Vlade SAD namijenjenih akademskom osoblju i studentima dodiplomskih, master i doktorskih studija. Stipendije su prezentovali Nik Gajsinger (Nick Geisinger) iz Kancelarija za odnose s javnošću Američke ambasade u Sarajevu i Sonja Pržulj, savjetnik za obrazovanje mreže EducationUSA i direktor Američkog kutka Banja Luka. Prezentaciji stipendija, pored dekana Fakulteta fizičkog vaspitanja i sporta UBL-a, prof. dr Sime Vukovića i prodekana za naučno-istraživački rad, prof. dr Slobodana Simovića, prisustvovala je i prorektor za međunarodnu saradnju Univerziteta u Banjoj Luci prof. dr Valerija Šaula.\nDelegacija Fakulteta književnosti i jezika Univerziteta u Poatjeu, Francuska, koju su činili prof. dr Sanja Bošković-Danojlić, prof. dr Elen Karpentije i prof. dr Fredeirikos Valetopulos, rukovodilac Centra za izučavanje francuskog kao stranog jezika, boravila je 14.5.2015. godine u posjeti Univerzitetu u Banjoj Luci. Sastanku sa gostima u Rektoratu su prisustvovali i prof. dr Simo Jokanović, prorektor za nastavu i studentska pitanja i Jelena Rožić, viši stručni saradnik za međunarodnu saradnju, kao i predstavnici studijskog programa za francuski jezik i književnost Filološkog fakulteta Univerziteta u Banjoj Luci: doc. dr Radana Lukajić, šef studijskog programa, mr Dragana Lukajić, viši asistent i stručnjak iz oblasti lingvistike, mr Jelena Ristanović Kuprešak, viši asistent iz oblasti metodike nastave i Anja Bundalo, ma, koordinator za međunarodnu saradnju Filološkog fakulteta Univerziteta u Banjoj Luci.\nNa Arhitektonsko-građevinsko-geodetskom fakultetu Univerziteta u Banjoj Luci 18.5.2015. godine, održana je promocija stipendija Vlade Japana. Prezentaciju je održala doc. dr Suzana Gotovac-Atlagić, koja je i sama, kao stipendista Japana, boravila na prestižnim japanskim univerzitetima.\nViši stručni saradnik za naučno-istraživački rad u Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci Dušan Vrućinić, ma kao član delegacije iz Republike Srpske, učestvovao je u radu 12. Sveslovenskog sabora održanog u Moskvi od 21-24.5.2015. godine.\nObuka osoblja kancelarija za međunarodnu saradnju na Politehničkom univerzitetu u Madridu održana je od 24-30.5.2015. godine.\nDana 2.6.2015. godine prorektor za međunarodnu saradnju, prof. dr Valerija Šaula održala je radni sastanak sa predstavnicima međunarodnog udruženja studenata medicine (SaMSIC). Razgovarano je o mogućnostima podrške međunarodnim aktivnostima ovog studentskog udruženja.\nDana 3.6.2015. godine u prostorijama Rektorata Univerziteta u Banjoj Luci, u okviru provođenja aktivnosti iz Sporazuma o saradnji koji je 4.3.2013. godine Univerzitet u Banjoj Luci potpisao sa FOM - Visokom školom za ekonomiju i menadžment Univerziteta za primijenjene nauke iz Esena (Njemačka) i Međunarodnom poslovnom visokom školom Fontys iz Fenloa (Holandija), održan je sastanak partnera iz Njemačke sa rukovodstvom Univerziteta i studentima Univerziteta u Banjoj Luci koji su konkurisali za stipendiju u čijem obezbjeđivanju aktivno učestvuju predstavnici parterskog univerziteta iz Njemačke.\nU Rektoratu Univerzitetu u Banjoj Luci, 10.6.2015. godine, upriličena je ceremonija zvaničnog uručenja novčane donacije u vrijednosti 25 hiljada konvertibilnih maraka koju su zaposleni Univerziteta u Ljubljani prikupili za studente i zaposlene Univerziteta u Banjoj Luci pogođene posljedicama katastrofalnih poplava u maju 2014. godine. Tom prilikom je održan i radni sastanak u kojem su učestvovali dekani i drugo akademsko osoblje fakulteta Univerziteta u Banjoj Luci koji imaju posebno razvijenu saradnju sa fakultetima Univerziteta u Ljubljani. Sastanku i ceremoniji je prisustvovao i konzul Republike Slovenije u Konzularnoj kancelariji u Banjoj Luci g. Branko Zupanc.\nDana 12.6.2015. godine otvorena je međunarodna konferencija iz oblasti engleskog jezika i književnosti (CEELS) na Filološkom fakultetu Univerziteta u Banjoj Luci.\nKonferencija koju organizuje Studijski program italijanskog jezika i književnosti Filološkog fakulteta Univerziteta u Banjoj Luci, u saradnji sa Balkanskim udruženjem italijanista sa sjedištem u Banjoj Luci je svečano otvorena na Filološkom fakultetu Univerziteta u Banjoj Luci dana 19.6.2015. godine.\nU Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci, dana 23.6.2015. godine, održan sastanak sa g. Denom Batlerom, profesorom na Univerzitetu St. Luis iz Misurija, SAD. Gosta je primila prof. dr Valerija Šaula, prorektor za međunarodnu saradnju Univerziteta u Banjoj Luci, a razgovarano je o mogućnostima prihvatanja prof. Batlera kao stipendiste iz programa Fulbrajt, koji nudi Vlada SAD.\nDana 23.6.2015. godine održan je radni sastanak tokom kojeg prof. dr Valerija Šaula, prorektor za međunarodnu saradnju Univerziteta u Banjoj Luci, razgovarala sa g. Samirom Avdibegovićem, predstavnikom organizacije Britanski savjet u Bosni i Hercegovini. Razgovarano je o mogućnostima saradnje, a posebno u provođenju sertifikovanih ispita engleskog jezika na Univerzitetu u Banjoj Luci.\nU prostorijama Prirodno-matematičkog fakulteta Univerziteta u Banjoj Luci, dana 25.6.2015. godine, predavanje je održao prof. dr Kacumi Kaneko (Katsumi Kaneko) iz Centra za energiju i nauke iz oblasti zaštite okoline sa Univerziteta Šinšu iz Nagana (Japan).\nU Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci, 26.6.2015. godine upriličena je ceremonija potpisivanja Memoranduma o razumijevanju o akademskoj saradnji, Sporazuma o saradnji i razmjeni u oblasti istraživanja i Sporazuma o razmjeni studenata između Univerziteta u Banjoj Luci i Šinšu univerziteta iz Nagana, Japan (Shinshu University). Ceremoniji je prisustvovao i savjetnik amabasadora u Ambasadi Japana u BiH g. Kazumasa Mijazaki (Kazumasa Miyazaki).\nČlan komisije za sufinansiranje međunarodne razmjene studenata i akademskog osoblja ispred Univerziteta u Banjoj Luci, Marinko Vekić, ma, viši asistent na Poljoprivrednom fakultetu Univerziteta u Banjoj Luci, 8.6.2015. godine prisustvovao je sastanku komisije koju imenuje Ministarstvo prosvjete i kulture RS, a na osnovu Pravilnika za sufinansiranje međunarodne razmjene studenata i akademskog osoblja.\nNa Univerzitetu u Banjoj Luci, dana 15.12.2015. godine, održan je info dan u okviru projektnih aktivnosti na TEMPUS projektu WBCInno „Modernizacija univerziteta u zemljama Zapadnog Balkana kroz jačanje struktura i službi za transfer znanja, istraživanja i inovacija“ (Modernization of WBC universities through strenghtening of structures and services for knowledge transfer, research and innovation). Završna konferencija u ovom projektu održana je u Novom Sadu, 16-18.9.2015. godine.\nNa Univerzitetu u Banjoj Luci, dana 10.7.2015. godine održana je svečana ceremonija dodjele Huawei stipendija NOVUM, koju kompanija Huawei, već petu godinu zaredom obezbjeđuje za najuspješnije studente Univerziteta u Banjoj Luci. Svečanoj dodjeli stipendija, osim rukovodstva Univerziteta u Banjoj Luci, predstavnika kompanije Huawei i dekana fakulteta sa kojih dolaze nagrađeni studenti, prisustvovali su i ministar prosvjete i kulture Republike Srpske dr Dane Malešević, ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske Zlatan Klokić, te pomoćnik ministra nauke i tehnologije Republike Srpske Biljana Vojvodić.\nSeminar umrežavanja „EU-saradnja u oblasti visokog obrazovanja između Njemačke i regiona Zapadnog Balkana”, 23-26.9.2015. godine, Univerzitet u Beogradu.\nDr Eva Torn sa Švedskog poljoprivrednog univerziteta održala je 22. i 23.9.2015. godine na Univerzitetu u Banjoj Luci predavanje i radionicu na temu zakonskog okvira u oblasti genetičkih resursa. Gošća iz Švedske saradnica je Instituta za genetičke resurse Univerziteta u Banjoj Luci već duži period, a pomenuto dvodnevno predavanje je, uz podršku Ministarstva nauke i tehnologije Republike Srpske, upriličeno da bi se studenti, akademsko osoblje kao i predstavnici ministarstva u Vladi Republike Srpske više upoznali sa legislativom za genetičke resurse u Evropi i svijetu, ali prije svega da bi čuli koje su to preporuke za Bosnu i Hercegovinu i Republiku Srpsku kada je riječ o zakonskom uređenju ove oblasti.\nDana 6.10.2015. godine održan je sastanak sa predstavnicima Udruženja studenata Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Banjoj Luci, tokom kojeg je razgovarano o pripremi aktivnosti pod nazivom „Studentski Model UN“, te opodršci drugim aktivnostima međunarodne saradnje ovog udruženja studenata.\nGospođa Klaudija Bues (Claudia Buess), zamjenik ambasadora Švajcarske Konfederacije u Bosni i Hercegovini i g-đa Sanela Ademović, službenik za programe iz oblasti ekonomskih odnosa i kulture u Ambasadi Švajcarske Konfederacije boravile su dana 15.10.2015.godine na Univerzitetu u Banjoj Luci. Tokom sastanka sa delegacijom Ambasade Švajcarske Konfederacije u Rektoratu, razgovarano je o dosadašnjim projektima saradnje Univerziteta u Banjoj Luci i visokoškolskih ustanova iz te države, te mogućnostima buduće saradnje.\nEksperti iz Italije, Francuske, Rumunije, Letonije, Estonije, Mađarske i Norveške, koji su angažovani na projektu „Danube-INCO.NET Policy Mix Peer Review“, odnosno procjeni javnih politika u oblasti nauke (istraživanja), inovacija i tehnologije, posjetili su dana 19.10.2015. godine Univerzitet u Banjoj Luci i razgovarali sa prorektorima prof. dr Milanom Matarugom i prof. dr Valerijom Šaulom. Cilj projekta je unapređenje naučnog rada i inovativnosti u Dunavskom regionu, a finansira ga Evropska komisija iz tzv. Okvirnog programa 7 (FP7).\nDana 20.10.2015. godine u Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci održan je radni sastanak sa predstavnicima Ambasade Republike Francuske u Bosni i Hercegovini, tokom kojeg je razgovarano o dosadašnjoj saradnji Univerziteta u Banjoj Luci sa visokoškolskim i drugim ustanovama u Republici Francuskoj, te mogućnostima buduće saradnje. Goste iz Ambasade Francuske, gđu Katrin Palpan (Catherine Palpant), nedavno imenovanog atašea za saradnju, i gđu Berenžer Dambrin (Bérengère Dambrine), direktora Francuskog kulturnog centra u Banjoj Luci, primile su prof. dr Valerija Šaula, prorektor za međunarodnu saradnju Univerziteta u Banjoj Luci i Jelena Rožić, ma, viši stručni saradnik za međunarodnu saradnju u Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci.\nKlub studenata Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Banjoj Luci, u saradnji sa partnerima iz Srbije, organizovao je u periodu 22-25.10.2015. godine drugu po redu konferenciju pod nazivom Studentski model Ujedinjenih nacija – SMUN („Student's Model United Nations“). Svečana ceremonija otvaranja Studentskog modela Ujedinjenih nacija, upriličena je 22.10.2015. godine na Fakultetu političkih nauka u Banjoj Luci. Učesnike je u ime rektora prof. dr Stanka Stanića pozdravio prorektor za naučnoistraživački rad i razvoj, prof. dr Milan Mataruga.\nDana 22.10.2015. godine na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Banjoj Luci , u saradnji sa Ambasadom SAD u BiH, održano je predavanje profesora iz SAD Pitera Korbeta.\nDana 22.10.2015. godine na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Banjoj Luci održano je predavanje prof. dr Vasilisa Fuskasa, sa Univerziteta iz Istočnog Londona (Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Sjeverne Irske).\nSastanak sa Anom Kvisi (Anna Quici), projekt menadžerom Koimbra grupe - univerzitetske mreže, 23.10.2015. godine, u Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci.\nDana 26.10.2015. godine u Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci upriličen je prijem i sastanak sa prof. dr Suzan Nolan, stipendistu Fulbrajt stipendije SAD, sa Univerziteta Seton Hol (Seton Hall), Nju Džerzi (New Jersey), koja boravi na Studijskom programu psihologije na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Banjoj Luci.\nU prostorijama Rektorata Univerziteta u Banjoj Luci 28.10.2015. godine održana je radionica na temu „Visoko obrazovanje i tržište rada“. Radionica je bila namijenjena nastavnicima, saradnicima i studentima javnih i privatnih visokoškolskih ustanova, predstavnicima nadležnih ministarstava, agencija, zavoda, trgovačkih komora, unije poslodavaca i nevladinih organizacija koje se bave pitanjima povezivanja tržišta rada i obrazovnih institucija. Radionicu su zajednički organizovali Univerzitet u Banjoj Luci, Grupa eksperata za reformu visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini i Erazmus+ kancelarija u Bosni i Hercegovini. Poseban gost i predavač bio je prof. dr Hoze-Hinez Mora Ruiz (Jose-Gines Mora Ruiz), penzionisani profesor Univerziteta iz Valensije (Španija) i Univerzitetskog koledža iz Londona (Instituta za obrazovanje UCL).\nKonferencija „Kvalitet, vještine i mobilnost u visokom obrazovanju“, u organizaciji Britanskog savjeta u BiH, 29-30.10.2015. godine u Sarajevu.\nRektor i prorektori Univerziteta u Banjoj Luci svečano predstavili Monografiju povodom 40. godina Univerziteta u Banjoj Luci, na tribini u okviru Međunarodnog sajma knjige u Beogradu, dana 30.10.2015. godine.\nZajednički seminar nordijsko-baltičkih zemalja i zemalja Zapadnog Balkana, 2-6.11.2015. godine, Univerzitet u Beogradu.\nU prostoru Narodne i univerzitetske biblioteke Republike Srpske, dana 6.11.2015. godine održana je manifestacija pod nazivom Campus France, tokom koje su banjolučkoj javnosti predstavljene mogućnosti studiranja na visokoškolskim ustanovama u Francuskoj. Manifestaciju su zajedno otvorile Nj.E. Kler Bodoni (Claire Bodonyi), ambasador Francuske u Bosni i Hercegovini, gđa Ljilja Petrović Zečić, direktor Narodne i univerzitetske biblioteke Republike Srpske i prof. dr Valerija Šaula, prorektor za međunarodnu saradnju Univerziteta u Banjoj Luci.\nU okviru programa ove značajne manifestacije održan je treći sastanak „Naučnog upravnog odbora Francuska-Bosna i Hercegovina, te ostvareni bilateralni kontakti predstavnika nekoliko francuskih univerziteta za studentima i zaposlenima na Univerzitetu u Banjoj Luci.\nDana 11.11.2015. godine u Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci upriličen je prijem za studenta iz Italije Lorenca Mikolija, koji po programu Erasmus Mundus boravi u razmjeni na Elektrotehničkom fakultetu Univerziteta u Banjoj Luci.\nDana 16.11.2015. godine u prostorijama Rektorata Univerziteta u Banjoj Luci održan je Informativni dan o programu Erazmus+. O detaljima programa govorio je g. Suad Muhibić, direktor Kancelarije Erazmus+ u Bosni i Hercegovini, dok je u drugom dijelu skupa, viši stručni saradnik za međunarodnu saradnju u kancelariji prorektora za međunarodnu saradnju Univerziteta u Banjoj Luci, Jelena Rožić, ma predstavila najvažnije detalje Uputstva za prijavu i realizaciju Erazmus+ projekata, koje se od oktobra 2015. godine primjenjuje na Univerzitetu u Banjoj Luci.\nRektor Univerziteta u Banjoj Luci prof. dr Stanko Stanić, boravio je od 15-18.11.2015. godine u Francuskoj, u delegaciji rektora nekoliko univerziteta i drugih predstavnika opština iz BiH, na studijskom putovanju i posjeti francuskim univerzitetima, uz podršku Ambasade Francuske u Bosni i Hercegovini.\nDana 24.11.2015. godine u Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci gostovao je prof. Marćin Berdišak (Marcin Berdyszak), rektor Univerziteta umjetnosti (Uniwersytet artystyczny w Poznaniu) iz Poznanja (Poljska). Rektor Berdišak je bio gost Akademije umjetnosti Univerziteta u Banjoj Luci, gdje sa rukovodstvom Akademije i nastavnicima studijskog programa slikarstva razgovarao o mogućnostima međusobne saradnje. Gosta iz Poljske primio je rektor Univerziteta u Banjoj Luci prof. dr Stanko Stanić, a sastanku su prisustvovali i prof. dr Valerija Šaula, prorektor za međunarodnu saradnju Univerziteta u Banjoj Luci, prof. dr Luka Kecman, dekan Akademije umjetnosti Univerziteta u Banjoj Luci i doc. mr Mladen Miljanović, profesor na studijskom programu Slikarstvo Akademije umjetnosti Univerziteta u Banjoj Luci.\nU dekanatu Filološkog fakulteta Univerziteta u Banjoj Luci, dana 26.11.2015. godine, održan je radni sastanak sa zamjenikom ambasadora Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske u Bosni i Hercegovini g- Metjuom Losonom (Matthew Lawson) i službenikom za politiku u Kancelariji te ambasade u Banjoj Luci gđom Vanjom Manojlović. Goste su primili prorektor za međunarodnu saradnju Univerziteta u Banjoj Luci prof. dr Valerija Šaula, prodekan za naučno-istraživački rad Filološkog fakulteta Univerziteta u Banjoj Luci prof. dr Petar Penda i šef studijskog programa Engleskog jezika i književnosti prof. dr Sanja Josifović-Elezović. Tokom radnog sastanka razgovarano je o konkretnim oblicima saradnje sa Ambasadom Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske u pogledu nabavke potrebne literature za buduću biblioteku Filološkog fakulteta, angažovanja inostranih stručnjaka kao učesnika i referenata na međunarodnoj konferenciji iz oblasti engleskog jezika i književnosti koja će biti organizovana na Filološkom fakultetu sljedeće godine, o modalitetima zajedničkog obilježavanju 400 godina od smrti Viljema Šekspira tokom 2016. godine i dr.\nOdržan je niz gostovanja, književnih večeri, prezentacija knjiga, filmova i predavanja, te drugi književni i kulturni sadržaji u Austrijskoj biblioteci na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Banjoj Luci, uz podršku ambasada Austrije, Njemačke i Švajcarske u Bosni i Hercegovini (npr.gostovanje književnika Kristijana Doriana Floreskua iz Švajcarske 15.10.2015. godine, Mihaela Frica iz Njemačke 21.10.2015. godine, Dani austrijskog filma od 5-10.11.2015. godine, prezentacija projekta „Košulja“ Umjetničko-pedagoškog instituta u Gracu 24.11.2015. godine i dr.).\nData je podrška u organizaciji 8. Naučno-stručnog skupa sa međunarodnim učešćem „Studenti u susret nauci“ (StES), u organizaciji Studentskog parlamenta Univerziteta u Banjoj Luci. Skup je svečano otvoren u Rektoratu Univerziteta u Banjoj Luci dana 25.11.2015. godine.\nUniverzitet u Banjoj Luci je dana 3.12.2015. godine bio domaćin uglednom svjetskom naučniku i stručnjaku iz oblasti nuklearnog inženjerstva, direktoru Centra za nuklearna istraživanja u Berkliju, te direktoru Konzorcijuma za nuklearnu nauku i bezbjednost u Berkliju, akademiku prof. dr Jasmini L. Vujić, sa Univerziteta Kalifornija, Berkli (University of California, Berkeley), u Sjedinjenim Američkim Državama. Uglednog gosta je primila prof. dr Valerija Šaula, prorektor za međunarodnu saradnju Univerziteta u Banjoj Luci. Tokom razgovora u Rektoratu razmatrane su mogućnosti potpisivanja sporazuma o saradnji dvije visokoškolske ustanove i druga pitanja moguće saradnje.\nU saradnji sa Agencijom Ujedinjenih nacija za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena (UN WOMEN), dana 4.12.2015. godine, održana jednodnevna radionica za studente Univerziteta u Banjoj Luci o problemu rodno zasnovanog nasilja, sa posebnim fokusom na dostupne usluge u Bosni i Hercegovini. Radionica je i vid uključivanja Univerziteta u Banjoj Luci u promociju međunarodne kampanje „16 dana aktivizma protiv rodno zasnovanog nasilja“, koja se odvija svake godine od 25.11. (međunarodni dan za eliminaciju nasilja nad ženama) do 10.12. (međunarodni dan ljudskih prava).\nOd 17. do 19.12.2015. godine prorektor za međunarodnu saradnju i viši stručni saradnik za međunarodnu saradnju učestvovale su na konferenciji „Kontakt seminar za predstavnike visokoškolskih ustanova iz zemalja Zapadnog Balkana“ u Beču, Austrija. Konferenciju je organizovala Evropska komisija (Generalna direkcija za obrazovanje i kulturu).\nNastavljene su aktivnosti na razmjeni studenata i akademskog osoblja u okviru programa CEEPUS. Tokom realizacije aktivnosti iz programa CEEPUS III, u akademskoj 2014/2015. godini, na Univerzitetu u Banjoj Luci boravilo 13 stranih profesora, 5 asistenata i 4 studenta, a 7 profesora, 9 asistenata i 8 studenta Univerziteta u Banjoj Luci boravilo je na nekom od univerziteta u inostranstvu učesnika u CEEPUS III programu razmjene, što do sada ukupno čini 115 dolazećih i 112 odlazećih kadrova, odnosno ukupno 227 pojedinačnih razmjena u okviru ovog programa, počevši od 2008/09. šk. godine.\nU okviru programa Erasmus Mundus, u kojem Univerzitet u Banjoj Luci učestvuje od 2011/12. šk. godine, do sada je 36 studenata i 12 članova osoblja Univerziteta u Banjoj Luci boravilo na stranim univerzitetima, dok je dolazećih studenata bilo 4, a 1 nastavnik, što predstavlja ukupno 53 pojedinačne razmjene u ovom programu. Obavljeno je prijavljivanje i završen proces selekcije za program Erasmus Mundus, za projekat JoinEU-SEE koji koordiniše Univerzitet Karl Franc u Gracu i za projekat SUNBEAM koji koordiniše Univerzitet u Ankoni. Organizacija i vođenje selekcionog sastanka LMT tima UBL Erasmus Mundus JoinEU-SEE PENTA projekta, 10.2. i 5.3.2015. godine. Održan sastanak Selekcionog odbora Erasmus Mundus JoinEU-SEE PENTA projekta, 21-24.4.2015. godine, Tirana, Albanija. Održan završni sastanak Erasmus Mundus JoinEU-SEE III projekta, 20-23.5.2015. godine, Riga, Letonija. Organizacija i vođenje selekcionog sastanka tima UBL Erasmus Mundus SUNBEAM projekta, 9.4. i 16.4.2015. godine. Održan sastanak Selekcionog odbora Erasmus Mundus SUNBEAM projekta, 5-7.5.2015. godine, Sarajevo.\nU 2015. godini, na osnovu odluka nadležnih organa Univerziteta u Banjoj Luci (Senata i Upravnog odbora), a na inicijativu organizacionih jedinica Univerziteta u banjoj Luci i stranih partnera, potpisano je 9 novih ugovora o saradnji sa sljedećim visokoškolskim i drugim institucijama iz inostranstva: Sporazum o saradnji sa Državnim institutom za ruski jezik „A.S. Puškin“, Moskva, Ruska Federacija; Sporazum o saradnji sa Sveučilištem Jurja Dobrile u Puli, Hrvatska; Sporazum o saradnji sa Odsjekom za komparativne lingvističke i kulturološke studije Univerziteta Ca’ Foscari iz Venecije, Italija; Erasmus+ Inter-institutional Agreement, Key Action 1-Higher Education Student and Staff Mobility sa Međunarodnim psihoanalitičkim univerzitetom, iz Berlina, Njemačka; Erasmus+ Inter-institutional Agreement, Key Action 1-Higher Education Student and Staff Mobility sa Univerzitetom „Pajsije Hilandarski“, Plovdiv, Bugarska; Sporazum o saradnji i razmjeni sa Univerzitetom Šinšu, Nagano, Japan; Sporazum o saradnji sa Fakultetom zdravlja, sporta i nauke o ljudskim pokretima Univerziteta „Vasile Aleksandri“ (Vasile Alecsandri), Bakau, Rumunija; Sporazum o saradnji sa Državnim univerzitetom dramskih umjetnosti (GITIS), Moskva, Ruska Federacija; Sporazum o saradnji sa Šumarskim fakultetom Državne poljoprivredne akademije iz Nižnjeg Novgoroda, Ruska Federacija, Erasmus+ Inter-institutional Agreement, Key Action 1-Higher Education Student and Staff Mobility sa Univerzitetom iz Paotjea, Francuska; Ugovor o saradnji sa Univerzitetom Fransoa Rable, Odsjek za jezike i književnost, Istraživački centar Kulturološke i diskurzivne interakcije, Tur, Francuska; Sporazum o saradnji sa Univerzitetom Aristotel iz Soluna, Grčka. Saglasnost za potpisivanje data je za još 11 sporazuma, koji su u procesu potpisivanja.\nSaradnja u vidu razmjene informacija o stipendijama, mogućnostima studiranja u inostranstvu, ljetnim i zimskim školama, školama stranih jezika, konferencijama, skupovima i sl. Nastavljena je i uspostavljena sa univerzitetima, institucijama i organizacijama iz Federacije Bosne i Hercegovine, Srbije, Slovenije, Hrvatske, Italije, Austrije, Njemačke, Bugarske, Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske, Norveške, Belgije, Francuske, Španije, SAD, Mađarske, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Slovačke, Grčke, Ruske Federacije, Kine, Makedonije, Rumunije, Poljske, Švajcarske, Japana, Bruneja, Portugala.\nSaradnja u razmjeni informacija iz oblasti visokog obrazovanja i naučnog rada nastavljena je sa Ministarstvom prosvjete i kulture Republike Srpske, Ministarstvom nauke i tehnologije Republike Srpske, Ministarstvom poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Republike Srpske, Ministarstvom za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske, Akademijom nauka i umjetnosti Republike Srpske, Gender centrom Vlade Republike Srpske, Unijom studenata Republike Srpske, Agencijom za akreditaciju visokoškolskih ustanova Republike Srpske, Ministarstvom inostranih poslova Bosne i Hercegovine, Ministarstvom civilnih poslova Bosne i Hercegovine, Centrom za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja Bosne i Hercegovine i Agencijom za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđenje kvaliteta Bosne i Hercegovine.\nSaradnja u razmjeni informacija i realizaciji pojedinačnih projekata i aktivnosti nastavljena je sa međunarodnim organizacijama, udruženjima i centrima: Savjet Evrope, Evropska komisija, Delegacija EU u BiH, Erasmus+ (ranije Tempus) kancelarija u Bosni i Hercegovini, UNESCO, Agencija Organizacije ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), ambasadama u Bosni i Hercegovini (Ruske Federacije, Srbije, Francuske, Italije, Njemačke, Austrije, Japana, Švajcarske, SAD, Poljske, Španije) i ambasadama Bosne i Hercegovine u inostranstvu; Evropsko udruženje univerziteta (EUA); Njemačka agencija za akademsku razmjenu (DAAD); Agencija OUN za borbu protiv kriminala i droge (UNODC); Agencija za razvoj SAD-a u BiH (USAID); Američki kutak u Banjoj Luci; Francuski institut Banja Luka; Ministarstvo životne okoline Republike Koreje; Udruženje „Rusko-srpski most“, Banja Luka i dr.\nKontinuirano se odvija saradnja sa medijima, putem obavještavanja o važnim događajima na Univerzitetu, davanjem intervjua o pojedinačnim temama i/ili medijskim praćenjem događaja iz oblasti međunarodne saradnje, te informacija iz ove oblasti na internet stranici Univerziteta (www.unibl.org).


Lončar sa predstavnicima udruženja Ujedinjeni protiv kovida: Neće biti revanšizma prema potpisnicima - Telegraf.rs\n24/09/20 | 15:17\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar sastao se danas sa predstavnicima udruženja "Ujedinjeni protiv kovida".\nSastanak je trajao duže od sat i po, a predstavnici udruženja "Ujedinjeni protiv kovida" ocenili su ga kao kostruktivan, prenosi RTS.\n- Prva stavka je pritisak na kolege zbog kojih smo ovo sve organizovali. Dogovor je da mi naše članove, potpisnike apela, navedemo njihova imena i dođemo na razgovor sa njima da bi redefinisali tu situaciju i vidimo da li je neko od naših članova i ko smenjen i zbog čega. Što se tiče doktorke Lejle Ćeranić, ona ima poziciju načelnika odeljenja. Ako želi da bude načelnik ne može da bude smenjena - kazao je predstavnik Udruženja Vuk Vučić, piše Tanjug.\nLončar: U Srbiji otkriveno 8 slučajeva delta soja korone, ali sigurno ih ima više


Kako muškarci gledaju na žene i veze | Ćaskanja\nVOLE DA SE MAZEPrema istraživanjima, i muškarcima odgovara da leže u nečijem naručju i u mraku slušaju otkucaje srca partnerke.\nMIŠLJENJE O SEBIVole da misle da su odlični u krevetu. A to je tako jer su obično puni samopouzdanja pa čak i kad nemaju pojma što rade, rade to sa stavom.\nNE VOLE PIJANE SASTANKEDopustite mu da vas upozna dok ste trezni, jer pijani ćete se prikazati u sasvim drugom svetlu, verovatno lošem. Čaša vina na večeri je u redu, ali posrtanje po restoranu i ulici nije.\nPREVIŠE ŠMINKE IH ODBIJA\nAko ne znate kako da se doterate za izlazak, sigurno ćete pogrešiti s naglašenom šminkom. Previše slojeva, previše boja i previše detalja plaši muškarce.\nPRITISCI OKO VENČANJAŽene kažu da osećaju jači pritisak oko udaje i zasnivanja porodice kada dođu u određene godine. Muškarci ne osećaju pritisak u tom smislu, ali takođe razmišljaju šta će se dogoditi kada dođu u određene godine života i svi oko njih budu imali decu.\nSEKS ZA JEDNU NOĆPosle seksa za jednu noć muškarci žele da odu bez doručka ili razmenjivanja nežnosti.\nOPSESIJA SPORTOMTo je nešto s čime svaka žena mora da se pomiri. Muškarci vole i prate sport i to će uvek biti nezaobilazna temu u društvu i kući.\nNE MISLE DA SU ŽENE LUDETo govore zato što je tako lakše da svo prigovaranja opišu jednom rečju.\nBOJE SE OBAVEZAOvde dolazi do izražaja ona da su žene zrelije od muškaraca. Nekima jednostavno treba više vremena da se odluče da se vežu za jednu osobu.\nNE VOLE NEPRIJATNE RAZGOVOREU krevetu će paziti šta pričaju jer ne žele da upropastite šansu za seksom. Vrlo jednostavno, radije ćute nego da sve pokvare.\nLJUBOMORNI SU ZBOG NESIGURNOSTI\nAko osećaju da ne zaslužuju devojku ili misle da je ona "van njihove lige" biće ljubomorni u strahu da je ne izgube.\nUvek će primetiti zgodnu devojku. Nema veze da li su zaljubljeni ili ne, ali zgodne žene ne mogu da prođu neopaženo.\nIma istine u ovome. Naravno, ne može se generalizovati, ali... Takođe, verujem da se sve ovo može i za žene reći. Grešim li?\n..........naravno da ne gresis............narocito primecujemo zgodna zene......muskarcima mozda moze koja zgodna zena i da promakne..........ali nama zenama nikako


Vesti online / Vesti / Svet / "Žene, ne izlazite noću same"!\n"Žene, ne izlazite noću same"!\nŽene u gradu Estersundu, na severu Švedske, upozorene su da ne izlaze iz kuća noću bez pratnje nakon višestrukih napada stranaca i pokušaja silovanja, javljaju agencije.\nUgrožena bezbednost žena\nPolicija je iznela ovaj neobičan zahtev posle šest brutalnih napada stranaca u periodu od samo dve nedelje. Lokalna policija je takođe saopštila da nikad nisu imali sličnu situaciju u Estersundu, malom gradu na severu Švedske u kome živi oko 45.000 ljudi.\nSvi incidenti dogodili su se posle 20. februara i uključuju napade na otvorenom, gde su počinioci bili nepoznati žrtvama.\n* Migranti će "pojesti" Evropu\nPoslednji napad dogodio se 6. marta, kada su tri muškarca pokušala da siluju ženu u ranim jutarnjim satima 6. marta u centru Estersunda. Žena je uspela da se odbrani i pobegne.\nOna je napadače opisala kao "visoke, mršave, starosti između 18 i 25 godina, kao i da govore švedski sa stranim akcentom", navode agencije.\n"Maltretirali 10-godišnje devojčice"\nSamo nekoliko sati kasnije, policija je primila još jednu dojavu o napadu jednog muškarca na ženu u istom kvartu u centru grada. I u ovom slučaju radilo se o mladiću starom oko 20 godina, strancu, koji je ženu napao bez ikakvog povoda.\nU poslednje 2 nedelje zabežena su još 4 slučaja, uključujući napad trojice muškaraca na jednu ženu, kao i slučaj gde su muškarci maltretirali grupu 10-godišnjih devojčica u centru grada. Mnogi kritikuju ovo upozorenje policije, uključujući predstavnike lokalne vlasti, tvrdeći da žene ne treba da se prilagođavaju nasilnicima.\nŠvedska, koja ima 10 miliona stanovnika, primila je blizu 163.000 migranata i izbeglica 2015. godine, više od bilo koje druge evropske državi po glavi stanovnika.\nSVET Užas: Grupno silovanje devojčice prenosili uživo na Fejsbuku\nSVET Stokholm u plamenu: Rat demonstranata i policije


Medscape je deo WebMD Health Professional mreže koji omogućava integrisano (ili pojedinačno) pretraživanje više različitih portala (u Open Access režimu) iz oblasti medicine: Medscape, MedscapeCME, eMedicine, Drugs i Medline. Omogućen je pristup različitim sadržajima: originalnim stručnim tekstovima, uključujući pregledne članke, časopise, stručne kolumne, preglede knjiga i dr.; Konferencijama; selektiranim dnevnim vestima iz medicinske profesije; besplatnu pretplatu na Medscape's MedPulse: e-mail nedeljnik koji ističe šta se novo pojavilo u Medscape-u iz Vaše specijalnosti; preko 125 medicinskih časopisa i udžbenika i dr. Nakon jednokratne, besplatne registracije, Medscape from WebMD automatski pruža personalizovan i specijalizovan sajt koji najviše odgovara registracionom profilu.\nNedelja otvorenog pristupa (OA – Open Access) na Univerzitetu u Beogradu 22 - 24. oktobar 2014. U Univerzitetskoj biblioteci "Svetozar Marković" su održana predavanja povodom "Međunarodne nedelje otvorenog pristupa". Program manifestacije možete pogledati na veb sajtu Univerzitetske biblioteke.


DOMOLJUB NA PISTI? Za direktora Aerodroma među 14 kandidata i Tonči Peović – CG Vijesti\nDOMOLJUB NA PISTI? Za direktora Aerodroma među 14 kandidata i Tonči Peović\nFoto privatna arhiva / Foto hrturizam.hr\nU njegovoj biografiji piše da je preuzeo mesto direktora aerodroma Dubrovnik 1992. nakon "ratnog pustošenja". Zanimljivo je da je ovaj kandidat crnogorskim medijima još 2007. godine saopštio da će Hrvatska tražiti suvlasništvo u crnogorskim aerodromima kao odštetu za "pljačku opreme sa aerodroma "Ćilipi" tokom domovinskog rata". Peović je tada rekao kako je jasno da Hrvatska ne može očekivati odštetu u novcu naglašavajući kako "ne dolazi u obzir ni povratak danas već zastarele opreme".\n- Ako je jedan od kandidata bivši pripadnik nelegalne vojske koja je radila na razaranju nekadašnje jedinstvene države ne vidim razloga zbog čega ja, kao patriota, sa svim referencama da ne priložim kandidaturu za mesto direktora Aerodroma Crne Gore - kaže, za "Novosti", Karadžić.\nU MEĐUVREMENU je reagovao jedan od lidera Demokratskog fronta Nebojša Medojević optužujući ministra finansija Milojka Spajića da je izvršnom direktoru kompanije "To Montenegro" Predragu Todoroviću obezbedio "neviđeni ugovor o radu"\n- Spajić i Todorović su u drugarskim odnosima. U startu je Todorović dobar 35.400 evra i svaki mesec 4.400 plus 1.000 za stan. Eto kako se se arče pare sirotinje - naveo je Medojević, što nisu ni Spajić, a ni Todorović demantovali.\nPovezane teme:Aerodrom CGCrna Gora vestidirektorKomšijeRadoje KaradžićSusjediTonči Peović


Bihac - Seite 11\nErstellt von Dobričina, 22.05.2006, 01:02 Uhr · 234 Antworten · 32.044 Aufrufe\n31.05.2009, 00:11 #101\nSag mal Alen wie weit ist eigentlich Kladusa entfernt? (Velika Kladusa)\nnajmanje 45 minuta voznje.\n31.05.2009, 00:17 #102\nMeni se pravo svidza taj Bihac.Mein Schwager kommt aus Bihac.\nWar eh schon mal dort.Fast einzige Stadt wo es keine Serben gibt\n31.05.2009, 00:48 #103\nidi u orasje i tamo ce ti se svidjeti\n31.05.2009, 01:56 #104\nPa kad ste ih proterali, pre rata u Bihacu je zivelo oko 13.000 Srba\n31.05.2009, 02:01 #105\nPa kad ste ih proterali, pre rata zivelo je u Bihacu oko 13.000 Srba\njeste na zalost prije su bili tamo vise srba.\nali dragi moj drobnjake, sto od tebe se nikad ne cuje kolko su muslimana u nekim "srpskim§ gradovima protjerana?\nkome ti glumis covjece? koga ti vise prepadas? izlizana je ta prica jednom! dosta te nacionalisticke furke! trebali nam jos jedan rat?\n31.05.2009, 02:07 #106\nNe ja ne sporim, i Muslimana je dosta toga proteran.\n31.05.2009, 02:16 #107\njeste muslimana, srba, hrvata. sviju. zato je sramota bio taj rat i svako ko ga ne osuduje strogo lud.\n31.05.2009, 12:25 #108\nPopis 1991. (opstina Bihac)\nBošnjaci - 46.737 (66,07%)\nostali - 1.370 (1,97%)\nukupno - 45,553\nBosnjaci - 27,418\nSrbi - 8,218\nHrvati - 4,805\nJugoslaveni - 4,020\nOstali - 1,092\nZanimjlivo u vezi toga je cifra iz cenzusa 1910 god.\nSrbi - 520 ( 8,39%] !\nA za ovo sto se tvrdi ja su srbi protjerani:..\nnajveci dio srpskog stanovnistva u gradu sastavljao se je od pripadnika JNA - vojnici i oficiri u vezi vojne baze Zeljava.\nVećina Srba u Bihaću su bili politički i vojnički pripremljeni za "dan D", kada se trebao ponoviti Zvornik, Brčko, Kozarac, ili u najmanju ruku, Bosanska Krupa.\nGarnizon bivše JNA se stavio u službu velikosrpskog nacionalizma. Sve radnje i postupci su išli na to da se pripremi teren i uvjeti za okupaciju bihaćkog prostora. Rasformirane su jedinice Teritorijalne odbrane, demobilizirani su vojnici i starješine bošnjacke i hrvatske nacionalnosti, rasformirane jedinice Teritorijalne odbrane u radnim organizacijama, te izrađeni planovi napada i okupacije grada.\nOstali srbi su unaprijed znali, kad će se i šta će se desiti u vezi prohoda protiv grada Bihaća i njegovog ne-sprskog stanovništva sa strana takozvane vojske RS - rečeno je da ponesu sebi malo garderobe i hrane za nekih 10 dana, jer kad tkzv. VRS osvoji grad, da če se moći vratiti u "srpski Bihać".\n31.05.2009, 12:47 #109\nSjecam se dobro grada, ali pogotovo njegove okoline. Dobro sam upamtio pravac Lipa-Hrgar-Gorjevac-Majdan, pa odatle' na licku stranu (na Pljesevicu pa zatim u Vedro Polje).\nU Bihac se ulazilo sa juzne strane (tj. pravac od Petrovca, jugoistok) tj. iz samog Zegara i Vedrog Polja. Najvise smo napredovali iz pravca Vedrog Polja, a jedna od nasih jedinica je bila desno od puta ka bolnici prema Zegaru. Dosli smo na nekih 200/300m od bolnice (bolnica je od centra grada oko 1km udaljena). Ratovalo se po onoj cuvenoj formuli iz 91', "kreni-stani-vrati se", po meni je onaj nas "kamp na Bihacu" bio nepotreban i gubljenje vrijemena, ali ne za ratne profitere. Nekom rat nekom brat.\n31.05.2009, 13:36 #110\nMa nemoj , 13.000 haha


1. Morske priče\nPrva asocijacija na more je osmeh na lice. Prepuštenje opuštenosti. Uvedi dašak morske priče i u svoj dom, time ćeš produbiti toplu atmosferu. U ponudi Emmezete bogat je izbor morskih dekoracija od keramičkih riba, preko svetionika, torba za plažu i peškira. Spokoj će podstaći dekorativni jastuci sa motivom morskih dubina, poput jastuka Porter i Paul po ceni 1.399 din. Izdvajamo interesantne ramove za slike u vidu daske za surfovanje po ceni 699 din. Napravi od tvog doma oazu gde ćeš se udobno smestiti uz Toledo ležaljku sa točkićima po ceni 15.999 din, polica Audrey po ceni 6.399 din. One su idealne za opuštanje pod vedim nebom i uživanje na suncu. Ukoliko niste znali u Emmezeti ima i torbi za plažu, poput Korey sa slike za 3.499 din.\n2. Carstvo nežnosti\nSve blage nijanse roze ukombinovane dobrim ukrasnim detaljima donose nežnost. Prava doza koja je potrebna svakoj dami u njenom omiljenom kutku doma. U Emmezeti pronađi specifičnu kolekciju Eyelash inspirisanu trepavicama. Poput notesa, kasice, šolje i maske za spavanje sve se sastoje od istog detalja prizivajući devojku u nama. Upotpunjena rozim dekorom odiše ženstvenošću. Notes možeš da pronađeš po ceni 499 din, zidni sat Prosecco po ceni 2.299 din, sa vazama Eva 1.699 din i Emma 899 din. Nema ničeg lepšeg od prostrane bele komode u kojoj ti stane sve što treba od sitnica do krpica, poput bele komode Paris po ceni 15.999 din ukrašene pravim detaljima.\n3. Dobro došli u džunglu\nCela prostorija odiše zelenom bojom i životinjama. Preovlađuje natur boja nameštaja u izobilju biljaka i efektnim zlatnim detaljima. Zlatne figure slona, tigra i žirafe iz Emmezetine kolekcije džungle po ceni već od 3.999 din, podsećaju nas na daleka Afrička prostranstva. Tu je i dekoracije Palme po ceni 1.499 din. Ovog leta nezaobilazana je biljka bambusa različitih oblika i motiva. U Emmezeti ima je u više kolekcija, a izdvajamo dve sa slike - veštačka biljka Bamboo 499 din. i bambus u saksiji 1.699 din. Sve ukombinovano sa komodom Shetland po ceni 15.599. i avantura može da počne!\nIndustrijska revolucija u vidu dekoracije je jedan od top detalja ove sezone. Od kutije za ključeve u vidu telefonske govornice po ceni 4.999 din, do sata u obliku prvih telefona, bicikl, prvih aviona sa propelerom. Figure su jako interesantne i dosta se razlikuju od klasičnih dekoracije na koje smo navikli. Zato ako voliš industrijski dizajn kao takav predlažemo da svom domu dodaš poneki specifičan detalj, jer zaista privlače pažnju. Interesantne figurice uglavnom idu sa dodatnim funkcijama poput sata, ali mogu imati i čisto ukrasni karakter kao dekorativni avion po ceni 1.699 din. U vitrini Baxter po ceni 29.999 din. bezbedno smo smestili svu dekoraciju, ali se ona lepo vidi i privlači pažnju.


Superbebac u Delta Cityju - Dan u Beogradu\nNaslovna » Porodica » Deca » Superbebac u Delta Cityju\nAh Neša 20. oktobar 2011. Deca 3 komentara\nManifestacija Superbebac biće održana u petak, 21.oktobra od 17.30 do do 19.30, na centralnom atrijumu Delta Cityja.\nSuperbebac je porodična manifestacija, takmičarskog karaktera, sa prvenstvenim ciljem da okupi i razonodi mališane i njihove roditelje. U takmičarskim disciplinama mogu učestvovati deca uzrasta od 18 meseci do šest godina, koja uz različite zabavne i edukativne sadržaje, razvijaju i takmičarski duh. Ovog puta, mališani će imati priliku da se takmiče u tri igre – „Bal pod maskama“, „Trka puževa“ i „Mali naučnik“.\nU prvoj igri, maskirani superbebci se takmiče za najoriginalniju masku, u drugoj, prelaze određenu razdaljinu, od jednog do drugog roditelja, tehnikom nesigurnog hoda, dok se u trećoj disciplini takmiče u rešavanju logičkih zadataka.\nSvi zainteresovani roditelji, koji misle da su njihova deca superbepci, mogu da se prijave za učešće na ovoj manifestaciji – broj telefona je 3066-359. (dub)\nTagovideca. delta city manifestacija\nPrethodni Turnir u ritmičkoj gimnastici\nSledeći Dani Brazila u Novom Beogradu


Građevinski sjekač za beton 300x16x23mm | Beorol Bosna i Hercegovina\nGrađevinski sjekač za beton 300x16x23mm\nŠifra artikla: SEK\nKupuju se u pakovanju od 1 kapsula po ceni od 6,70 RSD.\nGrađevinski sekač za beton 300X16X23 namenjen ručnom štemovanju betona i cigle.\nDimenzija 300 x 16 x 23mm


Inside NCAA: Prave gazde su treneri - KOS magazin\nInside NCAA: Prave gazde su treneri\nNCAA liga je po mnogo čemu specifična, a sigurno je uloga trenera ono što joj daje posebnu draž. Za razliku od NBA lige, gde su igrači neuporedivo važniji i gde je sve podređeno njima, a treneri se, sa par izuzetaka, menjanju kao na traci, na koledžima su gazde – treneri. Postoji nekoliko razloga za to. Kao prvo, igrači se ne zadržavaju dugo, oni najbolji odlaze u NBA posle godinu-dve, ili u najboljem slučaju igraju črtiri godine posle kojih mnogi padaju u zaborav. Neki imaju tu ludu sreću da osvoje i titulu, ili odvedu tim na Fajnal four, ali već sledeće godine se toga slabo ko seća, i svi pogledi su uprti u novu sezonu i nove zvezde.\nZa razliku od njih treneri, pogotovo na high majors univerzitetima, ostaju i po dvadesetak godina na istoj klupi, neki čak i dočekaju penziju, i tokom dugogodišnje karijere postanu simboli ili zaštitna lica svojih univerziteta. Naravno da je takmičarski uspeh neophodan za duži opstanak na klupi jer, kao što sam u prethodnim blogovima spomenuo, NCAA je pored sporta i veliki biznis gde se na poraze gleda kroz novac.\nKad smo već kod novca, treba spomenuti da su treneri na vrhunskim univerzitetima (high majors), znači njih stotinak, neka vrsta kluba milionera. Nije nimalo čudno da zarađuju i po nekoliko miliona dolara godišnje, a kad se tome doda da svaki trener napiše po nekoliko knjiga, zatim imaju učešće u raznim emisijama tokom sezone, kao i u organizaciji letnjih kampova, onda se njihova primanja enormno uvećaju.\nTreneri se, što je i normalno, bore da se dokopaju najboljih radnih mesta, odnosno klupa. Vrlo često se na kraju sezona ozarenih lica predstavljaju kao novi treneri nekih ekipa, prethodno napustivši svoj bivši tim gde su na sličnoj pres konferenciji godine-dve ranije obećavali da će tu ostati do penzije, i da nigde na svetu ne bi radili sa većim uživanjem. Poznato, zar ne? Mnogi kažu da su ceo život maštali baš o toj klupi, i da su najsrećniji na svetu. A onda im neki drugi univerzitet ponudi više novca i – evo ih sad na novom radnom mestu ali sa sličnom pričom. Ipak mnogi ostaju dugo sa istom ekipom i, kao što rekoh, postanu simboli svojih timova.\nNCAA liga je uvek imala trenerske legende, kao sto su bili Bob Najt, trener Indijane, sa kojom je osvojio dve titule i poslao mnogo igrača u NBA. Njegove izjave za medije i dan danas zvuče duhovito, kao i česti ispadi na terenu uz brojne tehničke. Najt je uvek poštovao jugoslovensku školu košarke, i često igrao protiv naših mladih selekcija na priperemama za razna takmičenja. Njegovi bivši asistenti se i dan danas sećaju kada su početkom osamdesetih u Beogradu bili isprašeni od neke naše selekcije, a gnevni Najt im za kaznu zabranio povratak u hotel. Tako da su tumarali Beogradom do sitnih sati dok se “general” nije konačno smilovao.\nŠta tek reći o najvećoj trenerskoj legendi Džonu Vudenu, slavnom kouču UCLA, koji je osvojio deset titula i napravio možda najboljeg centra svih vremena Ljua Alsindora, kasnije poznatog pod imenom Karim Abdul Džabar. Poznat je po tome što nije pridavao nikakav značaj novajlijama, koji u njegovo vreme (trenirao UCLA od 1948. do 1975.) nisu ni imali pravo takmičenja godinu dana. Smatrao je da ne znaju ni da vežu pertle kako treba, a slavnom Bilu Voltonu je rekao da je razmaženo derište koje nema pojma, i da ne dolazi dok se ne ošiša kako treba.\nKako zaboraviti slavnog Dina Smita, legendarnog trenera Severne Karoline, u koga se stotine igrača kune da je od njih napravio zvezde, uključujući i najvećeg – Majkla Džordana?\nNaravno ništa ne traje večno, pa ni veliki treneri. Mnogi su odavno u penziji. neki više nisu među živima, ali na sreću uvek ima onih koji dolaze posle njih. Sada bih naveo neke koji su još aktivni, a već su postali žive legende NCAA i košarke uopšte.\nMajk Križevski sa Univerziteta Djuk je prošle godine zabeležio hiljaditu pobedu (trenutno ima 1.025) i skoro celu karijeru je proveo na ovom slavnom koledžu. Mnogi bivši i sadašnji NBA igrači su kod njega ispekli zanat. Takođe, Coach K – kako ga zovu zbog nezgodnog poljskog prezimena – bio je selektor SAD na Olimpijskim igrama i na Svetskom prvenstvu.\nDodao bih Džima Behajma sa Sirakjuza, koji preko 30 godina uspešno vodi ovog giganta. Skromni čovek još skromnijeg izgleda neumorno decenijama postiže fantastične rezultate. Njegov nekadašnji đak, a sadašnji super trener Rik Pitino, koji je u svojoj karijeri osvojio titulu sa Kentakijem a u zadnje vreme vodi Lujvil, je harizmatični energični trener. Temperamnetni sin italijanskih imigranata iz Njujorka svake godine je u igri za Fajnal 4. Kad je počeo kod Behajma bio je plaćan obrocima u studentskoj menzi, što je sa velikim zadovoljstvom prihvatao. Danas su i jedan i drugi multimilioneri.\nDžon Kalipari je u poslednjih desetak godina pretrpeo velike kritike zbog sumnjivih metoda ubeđivanja najboljih mladih igrača da dođu kod njega, ranije u Memfis a sada u Kentaki, ali je postigao neverovatne rezultate i napravio pravu NBA fabriku.\nTu su i drugi veliki treneri koji su vredni pomena. Bo Rajan na Viskonsinu, koji je pod stare dane dočekao prvu klupu i odmah stao rame uz rame sa velikanima. Bil Self sa Kanzasa, ili Bili Donovan, koji je posle mnogo godina rekao zbogom NCAA ligi, i prešao u NBA.\nSama pojava ovih velikana u dnevnim sobama najbojih srednjoškolaca prilikom ubeđivanja da dođu na njihove univerzitete je nešto o čemu ti momci maštaju, ičemu teško mogu odoleti. Čest prizor je grupa bogatih belaca, i njihova pratnja u limuzinama, kako ulaze u crnački geto i negde u tesnom siromašnom stanu pričaju sa majkom talentovanog dečaka obećavajući brda i doline samo za potpis njenog sina.\nKao i igrači, novi veliki treneri se rađaju i menjaju ostarele legende jer košarka je večna i nijedno ime, ni igračko ni trenersko, nije veće niti će ikad biti od ove predivne igre.\nIvan November 22, 2015 at 00:27\nNije Majk Križevski već Majk Šiševski (tako se izgovara). Inače dobar članak.


Estika pronašla garanciju i neplaćene račune Vodovoda – Zrenjanin\nEstika pronašla garanciju i neplaćene račune Vodovoda\n12 марта, 2018 List Zrenjanin\nPiše: Dalibor Bubjević\nNakon što je ostala bez angažmana na ukletom splavu, Estika je pala u očaj! Poslovni brodolom je bio praćen emotivnim zanosom, budući da je usledila ljubav sa radnikom ovdašnjeg „Vodovoda“. Bila je sigurna da je našla čoveka svog života i da više neće morati da igra čoček po birtijama. Međutim, kako to u životu biva, Estikina sreća je bila kratkog daha…\nOvih dana se može čuti da je, šetajući kraj nove „fabrike vode“, zagrljena sa životnim saputnikom, u žbunju (pro)našla poražavajuću dokumentaciju „Vodovoda“. Najviše ju je razljutilo to što joj momak nije prijavio da mu od novembra nisu isplaćeni putni troškovi, a kojima se upravo ona najviše radovala! Svađa je kulminirala po saznanju da u firmi njenog dragog kasne u isplati otpremnina. Naime, on je zreo čovek pred penziju, pa su joj očekivanja otuda bila i opravdana.\nEstikina znatiželja i čeprkanje po šipražju za trenutak su imali pozitivan i dalekosežan efekat! Naime, uspela je da pronađe garanciju koju je poznata banka dala članu konzorcijuma koji je pobedio u javnoj nabavci nesuđenog prečišćavanja vode. Opet, njena radost je bila samo trenutna! Čitajući garanciju, shvatila je da je ona istekla 23. februara 2018. godine, tj. da se u njenim rukama nalazi bezvredni papir…\n← ODRŽANA TRIBINA „PETROVGRAD? NEĆE PROĆI!“: Dva sata rasprave u skoro punom Kulturnom centru\nZRENJANIN DOMAĆIN 48. SUSRETA PROFESIONALNIH POZORIŠTA LUTAKA SRBIJE: Čarolija za decu i odrasle →


07/02/2017 - Ozonpress :: internet portal\n//7 februara, 2017\nDruženje na ledu\nВећ другу годину заредом, у организацији ОШ “Ратко Митровић“ и СЦ“Младост“, одељенске старешине поменуте школе Марија Златић (професор енглеског језика) и Илија Нешковић (професор математике), заједно са ученицима шестог разреда, дане зимског распуста проводе и на клизалишт...\nPotpisan Sporazum o učinku za 2017.\nМинистар за рад, запошљавање, борачка и социјална питања Александар Вулин и директор Националне службе за запошљавање Зоран Мартиновић потписали су данас Споразум о учинку НСЗ за 2017. годину. Како је након потписивања нагласио Мартиновић, свих 26 тачака овогодишњег Споразума...\nČačanka najveći homofob za 2016. godinu\nJavni servis LGBT Srbije „GayEcho“ proglasio je ministarku za državnu upravu i lokalnu samoupravu Anu Brnabić i glumca Nebojšu Glogovca gej ikonama za 2016. godinu, dok je neslavnu titulu najvećeg homofoba za 2016. godinu dobila poverenica za zaštitu ravnopravnosti,...\nПОСЛОДАВАЦ: ДОО „УНИПРОМЕТ“ АДРЕСА: Булевар Танаска Рајића 2, Коњевићи, Чачак E-mail: dejan.ciric@unipromet.co.rs Лице за контакт: Дејан Ћирић Назив посла: ВОДЕЋИ КОНСТРУКТОР- ДИПЛОМИРАНИ МАШИНСКИ ИЛИ ГРАЂЕВИНСКИ ИНЖЕЊЕР Број тражених извршилаца: 1(један) Образовање: VII C...\nJanković došao audijem, predao ostavku i otišao busom\nZaštitnik građana Saša Janković, koji je ranije najavio da će se kandidovati na predsedničkim izborima, podneo je danas Skupštini Srbije ostavku na tu funkciju. On je do zdanja došao službneim automobilom, a kući je otišao gradskim prevozom. – Na osnovu Zakona o Zaštitniku...\nПОСЛОДАВАЦ: „VIBBET“ ДОО ЧАЧАК АДРЕСА: Булевар ослободилаца бб, Чачак Телефон: 069/60-90-10 Лице за контакт: Милорад Видојевић Назив посла: ГРАЂЕВИНСКИ И АРХИТЕКТОНСКИ ИНЖЕЊЕРИ Број тражених извршилаца: 2 (два) Образовање: VII или VI степен стручне спреме Радно искуство: небитн...\nČačanska crkva je tri puta bila džamija\nČačanska Crkva Svetog Vaznesenja Gospodnjeg jedna je od najstarijih u Srbiji, sa istorijom dugom 800 godina.Crkva je kroz svoju burnu istoriju bila i manastir, potom džamija, a sada je parohijska crkva. Kao manastir, zadužbina župana Stracimira, brata Stefana Nemanje, bila j...\nOdržan prvi turnir posvećen Cveku (FOTO)\nU danu kada je Košarkaški klub Mladost obeležio 20 godina postojanja, održan je i prvi memorijalni turnir posvećen prerano preminulom treneru Draganu Cvetkoviću – Cveku , koji je ostavio neizbrisiv trag u ovom klubu. Na turniru su učestvovale četiri ekipe, mlađi pioniri...\nNabavljen video pauk, uskoro brže odnošenje vozila!\nČačanski Parking servis nabavio je „video pauk“ što će olakšati proces uklanjanja nepropisno parkiranih automobila sa ulica. Prema rečima direktora ovog javnog preduzeća Zorana Blagojevića, nabavkom ove opreme, pripadnici Saobraćajne policije neće više morati da...\nPorodice zaposlenih se žale na PU Čačak\nZbog povećanog broja zahteva za zamenu lične karte na starom obrascu, Policijska uprava u Čačku obavestila je građane da će i tokom februara meseca šalteri upravnih poslova raditi svakog radnog dana i subotom od 7 do 20 časova, kao i nedeljom od 08 do 14 časova. Međutim, porodice...\nBahato: Bajatoviću mesečno 2.476.679 dinara!\nDušan Bajatović mesečno zaradi 2.476.679 dinara, što je za 172.183 dinara više nego što je zarađivao pre šest meseci! Direktoru „Srbijagasa” i istaknutom funkcioneru SPS-a ne samo da su uvećana mesečna primanja, već je uspeo da pazari i vikendicu, njivu, voćnjak i pašnjak. Malo...\nStagnira izvoz srpskih malina\nIzvoz srpskih malina stagnira, a mnoge hladnjače još nisu oslobodile magacinski prostor za sledeću berbu. I voćari strahuju da će, zbog dugog ledenog talasa koji je pogodio zemlju, ovogodišnji rod biti umanjen. Ispod idilične zimske slike iz brdovitih krajeva oko Kosjerića krije...\nUvod u devet škola Buđinkana\nКанцеларија за младе представља традиционалну борилачку вештину. Еиреи ће одржати предавање „Увод у 9 школа Буђинкана“ у четвртак, 9. Фебруар 2017. год. у 10 часова, у Омладинском клубу. Предавач Милошевић Немања, мајстор 3. дан Буђинкан светског...


Italija - Verona, grad večne ljubavi - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Slobodno vreme Magazin Putovanja Italija - Verona, grad večne ljubavi\nTa melodrama Viljema Šekspira o Romeu Montegiju i Juliji Kapuleti, koji su za svoju ljubav žrtvovali živote i postali simbol tragične, ali večne ljubavi, privuče svake godine više od tri miliona turista u Veronu, glavni grad istoimene provincije na severu Italije i, posle Venecije, najveći grad pokrajine Veneto.\nRadnju svog popularnog dela, najcitiraniji pisac svih vremena smestio je u 14. vek u Sijenu, ali se ne zna tačno kada ju je napisao. Brojni italijanski i svetski istoričari dali su sve od sebe da nađu tragove o postojanju porodica Montegi i Kapuleti, ali bez pouzdanih rezultata.\nNo, to nije pokolebalo britki trgovački duh Veronjana – odlučili su da bude kako je zapisao najbolji dramatičar i pesnik elizabetanske Engleske. Zbog toga je ruinirana kuća, sa balkonom u središtu Verone, adaptirana i proglašena Julijinim domom. Na zid je stavljena tabla sa čuvenim Šekspirovim stihovima, ispod balkona postavljen je bronzani Julijin kip. Sa tog mesta, prema Šekspiru, Romeo je u toplim veronskim noćima šaputao ljubavne poruke Juliji, koja ga je čežnjivo gledala sa oko pet metara visokog balkona.\nTako su vlasti Verone lansirale kao magnet privlačnu priču da devojke treba da dodirnu Julijinu desnu ruku i pomisle ljubavnu želju, a mladići desnu bronzanu dojku. Ako momak i devojka to učine istovremeno, veruje se da će zauvek ostati zajedno. Da se priča “primila” na svim kontinentima, svedoči i uglačanost oba dela bronzanog Julijinog tela.\nPriča ima i dodatak: da bi se ljubavna želja stoprocentno ostvarila, potreban je još jedan detalj - ljubavna poruka na papiriću koji se decenijama unatrag lepila ili ispisivala na levi ili desni zid u dvorištu Julijine kuće.\nAko je dodirivanje i slikanje sa Julijom besplatno, ulazak u njenu kuću nije - košta 12 evra, a izlazak na balkon još 10 evra. Svejedno, razneženi turisti sa svih meridijana satima strpljivo čekaju u redu. Zahvaljujući njima, legenda o večnoj ljubavi živi, a zahvaljujući njoj u gradsku kasu Verone slivaju se milioni evra.\nOmamljeni najslavnijom ljubavnom pričom, mnogi turisti naprosto previde činjenicu da Verona ima više od 50 sačuvanih crkava romanskog, gotskog i renesansnog stila, kao i grandiozne palate, mostove i raskošne vrtove.\nVerona je osnovana u 4. veku p.n.e. i dugo je bila pod rimskom vlašću. Nezavisna i slobodna država postala je 1107. godine, ali je ubrzo potpala pod uticaj dinastija i država sa severa Italije, a posle pada Napoleona postala je važno vojno uporište. Godine 1866. zvanično ulazi u sastav ujedinjene Italije.\nMeđu brojnim znamenitostima arhitekture, a gotovo svaka veronska fasada je istorija, naročito je privlačan rimski teatar – Arena. Sagrađen je u 1. veku, imao je 22.000 mesta, a po veličini je treći amfiteatar u Italiji.\nArena je danas stecište pozorišnih i operskih predstava, koje se tu održavaju svake godine. Ulaznice po ceni od 150 evra rezervišu se mesecima unapred. Ovde su nezaboravne koncerte održali Pavaroti i Tina Tarner.\nUz samu Arenu nalaze se i ostaci gradskih zidina iz 265. godine. Svedočanstvo o prisustvu Rimske imperije u ovom gradu je i Avgustovo pozorište na obali reke Adiđi.\nMeđu brojnim crkvama i manastirima koji su sačuvani u ovom gradu, najveću pažnju privlači crkva San Zeno Mađore, koja se smatra najvažnijom romanskom građevinom Verone i gornje Italije, čiji su temelji podignuti u 5. veku iznad groba prvog veronskog biskupa Zenona. Fasada i prozori ove bazilike bogato su ukrašeni reljefom s prizorima iz jevanđelja i Knjige postanja. Bronzana vrata krase reljefi sa scenama iz Biblije. Uz crkvu se nalazi visoki zvonik iz 1045. godine.\nZanosna je arhitektura i crkve Santa Marija Antika, zatim gotska crkva Santa Anastazija, čija unutrašnjosti je ukrašena freskama Zavija, Pisanela i Mantenje.\nOsim crkava, u Veroni svakako treba videti i Gradsku palatu, kuću Mazanti, renesansnu Lođu del Konsiljo, zatim prekrasnu renesansnu Palatu del Kapitano, muzej u kome se čuvaju mnoga vredna dela italijanskog slikarstva i kompleks grobnica porodice Saliđeri iz 14. veka. Grobnica sa spomenikom jedinstvena je u Italiji, jer članovi ove bogate porodice, suprotno hrišćanskom verovanju da telo treba predati zemlji, sahranjeni su u uzdignutim grobnicama, kako bi bili što bliže Bogu.\nVerona je Juliju Cezaru bila omiljeno mesto za odmor. Često su je na svojim putovanjima posećivali Gete, Stendal, Pol Valeri... kao i danas više od tri miliona turista godišnje, iz celog sveta.


Savremeni kapitalizam, zapadni imperijalizam i Srbija | Naša Revolucija\nPrevious Article Nemački parlament izglasao: Pravo na vodu nije ljudsko pravo\nNext Article NE DAJMO SE\nSvaki društveni sistem ima svoj životni vek. Kapitalizam je već dostigao svoj zenit i kao takav pokazuje tendenciju propadanja. Kapitalizam je dospeo u izuzetno opasnu fazu razvoja kada je celokupno čovečanstvo dovedeno na granicu nestanka. Ovaj razvoj je samo zakonomeran razvoj kapitalizma, jer društveno-ekonomske protivrečnosti ne prete samo kapitalizmu kao sistemu, već opstanku celokupnog čovečanstva. Stalna i potpuno bezobzirna trka za profitom potpuno zanemaruje osnovnu svrhu proizvodnje, a to je zadovoljenje potreba kako društva u celini, tako i svakog njenog pojedinca. Time se samo potvrđuje sva u suštini neefikasnost kapitalističke proizvodnje, jer trka za profitom raubuje prirodne resurse do te mere da dovodi u pitanje opstanak čovečanstva. Ograničeni resursi planete Zemlje su finalno ograničenje ekonomskog rasta i nepremostiva prepreka za opstanak kapitalizma. Kapitalizam nije dovoljno racionalan, jer zahteva previše nepotrebnog rada i ne može uspostaviti stabilnu proizvodnju i zbog toga ne može uspostaviti ni stabilno, dobro i zdravo društvo. Kapitalizam je degenerisan kao sistem i upravo on proizvodi degenerike koje postavlja u vrhove vlasti, tako da je ceo sistem degenerisan.\nOvde ćemo se vratiti na Karla Marksa koji kaže da kada proizvodni odnosi postanu kočnica proizvodnih snaga, onda oni moraju biti zamenjeni novim društveno ekonomskim odnosima. Bojimo se da za tako nešto nemamo vremena. Kapitalizam je postao pretnja opstanku čovečanstva i zbog toga kapitalizam mora biti bez milosti uništen. Proizvodi kapitalizma su zatrovani vazduh, voda i zemljište.\nI jedna mala dopuna Marksu. Borba protiv kapitalizma nije samo borba za slobodu čovečanstva, već je to borba za opstanak čovečanstva. Uslov slobode čoveka nije oslobođenje čoveka od prirode, već je osnovni uslov kako slobode, tako i opstanka oslobađanje čoveka od kapitalizma.\nKapitalizam ne degeneriše čoveka samo putem destruktivne radne aktivnosti, već i nametnutim potrošačkim načinom života koji pretvara telo čoveka u kontejner u koji trpa sve veće količine zagađene, opasne i nekvalitetne hrane, često genetski modifikovane, a kada se od toga razboli, tu je farmaceutska industrija koja ga preuzima pod svoje.\nKapitalistički ekocidni globalizam je doveo do toga da po kome je uništenje sve većeg broja ljudi uslov za preživljavanje izabrane manjine. Ovo je postao strateški orijentir najrazvijenijih kapitalističkih zemalja zapada za njihovu ekonomsku, vojnu i političku praksu. U tom kontekstu kapitalističke korporacije uništavaju nacionalne države kako bi uklonile snage koje su jedino u stanju da ograniče njihovu moć. Najbolji primer je regionalizacija zemalja koja se svodi na feudalizaciju postojećih država.\nRazvoj kapitalizma kao degenerisanog i sve više totalitarnog poretka fašističkog tipa ( pogledajmo primer zapadnih zemalja) postavlja najvažnije pitanje , a to je da li kapitalizam može da u toj meri degeneriše čoveka da čovek u potpunosti i nepovratno izgubi svoje ljudske osobine. Nije ni čudo što je upravo zapadni kapitalizam udario na porodicu. Razbijanjem porodice stvara se potomstvo izopačeno u najvećoj mogućoj meri. Poznato je da što je društvo izopačenije, njim je lakše vladati. Davanjem homoseksualnoj „porodici“ atribute normalne i poželjne porodice zapadni kapitalizam dostiže krajnji oblik izopačene degenerisane porodice, čime taj deo sveta biološki propada i time uništava prirodnu vezu između muškarca i žene kao oplemenjenu prirodnu zajednicu.\nProizvod kapitalizma je čovek potpuno opsednut strahom od drugog ljudskog bića koga posmatra pre svega kao konkurenta, a ne kao saradnika. Naravno, iz ovakvog shvatanja života u kapitalizmu izrasta psihopatska, beskrupulozna, pohlepna, zavidna i atomizovana jedinka, moralno degenerisana koja u životu samo oseća strah od drugog ljudskog bića i interes da se satre to drugo ljudsko biće. Kapitalizam favorizuje surovo takmičenje bez jasnih pravila, gde bogati bivaju nagrađeni još većom ekonomskom moći, materijalnim bogatstvom i političkom dominacijom, a siromašni bivaju kažnjeni još većim siromaštvom. Pretvaranje čoveka u neprijatelja čoveku predstavlja jedan od najgorih zločina kapitalizma.\nU kapitalizmu je politika svedena ka ostvarivanju ciljeva vladajuće klase. Političke partije su oblik u kojima se političko biće čoveka otuđuje od njega i postaje sredstvo vladajućeg poretka za lišavanje čoveka njegovih ljudskih i građanskih prava. Politička sfera kapitalizma postaje privilegija vladajuće klase i sredstvo za obračun sa političkim bićem potlačene radničke klase. Sve političke partije koje nemaju komunistički predznak su u službi krupnog kapitala, jer su i formirane od strane tog istog kapitala ili ako i nisu od njega formirane,vremenom su vrhovi tih partija stavljeni pod njegovu kontrolu. Jedno od najvažnijih sredstava kojim kapitalizam pomoću svojih partija manipulišu ljudima je politički rečnik. Izrazi kao što su „humani kapitalizam“, „otvoreno društvo“, „socijalna država“, „slobodan svet“, „tranzicija“, „demokratija“, „demokratske vrednosti“ itd. Ne služe samo da tim lažima omoguće realizovanje političkih i ekonomskih interesa vladajućeg kapitalizma, već im je cilj da liše ljude moći rasuđivanja i sve je podređeno sticanju glasova na „demokratskim izborima“. Pošto su sve te partije ( koje nisu komunističke ) uglavnom pod istom vlašću krupnog kapitala, onda je potpuno sve jedno za koga glasate. Izbor između istog nije izbor. Krupan kapital ( Srbija kao primer ) je formirao i jednu partiju sa komunističkim predznakom, koja nanosi izuzetnu štetu komunističkom pokretu u Srbiji, jer njihovi predstavnici imaju za cilj da predstave sve nas komuniste kao kretene i imbecile građanima i da ih odvrate od nas pravih komunista. Naravno njihovi predstavnici imaju pristup svim režimskim medijima, dok mi ostali nemamo takve mogućnosti.\nSve te partije se „bore“ za „demokratiju“ i „razvoj demokratije“, a u stvari bore se za interese krupnog kapitala kao neprikosnovenu moć nad čovekom. Po njima „demokratija“ nije ugrožena kada se suspenduju ljudska i građanska prava, već je ugrožena kada je ugrožena vlast kapitala nad ljudima.\n„Kapitalistička demokratija“ se temelji ne na ljudskim pravima, već na apsolutizovanju profita koji se zasniva na apsolutiozovanom principu privatne svojine. Sve što štiti privatnu svojinu i omogućava „slobodu“ uvećavanja profita, opravdano je i poželjno. Kada su profit i privatna svojina apsolutni principi kojima je sve podređeno, onda su i najgori zločini protiv država i naroda legalni za kapitalističku klasu, ako se njima ostvaruje profit. Prava demokratija je jedino moguća u socijalizmu, jer bez pravog socijalizma nema ni prave demokratije. U zemljama gde bude pobedio istinski socijalizam, povratak kapitalizma više neće biti moguć.\nKapitalistička „demokratija“ poseduje izuzetan fašistički potencijal koji ima sve veće izglede da se u potpunosti realizuje kako kriza kapitalizma postaje sve veća i veća. Nosioci savremenog fašizma su krupne kapitalističke korporacije koje su nosioci stvaranja sve dublje i dublje društveno-ekonomske krize i koje na taj način stvaraju totalitarne ideologije fašističkog tipa.\nEkonomske krize su sastavni deo kapitalizma, jer nastaju kao posledica neravnoteže između ponude i potražnje, pošto je proizvodnja roba i usluga mnogo veća nego što je kupovna moć koja može apsorbovati te robe i usluge. Razvojem tehnologije ciklična kretanja ekspanzije i recesije se ubrzavaju, pa se može reći da je savremeni kapitalizam permanentno u krizi. Kapitalizam nije moguće popraviti, jer je potpuno nemoralan kao sistem društveno - ekonomskih odnosa, gde su ljudi podvrgnuti diktaturi kapitala koji donosi sve moguće privilegije vlasnicima kapitala i potpunu nemoć ostalih ljudi.\nKapitalizam se muči u društvima zasićenim proizvodima, dok u nemaštini jako dobro prosperira. Zbog toga kapitalizam često izaziva ratove u kojima uništava sve, kako bi pokrenuo razvoj ispočetka. Kapitalizam ne može da opstane bez ratova. Smešna je priča o bilo kakvoj demokratiji, kada demokratije nema u međunarodnim odnosima gde je međunarodno pravo pribežište slabih, a gola sila pravo jačih zemalja. Još je smešnija priča o unutrašnjoj demokratiji kada je na delu apsolutna težnja kapitalizma ka totalitarizmu fašističkog tipa koja se pre svega ogleda u sve većoj težnji ka sveobuhvatnoj kontroli svakog pojedinca, što direktno predstavlja sukob između lažne demokratije i slobode.\nSavremeno delovanje krupnog, zapadnog, kapitala na Srbiju može da posluži kao primer kako krupan zapadni kapital uništava zemlje i narode. Pokazaćemo to delovanje na primeru Srbije, jer nam je to izuzetno dobro poznato.\nPlanovi za razbijanje SFRJ su spremljeni u zapadnim kuhinjama odavno. Vrlo dobro su znali da je jedina prava prepreka razbijanju SFRJ srpski narod koji je jedini imao interes da se zemlja sačuva, pošto je živeo u više republika bivše SFRJ. Za takve nakaradno stvorene republike u SFRJ i te kakvu zaslugu imaju srpski kadrovi kojima uopšte nije bilo bitno kako se utvrđuju i određuju republičke granice. Zbog zadovoljavanja apetita ostalih naroda u SFRJ, srpski narod je ostao u manjoj ili većoj meri u drugim republikama, uglavnom kao manjina. Upravo zbog toga svi ostali narodi nisu imali, bar na prvi pogled, neki veliki razlog da sačuvaju SFRJ, pošto su cementiranjem republičkih granica u državne granice, uglavnom zadovoljeni teritorijalni apetiti drugih naroda. Bar za sad.\nPosle rasturanja SFRJ na red je došla Srbija. Da bi se lakše razbila, nađeni su domaći izvršioci. To su uglavnom bili tipovi veoma dobro proučenih psiholoških profila sa nikakvim ljudskim osobinama, lišeni bilo kakvog morala, pohlepni na novac. Jednom rečju ljudski talog iz Srbije je bio izvanredan materijal da se na kursevima CIE u Mađarskoj i drugim državama pripreme kao buduće „vođe“ u Srbiji. Još gori šljam je pripremljen da bude u srbomrzačkim NVO, jer je procenjeno da su isuviše šovinistički i bolesno ludački nastrojeni prema srpskom narodu da bi mogli biti deo političkih partija, pošto bi od njih bila veća šteta nego korist. Porobljeni smo lažnom predstavničkom demokratijom i medijskim poluistinama i obmanama. Stavljanjem pod svoju šapu medijskog prostora Srbije, krupni zapadni kapital je stvorio prostor i za takve marginalne moralne nakaze iz Nevladinih Organizacija koje su sejale otrov po srpskom narodu iz svojih poganih usta. Te takozvane Nevladine organizacije su poslužile samo zato da se stvori na kapitalistički način degenerisana javnost koja je reklamni prostor najreakcionarijnih snaga zapada u satanizaciji srpskog naroda.\nBuduće „vođe“ stvorenih i od zapada finansiranih partija u Srbiji su se u manjoj ili većoj meri otvoreno legitimisale kao produžena ruka zapadnog kapitala. Neke stranke to nikada nisu ni krile ko ih finansira, da bi ovih dana bilo vidljivo da je kompletna politička scena pod dirigentskom palicom zapada, jer su se u odnosu prema okupaciji Kosova I Metohije svi našli na potpuno istoj strani u aminovanju „briselskih pregovora“. Time je izbrisana bilo kakva ideološka razlika među strankama. Naime, sve njih spaja ista ideologija. Ideologija novca i služenje zapadu. Neko je lepo rekao da dok je stranog novca, u Srbiji će uspevati domaći izdajnici! Novac, kojim su stranci finansirali njima kontrolisane stranke, „Otpor“, pojedine redakcije i novine, raznorazne NVO „nezavisne intelektualce,“ oni su knjižili kao svoj ulog i stostruko ga uvećali preuzimanjem srpskih fabrika, poslovnog prostora, zemljišta, obradivih površina, prirodnih resursa i finansijskog sektora Srbije, što je sve dovelo da Srbija postane okupirana zemlja i kolonija zapada. Oni koji su to omogućili postali su najgori izdajnici ove uboge zemlje.\nŠto se tiče Kosova i Metohije, umesto da u skupštini Srbije donesu odluku da je Kosovo i Metohija trenutno okupirana srpska teritorija i da se problem vrati tamo gde mu je i mesto u UN, da se poštuje Ustav Srbije i Rezolucija 1244, izdajnička vlast je nastavila da joj sudbinu Srbije kroje dželati iz EU i SAD koji su i genocidnim bombardovanjem i divljačkom agresijom oteli Pokrajinu. Kakav rezultat bilo kakvih „pregovora“može biti sa zapadnim okupatorima, ako su oni oteli i instalirali nezakonitu kriminalno – terorističku šiptarsku vlast. EU i SAD su „priznali“ nezavisnost Kosova i Metohije da bi lakše opljačkali prirodna bogatstva pokrajine, pa zbog toga nikakva promena statusa KiM nije moguća. Jedino moguće je da se sa tim kriminalnim činom saglasi i nazovi srpska strana.\nSadašnja koalicija na vlasti sprovodi politiku koja je u potpunoj suprotnosti sa retorikom pre poslednjih izbora. Da su pričale o tome kako sada rade, niko za njih ne bi glasao. Zapad može samo da trlja zadovoljno ruke, jer ni u snu, do pre nekoliko godina, nisu mogli da sanjaju da će se gotovo cela Skupština naći u njihovim rukama. Najveće zapadne korporacije su uspele da unište nacionalnu srpsku državu i uklonile sve snage koje su bile u stanju da im se suprotstave u nastojanju da podjarme Srbiju.\nSledeći projekat zapada je izuzetno opasna regionalizacija Srbije koju sprovodi Dinkić, a koja se svodi na feudalizaciju postojeće srpske države. Zna se da će to neminovno isprovocirati sukobe koji će dokrajčiti Srbiju kao državu. Kao da Srbija već sada nije dovoljno mala da sama Srbija predstavlja po teritoriji samo jedan region.\nU institucije sistema zapad je instalirao svoje ljude koji kontrolišu rad najznačajnijih institucija sistema i gde ništa ne može da se uradi bez njihovog aminovanja. U Beogradu se nalazi gomila stranaca – agenata iz NATO zemalja. Oni tu rade protiv Srbije i kontrolišu politiku, bezbednost, biznis i medije. Našim službama bezbednosti je strogo zabranjeno ne samo da onemogućavaju (što je inače osnovni razlog zašto ove službe uopšte postoje), već i da prate njihov rad.\nRezultat svega ovoga o čemu govorimo su katastrofalne privredne brojke koje su dovele narod na prag socijalnog pucanja. U okupiranoj zemlji narod ne može dobro da živi. Dobro žive jedino okupatori i njihove sluge. Svi drugi mogu da crknu. To kvislinge i njihove gospodare neće mnogo uzbuditi.\nDa bi javnost pristala na neku neprihvatljivu meru, treba je uvoditi postepeno, „na kašičicu”, mesecima i godinama. Promene koje bi mogle da izazovu otpor, ako bi bile izvedene naglo i u kratkom vremenskom roku, sprovode se politikom malih koraka. Svet se tako s vremenom menja, a da to ne budi svest o promenama. Upravo zbog toga je otimanje KiM vršeno u etapama i sada jedino nedostaje da Srbija formalno prizna KiM kao nezavisnu državu. Drugo nije ni preostalo, a i to je pitanje vremena. Saradnici okupatora iz sve snage se upinju da objasne kako je takozvani briselski dogovor u korist srpskog naroda. Lažljive priče srpskih kvislinga da će građanima Srbije biti bolje kada deo našeg naroda prepustimo šiptarskim zlikovcima imaju upravo suprotan karakter, a to je da će nam svima biti bolje kada oteramo zapadne zlotvore i njihove sluge iz Srbije. Samo u slobodnoj zemlji Srbiji svim njenim stanovnicima će biti bolje.\nSamo slep čovek ne vidi da se u ovom vremenu iscrtavaju nove granice u Evropi koje su gotovo istovetne granicama država koje je Hitler iscrtao. EU-ropska Unija sve više liči na projekat Trećeg rajha i sve je više pod diktatom Četvrtog nemačkog rajha. Stepen okupacije Srbije se može lepo videti po učestalim dolascima nemačkih „parlamentaraca“ u Srbiju, gde proveravaju kako su srpski kvislinzi uradili „domaće zadatke“, a vrhunac poniženja srpskog naroda se ogleda u eksplicitnom traženju da srpski kvislinzi promene svest srpskog naroda, kako bi Srbi lakše prihvatili okupaciju i ropski položaj. Naišli su na plodno tle, jer je to ista težnja vladajućeg ološa kako bi večno ostali na vlasti.\nU tom kontekstu se provlači priča koja se prodaje građanima Srbije o evrointegracijama, kao opravdavanje kršenja Ustava i suvereniteta zemlje. Čak i oni koji su oštro protiv tih „integracija“, sasvim ozbiljno veruju da vladajući kompradori sadašnji i bivši krše Ustav Srbije i razaraju nas iznutra zbog EU. Takvo mišljenje je potpuno pogrešno, jer da postavimo pravo pitanje, a to je šta bi bilo sa svim ovim pritiscima oko Kosmeta i ustupanja naših vlastodržaca povodom istog, da nema te priče o „evropskom putu i evropskim integracijama“? Koji bi drugi razlog zapadna gamad mogla da koriste da bi nas lakše uništavali? Bez te priče o „ bezalternativnoj Evropi“, ne bi postojali izgovori, pa bi se stvarnost pokazala u svom pravom svetlu – kao ogoljeni imperijalizam zapada kojem je jedina svrha uništavanje nacionalne države Srba i pretvaranje Srbije u nedefinisanu teritoriju u kojoj degenerisani kapitalizam izvlači enormne profite. Priča o tim „integracijama“ je potrebna kako tom Zapadu, radi prikrivanja svojih pravih namera, tako i domaćim kvislinzima radi skrivanja svog potpuno vazalnog statusa prema njima. Sama priča se održava pre svega kao dimna zavesa za građane Srbije i kao sredstvo anesteziranja i otupljivanja.\nUkoliko bi se raskrinkalo zapadno siledžijstvo i domaće kolonijalno podaništvo u svojoj pravoj meri, dakle bez lažne priče o EU, postoji mogućnost da građani Srbije pokušaju da zbace kolonijalni jaram i da se kroz revoluciju oslobode zapadnih okupatora. Zbog toga se ta priča održava po svaku cenu. Ako je neka stvar potpuno jasna, to je da od tih „evrointegracija“ nema ništa. Sve je to potpuno jasno kako samom Zapadu (koji skoro ni malo ne krije svoje namere, dok održava tu priču kao izgovor za nove ucene), tako i domaćim kvislinzima, čije izjave pokazuju izuzetno visok nivo šizofrenije u tumačenju potpisanih ucena koje je nametnuo zapad, a čija se suština u domaćoj javnosti predstavlja u potpuno drugačijem svetlu u odnosu na ono što zaista ti „dogovori“ jesu.\nSa globalnog plana uništenja Srbije, zapad ima i isto tako opasnu nameru da deluje na svest svakog građanina Srbije. To postiže preko svih medija koji su u njegovim rukama u Srbiji. Zapadni zlotvori i srpski kvislinzi treba da ubede svakog pojedinca ( a to bez prestanka rade) da je samo i isključivo on odgovoran za sopstvenu nesreću, usled oskudnog znanja, ograničenih sposobnosti ili nedovoljnog truda. Tako nesiguran i potcenjen pojedinac, opterećen osećajem krivice, odustaće od traženja pravih uzroka svog položaja i pobune protiv ekonomskog sistema. Suština je zaista u tome da se u okupiranoj zemlji ne može živeti životom dostojnim čoveka. Samo je u još gorem položaju onaj deo naroda koji nikada neće naći posao, koji će zauvek ostati nezaposlen.\nSamo stvaranjem svetskog sveukupnog antikapitalističkog bloka možemo sprečiti biološko uništenje čovečanstva. Na poslednjem istorijskom bojištu su ostala dva smrtna neprijatelja KAPITALIZAM I ČOVEČANSTVO. Kapitalizam je već odavno krenuo u totalni rat protiv čovečanstva. Sada je vreme da i ono krene u opšti rat protiv kapitalizma, što podrazumeva sve oblike borbe koji mogu da dovedu do njegovog uništenja. Ako mi ne uništimo kapitalizam, kapitalizam će uništiti nas.


Kako da saznate na kom jeziku je pisan neki tekst ? - Baguje.COM\nKako da saznate na kom jeziku je pisan neki tekst ?\nPošto ste saznali kako da automatski prevodite neki tekst sa određenog jezika na neki drugi, sada da vam rešim problem ukoliko ne znate koji je jezik taj koji želite da prevedete. Recimo naiđete na neki sajt i želite da ga prevedete na srpski, a ne znate koji je osnovni jezik tog sajta kako bi zadali prevod.\nGoogle je napravio alatku za detekciju jezika zadatog teksta kako bi vam još više olakšao prevođenje.\n1. Pronađite sajt sa tim, vama nepoznatim, jezikom i kopirajte neku rečenicu sa tog sajta. Moj primer je tekst "thông qua máy đo thân nhiệt".\n2. Učitajte sajt http://www.google.com/uds/samples/language/detect.html i u jedino polje unesite tekst rečenice koju ste kopirali. Primer vidite ispod.\n3. Kada ste uneli tekst, kliknite na dugme "Detect Language" i ispod će vam se pojaviti jezik na kome je tekst napisan. U mom primeru, dobio sam da je tekst napisan vijetnamskim jezikom.\nSada možete ceo sajt da prevedete automatski uz pomoć uputstva koje sam pisao ranije.\nSledeći članak Kako da skratite URL?\nPrethodni članak Kako da kontrolišete vaš računar preko Twittera?


STEFAN KARIĆ POBEGAO IZ ZADRUGE! Doživeo slom, pa napustio Belu kuću! (Video) - TvIn\nSTEFAN KARIĆ POBEGAO IZ ZADRUGE! Doživeo slom, pa napustio Belu kuću! (Video)\nUtorak veče, žurka u Zadruzi, Goga Sekulić diže atmosferu, ali džaba sve to kada se nema para ni za piće, ni za hranu. A kada se desi kriza u rijalitiju, odmah se trči na kapiju