Od mekog pisma do stroge misli | Jovan Despotović\nOd mekog pisma do stroge misli\nKao izrazita karkteristika likovne sezone 1996. godine pojavila se serija panoarmskih i autorskih izložbi. One su ukazale da se među mlađim i najmlađim našim umetnicima odvija jedna zanimljiva jezička transformacija koja se čita u različitim kritičkim interpretacijama. Ovaj ciklus započet je izložbom “Rezime” (Muzej savremene umetnosti), potom su usledile “Tendencije devedesetih: hijatusi modernizma i postmodernizam” (Paviljon Veljković), “Pogled na zid (Bioskop Rex), “Drugi bijenale mladih” u Vršcu (Konkordija), “Osma pančevačka izložba jugoslovenske skulpture” (Galerija savremene umetnosti), najzad, “Devetnaesti memorijal Nadežde Petrović” u Čačaku (Galerija Nadežde Petrović). Apsolutnu prevagu na svakoj od ovih ekspozicija imali su umetnici približno generacijski povezani kada se imaju na umu godine njihovog rođenja, a praktično iste stilske generacije kada se u obzir uzmu plastički aspekti njihovog stvaralaštva. Nedvosmisleni zaključak koji se istovremeno nameće je i taj da je recentna jugoslovenska umetnička scena uprkos svemu izuzetno aktivna, potpuno pluralistična, snažno podsticajna za kritičko promišljanje, a zahvaljujući prisutnim umetnicima, ona se nalazi i na samom špicu oblikovnih zbivanja karakterističnih za ukupne internacionalne tokove u ovoj vrsti umetnosti.\nZa Bijenale mladih sastav učesnika selektirao je žiri takođe mladih kritičara, dok je na Nadeždinom memorijalu radila grupa takođe mlađih kritičara, od kojih su se neki tek pojavili na ovoj sceni, a isložbe “Rezime”, “Pogled na zid” i “Jugoslovenska skulptura” koncipirali su pojedini kritičari. I bez obzira na različita teorijska polazišta u svakom od ovih slučajeva, pokazana je praktično vrlo slična situacija u aktuelnoj umetnosti čiji su protagonisti sve brojniji.\nU vršačkoj Konkordiji, najatraktivnijem izlagačkom prostoru današnje Jugoslavije, priređen je Drugi likovni bijenale mladih (umetnici do 35 godina). Glavna izložba Bijenala okupila je 38 umetnika (od 250 čiji su radovi dospeli na osnovu poziva javnog konkursa). Žiri mladih istoričara umetnosti i kritičara (Jadranka Tolić, Aleksandra Estela Bjelica, Stevan Vuković, Zoran Erić i Sava Stepanov, predsednik i jedini koji ne pripada njihovoj genraciji) izdvojio je iz zbilja ogromne produkcije najznačajnije radove. A uz ovu centralnu, otvorene su još i izložbe – prezentacija Savremene makedonske umetnosti prema koncepciji skopskog kritičara Nebojše Vilića, zatim “Crni strip” (autora iz Vršca i Pančeva), te izložba “Crteži skulptora” u selekciji Svetlane Mladenov.\nDa bismo bolje istakli nekoliko dominantnih osobina koje su se naročito profilisale na Drugom bijenalu, kratko ćemo ukazati na zbivanja koja su obeležila Prvi bijenale mladih u Vršcu. Nakon “izmeštanja” Rijeke u drugu državu, dakle mesta u kome se dugi niz godina tradicionalno održavala veoma uticajna, zanimljiva i za malde jugoslovenske umetnike izuzetno privlačna, te za njihove umetničke karijere nadasve promotivna manifestacija, velikim zalaganjem Živka Grozdanića Gere, sada je u Vršcu nastavljena ideja starije manifestacije. Tako je 1993. godine otovoren Prvi jugoslovenski likovni bijenale mladih, uz učešće više od devedeset umetnika praktično sa istim ciljem i koncepcijom u odnosu na riječku izložbu. U miljeu takve espozicije koja je vrlo dobro pokazala glavna plastička interesovanja novih jugoslovenskih likovnih umetnika, problematizovano je i jedno specifičnopitanje koje je našu kritiku i teoriju umetnosti tek sporadično zaokupljalo različitim povodima. Naime, bila je već uočena jezička promena u plastičkom izrazu tokom devedesetih godina, a u odnosu na ona zbivanja karakteristična za prethodnu deceniju – dakle, za “umetnost osamdesetih”, pokrenuta je nedoumica oko definisanja opšte pozicije aktuelne umetnosti: njena izrazita postmoderna aura bila je dovedena u pitanje tumačenjima koja su iz nje ili iz njene blizine čitala jedan novi, upravo dru status modernizma. U kritičarski diskurs već ranije je ubačena sintagma “moderna posle postmoderne” koja se sada aktuelizuje, a na koju su izuzetno žustro i razložno reagovali mlađi kritičari na istovremen održanom seminaru posvećenom istoj ovoj temi. Budući da su vrlo svesni postmodernosti ove epohe, zapravo, prema njihovom razumevanju, nema ni govora o bilo kakvom posle-postmodernom stanju.\nZbog značaja ovog pitanja u aktuelnim procesima umetnosti posvetićemo mu malo mesta. Ideju “Modernizam posle postmodernizma?” prvi je izneo ljubljaski teoretičar umetnosti dr. Tomaž Brejc u tekstu pod istim naslovom objavljenom u beogradskom časopisu “Moment” 11/12, 1988. godine, u kojem je analizirao aktuelno slovenačko sliakrstvo ukazujući na njegovu delimičnu promenu od transavangardnih idioma prema specifičnim formalističkim postavkama u tradicionalnoj, ili u najbližoj vezi, sa nekadašnjim fenomenima visokog modernizma. Bez neke vidnije povezanosti sa Brejcovim razlozima, u beogradsku kritiku se ovaj stav preselio uz jednu bitnu promenu: u tekućoj polemici ta, u suštini upitna, ideja postala je tvrdnja jer je iz autentičnog naslova teksta izostavljen znak pitanja.\nU procesima jezičke transformacije uemtnosti 90-tih godina, promena tumačenja recentnog stvaralaštva bazirala se na odustajanju od njenog povezivanja sa matičnom umetnošću – onom nastalom iz mnogobrojnih dijalekata umetnosti osamdestih, koja je postala paradigmatičnim primerom za našu postmodernu. Začetak ovog pomeranja može se identifikovati u predgovoru kataloga izložbe “Rane devedesete – jugoslovenska umetnička scena” održane u Novom Sadu i Podgorici 1993. godine. Tada je Ješa Denegri iskazao interesovanje za onu vrstu nove umetničke produkcije koja je svesno/nesvesno baštinila na idejnom korpusu visokog modernizma, “druge linije” i konceptualnih strategija sedamdesetih godina, kao poslednje avangarde ovog veka, a kojima je, uostalom, upravo on dao najveći teorijski doprinos kao njen najznačajniji kritičar i zastupnik. Time je istovremeno pokazao i pomeranje vlastitog interesovanja za one vrste artificijelne produkcije koja se direktno i otvoreno nadovezivala na umetnost osamdesetih sugerišući njen naprasni kraj, a time i završetak postmoderne u našoj umetnosti. Ovo, naravno, nije moglo da ostane bez odgovora.\nSukob se u punom intenzitetu pojavio za kruglim stolom na Prvom bijenalu maldih u Vršcu 1994. godine. Tom prilikom Denegri je još jednom u predgovoru kataloga naveo sumnju u postmoderno stanje naše nove umetnosti. On na tom mestu piše: “Konstatovati simptome i nakon toga zagovarati tezu koja glasi moderna posle postmoderne ima, čini se, svoje razloge upravo u prilikama vladajuće lokalističke i autarhične klime unutar beogradske umetničke scene s početka devedesetih. Posleri je, naime, scena koja je u poslednje vreme naprosto preplavljena pojavama najrazličitijih jezičkih predznaka, pogleda na svet, pozivanja na međusobno krajnje disparatne ideološke parametre, pri čemu je labavo i nekritički shvaćen pojam pluralizma mnogima dobro došao kao veoma pogubni alibi da se takoreći žsve i svaštaž dovodi i podiže na podjednaku kvalitetnu ravan.” Dakle, da bi se utvdilo koja su to zaista vredna umetnička dela najnovije, zbilja masovne produkcije, moramo se, sugeriše Denegri, obratiti pre svega pitanjima formi umetničkog dela, što je naravno, i vraćanje na izvorne i tipične modernističke postulate koji se u vremenu postmodernizma reanimiraju kao nova ili druga moderna. Uz ovu krucijalnu odrednicu teoretičari nove moderne (uz Denegrija su Sava Stepanov i Miško Šuvaković najaktivniji) ne propuštaju da istovremeno uvedu i gotovo ceo repertoar nekadašnjih čistih visokomodernističkih parametara – od originalnosti uemtničkog dela, njegovih idejnih i socijalnih dimenzija sve do njegovog neophodnog utopijskog projekta.\nIstog trenutka, na simpozijumu upriličenom povodom ovog bijenala, reagovala je grupa mlađih kritičara poput Lidije Merenik, Dejana Sretenovića, Marine Msrtić i dr. “Popularna krilatica moderna posle postmoderne… ne označava ništa, ali zato budući višetruko manipulativna, denotira na stvaranje novog mainstreama u jugoslovenskoj umetnosti… Moderna je, svedena na jedan od stereotipa, postala predmet ravnodušne i dezideologizovane reciklaže”, rekla je Merenikova, a Sretenović je nastavio na sledeći način: “Ako kažemo moderna posle postmoderne, onda to znači da se moderna pomalja i vraća iza postmoderne iako niko ne zna gde je to tačno u međuvremenu nestala postmoderna… (i) navlačenje ove modernističke magle nad Prvi jugoslovenski likovni bijenale mladih ne v odi dovoljno računa o specifičnostima aktuelne produkcije koju karakteriše stilska i jezička heterogenost, mutiranje granica medija i ukrštanja različitih vizuelnih kodova, pri čemu su tu prisutni modernistički elementi nešto što se podrazumeva, a ne specifikum aktuelnih umetničkih istraživanja.”\nSem ovog sučeljavanja. neposredni dijalog zabeležen je kao reakcija Miška Šuvakovića, jednog među terisjki najtemeljnijim zagovornicima novomoderne, na tekst lidije Merenik koji govori o svetovima umetnosti devedesetih koji je objavljen u novosadskom časopiosu “Projeka(r)t” u brojevima 3 i 4. Šuvaković se tada ograđuje od tvrde, semantičke upotrebe odrednice moderna posle postmoderne, ukazujući da ju je dotad upotrebljavao kao tehničku, da bi u najnovije vreme upravo u njegovim tekstovima (na primer, predgovor za izložbu “Hijatusi modernizma i postmodernizma”, temat “Moderna i postmoderna kritika u Srbiji”) ona postala sasvim legitimna i sa punim obimom i sadržajem. Ako je ranije Šuvaković oprezno utvrđivao mesto novomoderne kritikujući Merenikovu primedbe: “Ne možete od paradigme karakteristične za jedan istorijski trenutak, koja je kritički želela da poremeti žporedak logocentrizmaž, napraviti novu dogmu i shemu celovite postmoderne (postmodernog logocentrizma) – tako nešto je samo puka spekulacija ili igra plamičcima nove hijerarhije moći”, danas je sasvim izvesno postojanje, prema ovom teorijskom usmerenju, još jednog dominantnog procesa modernizma u ovom veku.\nTeorijski sukob se, dakle, bez velike opasnosti zbog pojednostavljenja, svodi na dve “fraktalne” i “interaktivne” dihotomije unutar postmoderne: jedne koja je u potpunom generacijskom duhu aure ove umetnosti, znači, to su kritičari koji su prirodno i direktno ušli ili čak bili intelektualno rođeni u njenoj širokoj semantičkoj mapi, i drugih koji su sa velikim iskustvom tumačenja mnogih epizoda moderne, posredno i sa kritičkom distancom uzeli da analiziraju njene recentne fenomene. Ukoliko bi se uklonila ključna, neprihvatljiva priloška odredba u ovoj sintagmi – posle, i uvela veza i ili u, prema dosad iznetoj argumentaciji u ovom sporu, ukazala bi se jedinstvena celina sa mnogim vrednim kritičkim i teorijskim pribežištima, i sa mnogim svetovima umetnosti, o kojima pišu i jedni i drugi. A tako upravo i treba konačno razumeti globalni fenomen našeg vremena koji se ispravno naziva postmoderna. Na ovakav zaključak navode nas i sadržaji izložbi koje su tokom ove 1996. godine priređene, a o kojima će u daljem tekstu biti više reči.\nIzgled Drugog vršačkog bijenala mladih gotovo da ujednačava ili miri dominantne tendencije koje zista imaju i postmoderne i novomoderne poetičke sadržaje. Ipak, slika opšteg sadržaja odražava prevagu onih jezičkih, formalnih i mentalnih pojava u recentnoj umetnosti koje neposredno stoje u konsekventnim zaključcima umetnosti osamdesetih, dakle u pluralizmu postmoderne paradigme, a tek delimično u totalnom poštovanju primarnosti forme umetničkog dela i njegovog “zatvorenog” statusa u produženom, novom, drugačijem monizmu moderne paradigme. Na to, uz ostalo, ukazuju i glavne nagrade dodeljene Srđanu Apostoloviću, Igoru Antiću, Urošu Đuriću i Miloradu Mladenoviću, čija dela punktiraju važna mesta na mapama umetnosti ovih svetova. Njihovi radovi ističu osobine hibridnosti i artefaktnog obrata osamdesetih godina, ili ambijentalnost instalacija prema promenjenoj plastičkoj predstavi devedesetih, te opete iskrslog fenomena predmeta (tela, lika) sa špica aktuelnosti nove umetnosti. Nagrađena su još dva umetnika: Ivan Ilić je dobio priznanje Satida, a Tanja Ostojić je za svoj statični performans, koji zbog novih osobina iziskuje i novu percepciju i tumačenje, pobrala je čak tri priznanja – Aurore, Beorame i Radija B 92.\nU vreme otvaranja ovog Bijenala, njegovog glavnog i pratećih programa, održan je i trodnevni seminar sa temom “Vizuelnost popularnog i popularnost vizuelnog”, prema zamisli Branislava Dimitrijevića i uz sudelovanje desetak domaćih i inostranih učesnika. Pripređivač je u centar instraživanja postavio problem smisla masovnog i popularnog u vizuelnoj umetnosti s jedne strane, naspram elitističkog i serioznog, kakva je prema svim definicijama umetnost upravo ovog razdoblja. Potpuno svestan mesta i uloge pop-kulture i pop-umetnosti koja vlada u današnjem stvaralaštvu, Dimitrijević je, ne bez relacije prema postavci M. Kloca – prema kome se pojava postmoderne pomera čak u vreme pop-arta, odlučio da upravo na fonu ove vrste umetnosti na simpozijumu objasni neka relevantna zbivanja u umetnosti devedesetih godina. Iako je zapravo bez skorog izgleda da se ova vrsta teorijske produkcije izmesti iz visokospecijalizovanih i stručnih okvira u masovniju potrošnju medija i glasila, očigledno je da se Dimitrijević, konsekventno idući za idejom i potrebom postmodernizma prema upotrebi njenih teorijskih, jezičkih, tekstualnih diskursa, radi uspostavljanja autorefleksivne predstave o značenjima i ishodištima novih umetničkih produkcija, misaono utemeljio u jednoj relaciji: visoka i niska estetika, ili masovna i elitna umetnost u uslovima koje ocrtava sadašnja masovna i popularna kultura. A na osnovu mnogih karakteristika estetike pop-umetnosti koja danas dobija nepoznate potencijale, seminar je dosegao svoj neposredni cilj – intelektualnu igru igru kreiranja jednog od svetova u kojem deo današnje umetnosti sa uspehom prebiva, a koji se raspoznaje u mnogim interpretacijama od “mekog pisma” do “stroge misli”.\nOve godine je Ješa Denegri treći put (najpre 1968, kada je održan 5. memorijal, a onda 1986. za 14. koji je sredinom prethodne decenije u umetnossti obeležio poslednji stvarni jugoslovenski umetnički pokret “srećnih osamdesetih”) dobio poziv da koncipira 19. memorijal Nadežde Petrović. Budući apsolutno svestan glavnih osobina i tendencija u našoj novoj umetnosti, on je pozvao i četiri mlada kritičara: Jasminu Čubrilo, Katarinu Radulović, Svetlanu Racanović i Stevana Vukovića, uz još jedan poziv i upućen Bojani PAjić da ona dovode umetnike koji danas žive i rade van Jugoslavije, koji su, iako su selekcije radili nezavisno, načinili zapravo jednu izrazito harmoničnu celinu izložbu, makar postavljeni radovi po svojim plastičkim osobinama bili delimično heterogeni, ali u čijim jedinstvenim karakteristikama prepoznajemo ono što se danas naziva “mnogim svetrovima umetnosti”.\nNapomena u uvodnom tekstu kako je opšte mesto svakog od ovih izbora “selekcija koja se odaziva duhovnoj baštini Nadežde Petrović” – zapravo znači da se ista ideja o novom vrmenu, estetici i poetikama na kraju veka prepoznaje slično kako je i sama Nadežda na njegovom početku propoznavala i bila među vodećim protagonistima obnove jezika umetnosti poznate kao modernizam. Čitanje obrazloženja izborau predgovorima kataloga pokazuje da se i na kritičarskoj sceni odvija zanimljiva aktivnost prepoznavanja raznih mogućnosti čitanja i tumačenja radova ovih umetnika koji raznim povodima, selekcijama i kontekstima poprimaju zapravo drugačije ocene i teorijske zaključke. Ključ za razumevanje ove pojave u novoj umetnosti nalazi se u samom karakteru ovih radova koji očigledno u sebi sadrže one osobine koje iniciraju i adekvatnu misaonu aktivnost. A ta slojevitost značenja podsticana je i samom promenljivošću formi novog umetničkog predmeta, što je tačan način opisivanja ovog trenutka postmodernizma. Može se utvrditi i to da i ova izložba predstavlja dovoljno jednake autore, prepoznate kroz heterogenost kritičarskih interpretacija, ali i po raličitim oblikovnim propozicijama kada se njihov rad podvodi pod interaktivne teorijske idiome.\nOve istovremeno mikro scene nove umetnosti formirane su na sledeći način: J. Denegri se odlučio za trojicu umetnika “usamljeničke intimne geometrije devedesetih” – Vaska Gakovića, Miliju Pavičevića i Veljka Vujačića; takođe za tri autora odlučila se i S. Racanović – Jovana Čekića, Dobrivoja Krgovića i Zorana Naskovskog, koji raznovrsnom produkcijom izmeštaju kontekste umetnosti (što su oni već pokazali na izložbi “Na iskustvima memorije” 1995. godine u Narodnom Muzeju u Beogradu.) Tri autora pozvala je i B. Pejić – Marinu Abramović, Milovana De Stil Markovića i Norvežanku Sisel Tolas, koji se izražavaju vrlo različitim sredstvima, od slike do instalacije i video-performasa u tematskom krugu određenim pojmovima telo – žensko.\nObimnije selekcije načinili su J. Čubrilo. koja je pozvala isključivo umetnice, čime se doprinosi definisanju smisla icona femina (analogno ženskom pismu) i to u velikom generacijskom dijapazonu od Milice Stevanović (rođene 1933), preko Marije Dragojlović, Darije Kačić i Marije Vaude, do Tanje Osttojić (r. 1972); K. Radulović ovim povodom zanimali su umetnici koji iskazuju naglašeniji stav u odnosu prema izlagačkom prostoru, uz istraživanje logičke strukture oblika, pod naslovom “Minimalističke tendencije/poštovanje definisanog oblika” – od starijih autora tu su se našli Dragomir Ugren i Dragoslav Krnajski, od mlađih Aleksandar Dimitrijević i Nikola Pilipović, i od najmčađih Mirjana Đorđević, Ivan Ilić i Milorad Mladenović. Najzad, jedini filozof među ovim istoričarima, S. Vuković je prikazao radove grupe “Apsolutno”, zatim poznatih konceptualnih umetnika Neše Paripovića i Ere Milivojevića, čiji se radovi danas čitaju u novim kategorijalnim odrednicama, te Mihaila Milunovića i Branke Kuzmanović, dakle umetnika koji iziskuju promenjenu recepciju, a njihov selektor je ovom prilikom ponudio i primetnu trnasformaciju samog pojma nove umetnosti.\nKao opšte mesto ove uemtnosti u veoma aktivnom stanju promene može se navesti opis koji je iznela S. Racanović u svom tekstu: “Danas kada su sve zemlje otkrivene i sve mape iscrtane, kako moderni Kolumbo može pronaći put kroz poznata mora? Upravo koristeći sve postojeće karte i oznake i vodiče i sve onee nove i brojne žnavigacijske instrumentež u istraživanju teritorija, metafora, slika koje će mu pomoći da definiše stvarnost. Današnji umetnik mora ostvariti spoj kome je težio i Dišan, a davno pre njega Leonardo: spoj slikara, intelektualca, politehničara. Potrebno je poznavati tehniku i metodologiju komunikacija, filozofiju, lingvistiku, semantiku i ontologiju svakodnevnog života, poznavati riječi, jezike, slike, mašine, ekrane.” Ovo je ilustracija da je postmoderna kritika dobila novu generaciju koja asuperiorno stupa na scenu, baš kao i umetnost o kojoj ona misli i piše.\nNedavno je Ješa Denegri napisao: “Danas je ovdašnja umetnička scena neprijatno razdrobljena, razmrvljena, raskoljena, netrpeljivo kompetitivna, doslovno pluralistična, ali ne u tolerantnom smislu prihvatanja i uvažavanja Razlike nego u mrzovoljnom podnošenju Drugog čije se postojanje nužno prima kao sudbinska neminovnost”, da bi ubrzo ovakvu ocenu promenio sledećom konstatacijom izrečenom, paradoksalno, u prikazu iste izložbe (za koju je u jednom od predgovora i ispisao prethodni navod): “Prilikom recepcije ovih (i niza ostalih) recentnih ideja ovde među umetnicima i kritičarima postoje (i dobro je da postoje – podvukao J.D.) različiti stavovi i pogledi…” Ovakva konstatcija je, naravno, tačna jer odgovara zapravo stvarnom stanju u našanjoj novoj umetnosti koja je otvorena, nedogmatična, nekanonska, netotalitarna, rečju, ona j živi završetak jedne velike epohe – modernizma XX veka. Kritika i teorija umetnosti koje je prate moraju dakako imati ista svojstva.\nZagovornik kritike stroge misli i bliskog čitanja te najvažniji protagonista druge moderne svakako je Miško Šuvaković. Ovaj vrlo obavešteni i akribični estetičar nove umetnosti, i sam konceptualni umetnik drugog talasa sedamdesetih godina, izgradio je vlastitu poziciju tumačenja aktuelne umetnosti u striktnim kategorijama visoke i pozne moderne, kao i njene poslednje avangarde – Nove umetničke prakse. Iz ovih korpusa ideja Šuvaković učitava u neke primere umetnosti devedesetih određene sasdržaje koji izazivaju ne samo prigovore kritičke javnosti već i samih uemtnika koji postaju nezadovoljni primenom novog aksiološkog i ontološkog dogmativizma druge moderne. Središnja tema interesovanja M. Šuvakovića zapravo su relacije na liniji moderna-postmoderna-druga moderna, odnosno ceo kompleks bočnih udara koji se odvijaju tokom devedesetih u otvorenim jezičkim pitanjima današnje umetnosti. Kako smo videli na njegovoj izložbi Tendencije devedesetih: hijatusi modernizma i postmodernizma, održanoj najpre kao ciklus od sedam izložbi 1995/1996. godine u Novom Sadu, a potom i kao jedinstvena ekspozicija u “paviljonu Veljković” u Beogradu, Šuvaković gradi vlastitu teorijsku poziciju na četiri modela tumačenja: Druga monohronija – pokazana na delima Dragomira Ugrena i Aleksandra Dimitrijevića, Tehnoestetika u delima Ivana Ilića i Mirjane Đorđević, Imamentna kritika forme kod Nikole Pilipovića i Marije Vaude, te Dekonstrukcija u novim radovima Neše Paripovića, koje smatra za “najznačajnije tačke aktuelnim modernističkih nastojanja”. No, ovaj problem izrazito složenih, višestruko izgrađenih odnosa i različitih shvatanja u aktuelnoj umetnosti, čini je jedan segment ovom izložbom identifikovan i definisan, otvorio je niz pitanja, tačnije, nedoumica u njihovoj recepciji i tumačenju.\nOno što se nameće pri uporednom gledanju ove izložbe i čitanju tekstualne eksplikacije koja je prati, svodi se na to da li se modernizam danas obnavlja u jednom delu postmodernističke produkcije, ili on kao nova i druga moderna stoji nezavisno, paralelno sa njom, direktno se nadovezujući (kontinuirano) u brojnim reciklažama iz nekih očigledno i danas vitalnih fenomena moderne. Preovlađuje sklonost razumevanju da druga moderna stoji uporedo sa postmodernom (dakle, netačna je sintagma moderna posle postmoderne), da trpi snažne uticaje i da se stoga pre može govoriti o drugoj moderni u sistemu postmodernog toka. Na sličan način kao što je postmoderna u jednom svom delu plastičkih iskustava pokazala vidan uticaj “epistemološkog obrata” konceptualne umetnosti, dakle poznate strategije temeljnog negiranja (dematerijalizovanja) umetničkog dela koju je izvršila ta poslednja avangarda XX veka, tako i druga moderna u delu svojih ishodišta pokazuje otiske hibridnih i eklektičkih istoricizama postmodernih poetika.\nKljučna reč kojom M. Šuvaković pokriva procese u recwentnoj umetnosti koji ga zanimaju i koje ilustruje ovom isložbom jeste hijatus (zev, otklon, razlika, raskol, međuprostor), i on ga identifikuje jedino na bešavnom dodiru moderne i postmoderne. Ali kako je postmoderna logičan prevrat (narušavanje) moderne, tako je isto i druga moderna povratak (potvrđivanje) moderne, pa stoga na tim relacijama nema zeva već nastavka. Najzad ostaje da se utvrdi da hijatus stoji između postmoderne i druge moderne, čime se zapravo Šuvakovićeva izložba i bavi uprkos “tekstualnim smetnjama” koje se isprečavaju. U prilog ovom govore mnogobrojni paralelni sadržaji nastali u relacijama među samim radovima koji čine ovu izložbu.\nZamke koje postmoderni umetnici postavljaju pred tumače postaju svojevrsni kritičarski hijatusi. Za većinu njih, a pogotovo za mlađe koji tek stupaju na umetničku scenu ova sporenja oko afirmacije ili negiranja reverzibilnosti recentneu umetnosti u kritici i teoriji: moderna, postmoderna, (druga) moderna, potpuno su nebitna i naravno da neće uticati na živi izgled nove umetnosti. Neke izložbe su to vrlo određeno pokazale.\nSvakodnevno beležeći pojave, događaje i ličnosti koje su bile najprisutnije u oficijelnoj, a još više na beogradskoj alternativnoj sceni, na radiju B 92 u periodu 1994-1996, darka Radosavljević je odlučila da kao svojevrsnu, a kasnije će se ispostaviti i kao razložnu dosetku, u kancelariji svog glavnog i odgovornog urednika, “koja je najprometnije mesto u radiju, ali i prometnije od mnogih javnih galerija”, napravi male izložbe upravo tih umetnika koji su promovisani ili predstavljeni u njenim programima. Nakon dve i po godine ona se odlučila da zaokruži ovu, sada već veliku seriju individualnih prezentacija, te da uz objavljivanje knjige-kataloga načini i zajedničku izložbu Pogled na zid upravo tih autora, A kao svojevrsnu misao i stav o ovom vremenu, ona je uz prikazane umetnike u knjizi izložila i najkarakterističnije kritičare i teoretičare objavljujući njihove prateće tekstove.\nGledajići ovu zanimljivu izložbu moguće je autore sistematizovati po nekolikim kriterijumima: pre svega prema plastičkim koncepcijama, poetikama kojima pribegavaju u svojom radu, potom prema mestu koje zauzimaju u trenutnim zbivanjima u našem aktivnom umetničkom sistemu, najzad i prema generacijskoj pripadnosti. Među najstarije i dakako najetabliranije autore spadaju, na primer, Bora Iljovski, Marija Dragojlović, Raša Todosijević, Era Milivojević i Čedomir Vasić, manje-više oni pripadaju ili visokom modernizmu druge polovine veka, ili Novoj umetničkoj praksisedamdesetih godina. U srednjoj generaciji su, recimo, Mileta Prodanović, Mrđan Bajić, Bara Krgović, Zdravko Joksimović, Aleksandar Rafajlović – dakle neki od glavnih protagonista nove slike prve polovine osamdesetih, a potom i njihovi prirodni sukcesori u najaktuelnijim transformacijama jezika prema peomenljivim konfiguracijama radova kakve su instalacije ili kompleksne ambijentalne postavke. Od umetnika iz najmlađe generacije koji su se našli u knjizi, ovom prilikom spomenućemo one koji su se u dosadašnjim izlagačkim prezentacijama nametnuli kao ključne ličnosti umetnosti devedesetih godina, poput Uroša Đurića, Daniela i Gabriela Glida, Stevana Markuša, Zorana Naskovskog, Nine Kocić.Ovi autori su vrlo čvrsto opredeljeni za medij koji prakticiraju u radu, u većini slučajeva izbegavajući njegovu eksperimentaciju. S druge strane, u Beogradu se paralelno formirala i grupa umetnika sa bitno drugačijim shvatanjima, snažno se držeći alternativnog delovanja u mnogobrojnim disciplinama vizuelnih medija. njima pripadaju Đile Marković, Saša Marković, Nenad racković, Talent, a u najnovije vremene i Tanja Ostojić. Tim, prema uočljivim intencijama alternativnim umetnicima u pravom smislu reči priključuju se i oni autori okupljeni u grupama FIA, Škart i Klipani u pudingu.\nOva izuzetno živa, katkada uveseljavajuća, katkada ironična ali u svakom slučaju i potpuno temporalno integrisana umetnost danas gradi ponajtačniju sliku stanja aktuelne produkcije u Beogradu. Ona je po svojim željama i izgledu bila i svojevrsna potpora posustalom duhu urbanog mentyaliteta i kulture devedesetih koji je počeo da nestaje iz grada zbog bitnih karakteristika vremena, ukazujući istovremeno i na razorne egzistencijalne traume epohe koju obeležava. Tokom tog perioda tu vrstu umetničke delatnosti mogli smo pratiti isključivo u poznatim gradskim getima kakvi su SKC, “Paviljon Veljković”, Bioskor “Rex”, kao i kroz onu produkciju koju je potpomogao Centar za savremenu umetnost (osnovsn 1995. godine) Fonda za otvoreno društvo (kako se odnedavno zove Sorosova fondacije u Jugoslaviji) koji je i obnovio, posle kraćeg zatoja, rad projektom “Pogled na zid” (kjniga i izložba).\nDosad pomenute izložbe vrlo su precizno načinile sliku zcivanja u našoj umetnosti kao i u procesima koji vladaju u kritičarskim i teroijskim krugovima koji prate ovu vrstu produkcije. Pažljivijom analizom moguće je doći i do konstatacije kako je nekada “druga linija” u umetnosti, definisana tako zbog mesta koje j ona imala u opštem sistemu umetnosti tokom kasnih šezdesetih i sedamdesetih godina uprkos njenoj upravo vodećoj ulozi u problemskim i jezičkom pogledu u tom periodu, sa pojavom postmoderne u našim lokalnim uslovima polako preuzima ulogu dominantnog estetičkog kompleksa pojava. Prema ocrtanom stanju iznetom na pomenutim izložbama jasno je da su umetnici koji su stupili na scenu osamdesetih i devedesetih, u samom jezgru galerijske, čak i muzejske prezentacije, a time je izvršeno i njeno vrednosno pozicioniranje unuta ukupnih kulturnih tokova današnjeg trenutka. Iste karakteristike se mogu izvesti i iz analize kritičkog tumačenja nove umtnosti i dominantog mesta koje je ta kritika danas zauzala u našem intelektualnom životu. Sporenja koja se upravo sada vode među postmodernistima svakako su najzanimljiviji deo aktuelne scene.\nJoš dve izložbe koje ćemo u ovom osvrtu pomenuti, iako su praktično na istom tragu prezentacije i promišljanja glavnih pitanja nove umetnosti, uočljivo su šire zahvatile iste pojave i dalo im ponešto drugačiju muzejsko-galerijsku prezentaciju i teorijsku osnovu za predstojeću istorizaciju.\nUmesto 8. bijenala, ove godine je u Pančevu otvoren Prvi trijenale savremene jugoslovenske skulpture. Ova promena ukazuje da je, najpre, ova zaista renomirana izložba savremene umetnosti bila u evidentnoj opasnosti da se ugasi, a samo zahvaljujući izuzetnoj volji i energiji Svetlane Mladenov ona je revitalizovana i prerasla u trogodišnji ciklus, a potom, da je danas, izgleda, primereniji jedan sporiji ritam održavanja izležbe skulptura, pre svega iz unutrašnjih razloga: prepolovljavanja broja jugoslovenskih umetnika usled rapsda zamlje i sve opasnije i za umetnost ubitačnije oskudice materijalnih i drugih sredstava, bez kojih baš ovaj medij, ili ono što je ostalo od njega, danas ne može.\nTri zasebne izložbe u četiri izlagačka prostora u Pančevu ipak su na dovoljno uverljiv način prikazali vitalnu i, kako smo gore konstatovali, dominantnu struju aktuelne jugoslovenske skulpture i dale za pravo entuzijazmu organizatora. Kao prateći program priređene su dve izložbe pod nazivom “O kontinuitetu” koje su kroz artefakta o fotografije (onih radova koji danas više nisu dostupni za izlaganje jer se nalaze u inostrnastvu – u ex-jugoslovenskim republikama) načinile jednu malu i vrlo korisnu “istorijsku” retrospektivu dosadašnjih dobitnika nagreda od 1981. do 1993. godine. Među njima su se našla i imena sa samog vrha savremene jugoslovenske skulpture poput Ivana Kožarića, Dube Sambolec, Dušana Džamonje, Ante Marinovića, Koste Bogdanovića, Dobrivoja Krgovića ili Mrđana Bajića, koji je čak dva puta postao laureat – 1987. i 1993. godine, da spomenemo samo neke ličnosti sa ove zaista reprezentativne liste.\nPod naslovom “Izdvojene poetike” priređene su dve kamerne izložbe skulptura, reljefa i crteža beogradskih umetnika Caje Radojčića i Koste Bogdanovića, autora srednje generacije čije je delo na različite načine ali evidentno i ubedljivo uticalo na specifične stilske pojave u našem recentnom stvaralaštvu ne samo po načinima upotrebe materijala, dakle po formalnim karakteristikama, već i po vrsti emitovanja simboličkih, ironijskih ili semantičkih znakova iz umetničke baštine.\nGlavna izložba ovogodišnjeg Trijenala skulpture nosi naslov “Aktuelnosti” i okupila je gotovo trideset učesnika u dva izlagačka prostora po izboru selektora Svetlane Mladenov. Makar u veoma suženom generacijskom i stilskom svojstvu, upravo naglašeno izbegavajući sadašnju siskusiju u čitanju nove umetnosti na relaciji postmoderna-neomoderna, a izuzimajući radove doajena Olge Jevrić, koja pripada našim najstarijim umtnicima koji ovde treba da identifikuju važan izvor uticaja na recentnu skulptorsku produkciju, čime joj je, naravno, ukazana čast preteče otvranja skulptorskog stvaralaštva u smilsu današnjih važnih zbivanja u ovoj vrsti umetnosti, Mladenov je bila koncentrisana na glavni, pluralistički tok u novom plastičkom jeziku. Naravno da je ova vrsta izbora urokovala i izlaganje raznih vrsta radova, od objekata do instalacija i od ambijenata do kinetičkih dela, praktično bez primera skulpture u tradicionalnom određenju ovog pojma, kao i svih materijala koji se danas legitimno koriste u ovom mediju, od metala i drveta do plastike i parafina. Od autora, a zbog ubedljivijeg materijalnog i idejnog statusa koji je dostignut u delima, spomenućemo radove Miroslave Kojić, Vere Stevanović, Rastislava Škuleca, Nenada Šoškića, Ivana Ilića, Nine Kocić, koji po osobinama oblika, te značenjima koja se jasno iščitavaju a pokazuju mesto i ciljeve savremene skulture, stvaraju jednu sasvim dovolju, preglednu i celovitu o današnjim preovlađujućim oblikovnih shvatanjima.\nTreba ukazati i na ovogodišnje laureate: Igora Antića (Novi Sad), Mirjanu Đorđević i Dragoslava Krnajskog (Beograd), koje je žiri izdvojio zbog njihovih mnogobrojnih osobina, a pre svega zbog načina preoblikovanja izlagačkog prostora i apsurnog stanja izložbenog predmeta (Antić), postupka nizanja sličnih i jednakih elemenata koji grade novu estetiku ambijenta vertikalnim (prostornim) ili horizontalnim (podnim) postavkama (Đorđevićeva, Krnajski) na samoj granici paradigme predmetnosti umetničkog dela (post)moderne umetnosti.\nNova stalna postvaka jugoslovenske umetnosti XX veka Muzeja savremene umetnosti kojaje prikazana ove godine, više nego u ranijim slučajevima istakla je magistralne tokove i dominantne autore koji su direktno obeležili našu modernu, savremenu i aktuelnu umetnost. Pažljivijim posmatranjem stalne postavke koncipirane na taj način lako se uočavaju poetički i estetički koncepti naše umetnosti u ovom veku, te se takva jedinstvena slika bez napora razlaže na velike poteze stilskih nizova unutar istorijske moderne, pionirske apstrakcije, “klasičnih” škola ovog perioda, kolorisričkog ekspresionizma, na primer u među ratnom periodu, ili geometrijske i gestualnee apstrakcije te enformela, zatim mnogobrojnih tokova tradicionalne i nove figuracije, napokon, recentne umetnosti osamdesetih u svom njenom postmodernom eklekticizmu.\nIstovremeno sa ovom Novom stalnom postavkom u MSU bila je otvorena i izložba pod ponešto enigmatičnim naslovom – Rezime. Ona je predstavila upravo najmlađe naše likovno stvaralaštvo u delima sedamnaest autora (rođenih između 1961. i 1969) – deset slikara i sedam umetnika koji bi tradicionalnim jezikom mogli biti nazvani vajari, ali koji se (sem u jednom slučaju) zapravo izražavaju promenjljivim ambijentaslnim radovima, instalacijama i objektima što su umnogome izmenili uobičajenu predstavu o “skulptorskoj umetnosti”.\nIako na prvi pogled ova izložba izgleda izuzetno heterogena po mnogim svojim sadržajima, to su ipak umetnici sličnih senzibiliteta i mentaliteta ne samo po geneeracijskim svojstvima već i prema istovrsnom razumevanju jezičkih osobina plastičke umetnosti u ovom trenutku. Oni su zaista bliski i po estetskom ukusu, osetljivosti za materijalna i tehnička svojstva umetničkih dela, po istorijskoj memoriji u odnosu na bližu ili dalju umetničku prošlost itd. Ova vrsta “ujednačavanja” katkada krajnje isključivih poetika figuracije i apstrakcije, tehnostruktura i instalacija, duhovnih i fizičkih osobina radova, otvorenih i zatvorenih semantičkih znamenja u pojedinim izložbenim postavkama praktično istih radova postizana je i nekim neočekivanim vizuelnim stanjima a građena je nekada u potpuno drugačijim estetičkim kontestima. Naime, izložba “Rezime” je posle beogradske premireje bila postavljena u velikom i jedinstvenom prostoru Centra za kulturu “Boro i Ramia” u Prištini sa drugačijim učinkom od primarne postavke u beogradskom muzeju, zatim je njen sadržaj bio “razlomljen” po dominantnim poetskim okvirima u pet zasebnih prosotra nekadašnjeg Srpskog poslanstva u Narodnom muzeju Crne Gore na Cetinju. U Muzeju savremene likovne umetnosti u Novom Sadu ista izložba je prema osobinama medija u kojem su radovi izvedeni (slike, objekti, instalacije) bila postavljena u tri velika prostora, i na kraju, u četiri prostorije Zamka kulture (Vila Belimarkovića) u Vrnjačkoj Banji ona je bila prelomljena po načelu stilskih celina (figuracija, apstrakcija, predmetno-nepredmetno). Ovakva mogućnost različitog aranžiranja dela recentne umetnosti u neposrednoj je vezi sa brojnim kontekstualizacijama sadržaja, njenom vrlo aktivnom stanju što proizlazi iz jezičkih, značenjskih, ontoloških, formalnih, materijalnih, tehničkih karakteristika kao znakova raspoznavanja promenjene aure nove umetnosti. Pluralistički smisao umetnosti, kako je on bio postavljen u 80-tim godinama, tekuća decenija je podigla na stepen više, praktično pokazavši iste unutrašnje ciljeve nastale iz izolovanih individualnih poetika umetnika. U najnovijoj generaciji naših autora ona je ponajviše radikalizovana jednom posve novom i drugačijom imaginacijom i personalnim mitologijama u oprocesu parktičnog i osetljivog kreiranja umetničkog predmeta.\nOd slikara, na izložbi “rezime”, među figurativnim nalaze se Jasmina Kalić, Daniel Glid, Stevan Markuš i Uroš Đurić, koji na različite načine tretiraju problem ljudskog lika i tela, enterijera i pejzaža od poznatog zvuka visoke moderne iz tradicije našeg slikarstvqa do stripova i čak nadrealističkog lirizma. Njima je po osnovnom stilskom interesovanju bliska skulptura Dragane Ilić – formalno gledajući, to su “klasični” portreti njenih prijatelja umetnika, a po značenju, ova dela su stilski eklektična u velikoim poetskom luku od duboke (arhajske) prošlostido ovog (modernističkog) veka. Oni, ukupno uzevši, mogu biti određeni kao kolorističari beogradskog kruga devedesetih.\nSuprotno njima, radikalne preimere apstrakcije u novom slikarstvu zastupaju: geometrizam – Dragan Stanković, gestualnost -Branko Raković, enformel – Zoran Dimovski, pre kao simulakrume nego kao doslovno držanje stilskih kanona. Iako su paradigme njihovih radova jasno uočljive, oni upravo zahtevaju oprez pri tumačenju jer je očigledno da ne samo da je u njihovom radu došlo do evidentbnog pomeranja u jezičkoj praksi u odnosu na vlastite istorijske uzore, već je jasno da su se nekadašnji idejni i kulturni aspekti toliko promenili da su morali izazvati i zamenu razloga za ovakav način izražavanja. A to se još više potvrđuje u vrlo formalističkim tehnoestetičkim instalacijama Ivana Ilića i Mirjane Đorđević koje su konceptualno fokusirane prema problemima forme u umeetnosti 90-tih, ali su istovremeno, i ne manje značajna i njihova interesovanja za plastičku ekspresiju umetničkog predmeta koja se često previđa. Slično njima, Rastislav Škulec apsorbuje u svom krestivnom iskustvu oblikovne mogućnosti polufabrikata konstrujišući otvorene strukture, dok Zoran Pantelić, bilo u punom obliku ili ransparentnom, naglašava uparvo smisao promeljivog statusa novog umetničkog predmeta u zavisnosti od prostora ili konteksta u kojem je on izložen.\nKako su već osamdesete dovele upitanje mogućnost stvarne podele na jezik čiste apstrakcije ili čiste predmetnosti, u sadašnjoj generaciji umetnika isti cilj se može zapaziti u ambivalentnosti pikturalnih prizora Milana Kralja i Dragana Kićovića, koji stoje na čudnoj granici ova dva nekada potpuno podeljena sveta umetnosti. A šta je to što se zapravo može “videti” u delu nove umetnosti, do krajnjih konsekvenci ovakvog upita primećujemo u adovima Zorana NAskovskog koji idu rubnom linijom što markira stvarni semantički status nekog današnjeg estetičkog predmeta.\nDruga polovina osamdesetih u beogradskoj umetnosti uvela je niz izuzetno zanimljivih umetnica, a deo te produkcije može se pratiti u radovima Tatjane Milutinović Vondraček i Nine Kocić, koje u jednom izuzetno starom umetničkom materijalu – drvetu, i isto toliko starom umetničkom mediju – skulpturi, definišu onja uzbudljivi vizuelni senzibilitet koji je karkterističan za ukus kraja ovog veka.\nDakle, monogostruke nedoumice koje su izazvane nazivom izložbe “Rezime” svode se upravo na prepoznavanje jedinstvene estetičke kontingencije stilova koja je prošla kroz vreme, kroz mnoge epohe moderne i savremene umetnosti, a koju su poslednje generacije umetnika u ovom veku iznele unutar najaktuelnije i najaktivnije umetničke produkcije. Potom, ovaj naziv ukazuje i na dosad nepoznatu u umetnosti brzinu smenjivanja plastičkih sadržaja u umetničkim delima; u radovima upravo ovih autora nameće se utisak dvostrukog odnosa prema neposrednoj “tradiciji” – istovremenog prihvatanja i odbacivanja, afekata i nostalgije, indolentnosti i čežnje, ljubavi i mržnje. Najzad, “Rezime” je, uslovno rečeno, brza, skraćena rekapitulacija nekih od dominantnih događaja i tokova u novijoj likovnoj umetnosti, izvedena u trenutku korisnog i neophodnog sažimanja i usredsređivanja na bitno u njenim procesima. Ona je priznavanje činjenice da se danas u nekim kreativnim, vrlo senzibiliziranim duhovima upravo ove generacije stvaralaca odvija finalna aktivnost koja direktno vodi prema jednom vlastitom samorefleksivnom i konačnom rezimeo na kraju veka.\nIdeja pluralizma umetnosti osamdesetih, dakle postmoderne paradigme u njenom najosnovnijem estetičkom svojstvu, tokom 90-tih se ponavlja u slici fraktalnih, interaktivnih svetova umetnosti. Oko ovog najopštijeg izgleda nove umetnosti u kritici i teoriji nema spora. Ono što je predmet diskusije jeste njeno poreklo, značenje, primarno svojstvo i ti sadržaji se danas intenzivno debatuju, a tačnost zaključaka utvrdiće, ako i uvek do sada, tek jedna predstojeća jezička promena u umetnosti te njena kritička i teorijska interpretacija. Tada će se dobiti i pouzdan odgovor na pitanje: da li je postmoderna tek završna faza modernizma koja dolazi uporedo sa krajem ovog velikog stoleća u umetnosti, ili je ona neka nova i uvodna naznaka i prioprema jedne sasvim drugačije estetičke sudbine. A možda j postmoderna zaparvo i jedno i drugo: cezura i obnova, u zavisnosti od tumačenja – mekim pismom ili strogom misli istovremeno.\nTreći program, 107/108, III/IV, 1996


Za graðane sa teritorije opštine Savski venac i ovog leta organizuje se besplatno rekreativno plivanje na bazenima sportsko-rekreativnog centra "25. maj – Milan Gale Muškatiroviæ".\nSport nedelja 3.07. 14:15 Komentara: 0\nSvetski dan bicikla obeležen je u Beogradu vožnjom u kojoj je uèestvovalo na stotine biciklista, uz poruku da je neophodno raditi više na promociji biciklizma kao prevoznog sredstva.\nSport subota 4.06. 14:42 Komentara: 1\nSport èetvrtak 19.05. 08:45 Komentara: 0\nSport nedelja 15.05. 14:39 Komentara: 1\nZamenik gradonaèelnika Beograda Goran Vesiæ izjavio je danas, nakon starta 35. Beogradskog maratona, da je srpska prestonica veoma ponosna na svoju manifestaciju, koja je postala jedan od simbola Beograda i da æe se ubuduæe još više ulagati u Beogradski maraton.\nSport nedelja 15.05. 09:36 Komentara: 0\nSport nedelja 15.05. 09:10 Komentara: 3\nSport petak 13.05. 14:25 Komentara: 0\nSport èetvrtak 12.05. 08:40 Komentara: 1\nSve karte za predstojeæi završni turnir Evrolige u košarci koji æe se održazi u Štark areni su rasprodate izjavio je predsednik Poèasnog odbora za organizaciju završnog turnira Evrolige u košarci Goran Vesiæ.\nSport nedelja 8.05. 11:21 Komentara: 3


Proširena lista stipendista | Palelive.com\nPočetna Regija Vlasenica Proširena lista stipendista\nVLASENICA – Lista studenata koji će u tekućoj školskoj godini primati stipendiju opštine Vlasenica, odlukom načelnika opštine Mladena Popovića, proširena je za osam imena, odnosno na 153 korisnika.\nStipendiju u školskoj 2011/2012. godini primaće 54 prošlogodišnjih stipendista i 99 novih korisnika, saopšteno je iz opštinske Službe za odnose s javnošću.\nU saopštenju se navodi da je načelnik, donoseći ovu odluku, imao u vidu trenutnu materijalnu situaciju u društvu.\nOpština Vlasenica je, nakon raspisanog konkursa i provedene procedure, početkom februara ove godine objavila listu korisnika opštinske stipendije sa 145 imena.\nU opštinskom budžetu za ove potrebe u tekućoj školskoj godini predviđeno je 80.000 KM, a pojedinačna mjesečna stipendija biće 100 KM.\nPrethodni članakNa sajmu u Beogradu predstavljanje turističke pruge\nNaredni članakPovećan broj krivičnih djela privrednog kriminaliteta


UTVRĐENO - ZORAN BIO PIJAN KAD JE SLETEO U NIŠAVU: Dozivao s haube automobila usred reke, jedva ga spasili! | Region\nUTVRĐENO - ZORAN BIO PIJAN KAD JE SLETEO U NIŠAVU: Dozivao s haube automobila usred reke, jedva ga spasili! | Mondo.Me Prod\n28. February, 22:57\nUTVRĐENO - ZORAN BIO PIJAN KAD JE SLETEO U NIŠAVU: Dozivao s haube automobila usred reke, jedva ga spasili! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n21.02.2021. / 17:41\nUTVRĐENO - ZORAN BIO PIJAN KAD JE SLETEO U NIŠAVU: Dozivao s haube automobila usred reke, jedva ga spasili!\nAutor Jovana Raičević Izvor mondo.rs 21.02.2021. / 17:41\nPopeo se na haubu i vikao da ne zna da pliva.\nPodsećamo, Zoran A. je kod nekadašnje fabrike "Vulkan" sleteo u Nišavu, a brza reka ga je nosila još nekih 100 metara. Uspeo je nanako da izađe na haubu BMW-a odakle je počeo da zapomaže.\n"Upomoć, ne znam da plivam, udaviću se. Mnogo je brza voda", vikao je Zoran prema tvrdnjama očevidaca.\nalkohol saobraćajna nesreća


Sarajevo i Široki na Koševu u otvorenoj borbi za Evropu, Sloboda dočekuje GOŠK - Klix.ba\nSarajevo i Široki na Koševu u otvorenoj borbi za Evropu, Sloboda dočekuje GOŠK\n22.4.2018. u 08:42\nSarajevo i Široki Brijeg će u 6. kolu Lige za prvaka prvenstva Bosne i Hercegovine voditi direktnu borbu za treće mjesto koje garantuje nastup na evropskoj sceni u narednoj sezoni, dok će u 6. kolu Lige za opstanak Sloboda i GOŠK nastaviti borbu za opstanak.\nZrinjski je jučer iskoristio kiks Željezničara te se osamio na prvom mjestu tabele i sigurnim koracima krenuo po treću uzastopnu titulu prvaka BiH. Plemići su u gostima savladali Radnik iz Bijeljine, dok je Željezničar poražen na gostovanju protiv Krupe.\nU Ligi za opstanak u prvi plan izbija remi Čelika i Borca, remi koji je ekipu Čelika doveo na rub ispadanja u Prvu ligu FBiH.\nSarajevo - Široki Brijeg (17:00 sati, Moja TV)\nRazlika između Sarajeva i Širokog Brijega iznosi pet bodova u korist Širokobriježana koji zauzimaju treću poziciju. Ovaj meč je vrlo važan za oba tima, jer treće mjesto garantuje plasman u kvalifikacije za Evropsku ligu naredne sezone, dok će četvrto mjesto garantovati Evropu samo u slučaju da Željezničar osvoji Kup BiH u kojem se sastaje s Krupom.\nSarajevo i Široki su svjesni koliko im znači ovaj meč, posebno to važi za ekipu Sarajeva koja bi se porazom skoro sigurno oprostila od borbe za treće mjesto. O tome je govorio i trener Bordo tima Husref Musemić.\n"Do kraja prvenstva je ostalo pet utakmica, a mi možemo i želimo biti treći. Ukoliko želimo doći do toga, onda moramo dobiti Široki Brijeg. Njih, kao i nas prate problemi s povredama, a sigurno je da nas očekuje zahtjevan meč. Protiv Željezničara smo odigrali dosta konkretno, a što se tiče igračkog kadra, ništa posebno se nije promijenilo. Može svašta da se desi, Halilović je jučer trenirao, ali ne mogu ništa više reći. Velkoski se žali na udarac u rebro, a vidjet ćemo, jer imamo još dva dana", rekao je Musemić.\nŠiroki u Sarajevo dolazi po pobjedu, poručio je trener Goran Sablić koji uz to dodaje da bi njegov tim bio zadovoljan i remijem.\n"Ne bismo bili nezadovoljni neriješenim ishodom. Ali, pripremamo se kao za svaku drugu utakmicu, spremni, ako nam se ukaže prilika, i pobijediti na Koševu. Sarajevu su se vratili u ekipu neki važni igrači, no i mi ćemo biti jači u ovoj utakmici za Lončara i Dinu Ćorića", rekao je Sablić.\nSloboda - GOŠK (17:00 sati)\nNakon što je Čelik jučer kod kuće remizirao protiv Borca (1:1), pritisak na ekipama Slobode i GOŠK-a poprilično je smanjen, jer ova dva tima pred međusobni okršaj imaju po pet bodova viška u odnosu na Zeničane što je poprilično ogromna zaliha pred ulazak u posljednja četiri kola Lige za opstanak. Ipak, sigurno je da bi pobjednik današnjeg sraza skoro sigurno osigurao opstanak.\nFK Sarajevo Premijer liga BiH FK Sloboda GOŠK Gabela NK Široki Brijeg Liga za prvaka BiH Liga za opstanak\n15.10.2018. u 13:28\nNavijači Širokog Brijega prozvali čelnike kluba zbog fotografije s Mamićem\n14.10.2018. u 11:05\n22.04.2018. u 09:28\n22.04.2018. u 08:20\nPrijović prozvao Krstajića: Nisam ja David Copperfield, a možda bih i mogao biti\nNeuspjeh na kraju\nMarinović: Borili smo se tokom čitavih kvalifikacija, čestitam igračima na zalaganju\nCSKA slavio kod Maccabija, Gran Canaria srušila favorizovanu Barcelonu\nMiralem Pjanić pobjedu proslavio s Arminom Bijedićem kojem je poklonio i dres Juventusa\nKalkulacije za LN\nZmajevi na korak od play-offa: Evo šta treba da završimo kao prvoplasirani u grupi\nUspješan nastup JK Braća Lukač na turniru u Mostaru


Bitcoin pad vrednosti ispod 6.000 dolara | Tech | Uređaji\nBitcoin od milijardera napravio - milionere! | Smartlife RS\nBitcoin od milijardera napravio - milionere! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nmilijarderi milioneri Novac Bitcoin


158. Min son! (2/3) - Koranpodden\nin\tSerie\ton\t april 5, 2021\t juli 18, 2021\nSalims andra brev i vilket han ger vägledning och råd i livet för sin son.\n← 157. Min son! (1/3)\n159. Min son! (3/3) →


Došlo je do greške.\t1.- 20. rezultata pretrage od 28 Došlo je do greške.\t28 rezultat(i)\nTuristi nam zaviruju kroz prozor – mi ovde živimo! 28.08.2019 | 05:05 minuta.\nČekajući gas 07.04.2019 | 04:35 minuta.\nRusija opskrbljuje „pola sveta“ gasom pa bizarno zvuči da neka mesta oko Moskve još nisu priključena na gasnu mrežu. Tamo se ljudi greju na drva – a sada konačno smeju da sasvim legalno u šumama sakupljaju otpale grane.\nLjubitelji smrzavanja 06.03.2019 | 04:45 minuta.\nKako pobeći od lude svakodnevice u mir i tišinu? Dve devojke sa krajnjeg severa Evrope imaju rešenje. Guro i Kesija iz Norveške pokazuju nam kako izgleda provesti noć u prirodi na ledenim temperaturama.\nU podzemlju ključa i vibrira 27.02.2019 | 04:50 minuta.\nAko putujete na Island, tamo vas očekuju mir i spektakularna, netaknuta priroda. Ali i vulkani. Jedna od omiljenih turističkih destinacija na Islandu je vulkan Erefajekutl. A on bi uskoro mogao da postane eksplozivan.\nSmreka od koje se pravi muzika 27.12.2018 | 05:36 minuta.\nŠuma muzičkih instrumenata – zvuči kao bajka, Ali ona zaista postoji, na severu Italije. Tamo raste posebna vrsta smreka, koja violinama i klavirima daje poseban zvuk. Ali priroda zna da bude nemilosrdna…\nRevolucija prirode jede svoju decu 02.10.2018 | 05:07 minuta.\nBetoniranje prirode parama Evropske unije 22.09.2018 | 05:45 minuta.\nFlamingosi umesto masovnog opijanja 26.04.2018 | 04:34 minuta.\nEvropa u fokusu 20.04.2018. 20.04.2018 | 26:20 minuta.\nU ovoj emisiji: predsednik u medijskoj ofanzivi – nasilje nad ženama na Kosovu – masovni turizam cveta, priroda vene…\nProblematične dozvole za odstrel 24.01.2018 | 04:20 minuta.\nPre samo sto godina smatralo se da su vukovi u Nemačkoj potpuno istrebljeni, ali danas se njihova populacija procenjuje na oko hiljadu primeraka. A što je više vukova, sve je više i svađe oko njih.\nNajveća prašuma srednje Evrope 28.12.2017 | 03:31 minuta.\nMamuti se otapaju 02.12.2017 | 02:48 minuta.\n„Mama, pa zar ne znaš da su mamuti odavno izumrli?“ To je tačno. Ali, mogli bi ponovo da ožive. Na tome upravo rade naučnici u Rusiji. Zbog promene klime, u nekim regionima Sibira otapa se ne samo tlo, već i mamuti.\nKrovovi sveta 25.10.2017\nVulkani, pećine i vrhovi prekriveni snegom – pobedničke fotografije sa takmičenja koje je organizovano u okviru Međunarodnog planinskog samita će vas navesti da poželite da odmah krenete u pohod na najbližu planinu.\nDeset ugroženih čuda prirode 13.03.2017\nČuda prirode su ugrožena na čitavom svetu, bilo da ih ugrožavaju vremenske prilike, štetni elementi koje je proizveo čovek ili – ljudska pohlepa. Posetili smo najupečatljivija mesta koja još nisu propala.\nBelgijanac, Bosna, bicikl 02.02.2017 | 02:17 minuta.\nJele Šerperel je 2001. došao u BiH kao humanitarni radnik. Rešio je da ostane. Najviše ga je privukla priroda kojom neumorno vozi bicikl. Ali, kaže on za DW, privuklo ga je i gostoprimstvo kakvo više ne postoji u njegovoj domovini.\nUgrožena delta Dunava 02.06.2016 | 04:50 minuta.\nDelta Dunava u Rumuniji spada u najpoznatije prirodne lepote Evrope. Zbog bogatog i raznovrsnog biljnog i životinjskog sveta, nalazi se i na Uneskovoj listi svetske baštine. Ali priroda mora i da se štiti.\nprikaži sledeći(h) 8 rezultat(a) ...


Bez investicija - CAREOLL\nU današnje vrijeme mnoga preduzeća koriste SaaS (Software as a service) rješenja u svom poslovanju. Cijena ovakvih rješenja je vrlo pristupačna, plaća se na mjesečnom nivou i što je najvažnije nema dugoročnih obaveza (pretplata se može prekinuti u bilo kom trenutku).\nne morate ulagati dodatni novac u infrastrukturu vašeg preduzeća. (potreban je samo pristup internetu sa uređaja na kome želite pokrenuti aplikaciju),\nne morate plaćati skupe licence i troškove za implementaciju i konfiguraciju hardvera i sistemskog softvera,\nmožete početi sa paketom osnovnih funkcionalnosti, i zatim, ako se ukaže potreba, povećavati obim. To znači da plaćate samo onaj opseg funkcionalnosti koji vam je potreban.\nniži su inicijalni troškovi (praktično plaća se samo mjesečni zakup licence)\nbez troškova održavanja IT infrastrukture (serveri, operativni sistemi, baze podataka,…)


Staklenik, Smederevo :: Daibau.rs\nTražim dobrog proizvođača, prodavca, montažera staklenika: Skupili smo i proverili proizvođači, prodavci, montažeri staklenika, koji rade u mestu Smederevo i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani proizvođači, prodavci, montažeri staklenika će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar proizvođač, prodavac, montažer staklenika Smederevo , koji može da uradi:\thobi-staklenik, topla leja, višedelni plastenik, staklenik s ravnim stranama, navodnjavanje staklenika, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Petković sa Krkobabićem o projektima za pomoć i razvoj zemlјoradničkih zadruga na KiM - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju dr Petar Petković sastao se danas sa ministrom za brigu o selu Milanom Krkobabićem, sa kojim je razgovarao o saradnji dveju institucija, u cilјu pobolјšanja uslova života i rada srpskog stanovništva u seoskim sredinama u južnoj pokrajini.\nPetković i Krkobabić dogovorili su nekoliko zajedničkih projekata za pomoć i razvoj zemlјoradničkih zadruga na KiM, a već za dve nedelјe očekuje se raspisivanje prvog konkursa.\nDirektor Petar Petković istakao je da je to veoma važna vest za srpski narod, s obzirom na to da preko osemdeset odsto našeg stanovišta na Kosovu i Metohiji živi u ruralnom području.\n- Kancelarija za Kosovo i Metohiju čini sve da pomogne srpskom selјaku kroz razvoj posebnih polјoprivrednih projekata i programa. Zato nam je itekako značajna pomoć Ministarstva za brigu o selu i ministra Krkobabića da zajednički unapredimo srpska sela na KiM, jer svaka srpska kuća na KiM znači ostanak i opstanak našeg naroda u pokrajini. Konkretni programi koji su dogovoreni će pomoći da se ojača prisustvo države Srbije na KiM i omogući srpskom narodu južno i severno od Ibra da pristupi svim programima koji su na raspolaganju i svim građanima u centralnoj Srbiji – izjavio je Petković nakon sastanka.\nOn je zahvalio ministru Krkobabiću i iskazao zadovolјstvo na budućoj saradnji, u nadi da će uspešno realizovati sve projekte o kojima su razgovarali i koji će pomoći ostanak i opstanak našeg naroda na KiM.\nMinistar za brigu o selu, Milan Krkobabić kazao je da su sela na KiM sela Srbije i da ih nikako ne možemo razdvajati i da želimo da im omogućimo stabilan izvor egzistencije i pravu infrastrukturu.\n- Konkretno, reč je bila o razvoju Programa zadrugarstva. Ministastvo za brigu o selu već je pomoglo realizaciju jedne zadruge u Zubinom potoku. Ukupna pomoć je iznosila 12,5 miliona dinara, uklјučeno je 40 zadrugara i 400 kooperanata, a u međuvremenu ova zadruga je postala i dobar izvoznik - naveo je Krkobabić.\nMinistar je istakao da u ovom poslu u Kancelariji za Kosovo i Metohiju ima pravog partnera i izrazio nadu da će se nakon realizacije ovog projekta, ponovo sastati sa predstavnicima Kancelarije i razgovarti o novim programima pomoći.


Rigoroznije mjere policije na sankcionisanju neovlaštene upotrebe pirotehničkih sredstava - Portal 072info\n30. Decembra 2016. Vrijeme objave: 18:22 sati\nKako smo već informisali javnost, Uprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona poduzima intenzivne aktivnosti sa ciljem obezbjeđenja lične i imovinske sigurnosti građana za vrijeme praznika.\nUprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona poziva sve građane koji će biti na javnom dočeku Nove godine, da se uzdrže od činjenja svih nezakonitih radnji, kao i nedoličnog ponašanja, a naročito upućuje poziv i apel roditeljima i starateljima djece i maloljetnih lica, da se dužno staraju o istim i vrše stalni nadzor nad maloljetnim licima, naročito kada je u pitanju kretanje maloljetnika u noćnim satima.


VLADA SRBIJE: Prema izveštaju UNESKA, naša zemlja u prvih 15 po uvećanju BDP-a u za istraživanje!\nVlada Srbije, Foto: Ana Paunković\nULAGANJA U NAUKU I NAUČNU INFRASTRUKTURU\nKako se iz Vlade ocenjuje, sva četiri naučno tehnološka parka u Srbiji takođe su pronašli svoje mesto u izveštaju Uneska, i podseća da su oni osnovani u proteklih deset godina\nObjavljeno: 17.07.2021. 18:15h\nU saopštenju navodi da, prema tom izveštaju, Srbija ima gotovo ravnopravan udeo muškaraca i žena u nauci, dok je prosek u Evropskoj uniji 33 odsto žena naučnika."Ono što je posebno istaknuto u izveštaju, jesu ulaganja u nauku i naučnu infrastrukturu, koje je Vlada Srbije realizovala u prethodnim godinama. Posebno je pohvaljeno formiranje Fonda za nauku, donošenje posebnih zakona koji se odnose na naučnu oblast kao i izgradnja Bio Sens instituta u Novom Sadu, koji će biti centar naučne izvrsnosti u poljoprivredi", navodi se u saopštenju.\nKako se iz Vlade ocenjuje, sva četiri naučno tehnološka parka u Srbiji takođe su pronašli svoje mesto u izveštaju Uneska, i podseća da su oni osnovani u proteklih deset godina.\n"Još jedna činjenica koja je doprinela dobrom plasmanu Srbije jeste i rast IКT sektora. Prema podacima Narodne banke Srbije, u 2020. godini, obeleženom pandemijom korona virusa, izvoz IКT usluga iz Srbije iznosio je 1,37 milijardi evra što je za 4,4 odsto više nego u 2019. godini", navodi se u saopštenju.\nPri tome, "broj zaposlenih u računarskom programiranju u Srbiji u prethodnih pet godina je udvostručen - u prvom kvartalu 2016. bilo je 19.122 zaposlenih, a na kraju 2020. godine 38.179 ljudi u IT sektoru".\n"Napredak naučne delatnosti u Srbiji i rast ulaganja u inovacije i IT sektor, rezultat je kontinuiranog rada i podrške ovim delatnostima od sredine prethodne decenije", navodi se u saopštenju i dodaje da je "od 2018. godine do sada uvedeno nekoliko važnih podsticaja za razvoj ekonomije znanja i povećanje privatnih investicija u istraživanje, razvoj i inovacije".\nU takve podsticaje ubrojano je "značajno niže oporezivanje od samo tri odsto za prihode nastale od intelektualne svojine kreirane u Srbiji, dvostruko priznavanje troškova istraživanja i razvoja kako bi se smanjio porez na dobit, kao i poreski kredit od 30 odsto za kompanije koje investiraju u inovativne nove poslovne poduhvate, takozvane startape".\nVlada Srbije je najavila da će od sledeće godine uvesti i dodatne podsticaje umanjenjem od 70 odsto poreza i doprinosa na zarade zaposlenih koji rade na projektima istraživanja i razvoja, u istom procentu će biti umanjeni i porez i doprinosi za plate mladih koji tek počinju da rade ali su dobili minimalno prosečnu zaradu, a biće ukinut i godišnji porez na dohodak građana mlađih od 40 godina.\nPREDSEDNIK SRBIJE OTVORIO NALOG NA TIK TOKU: Ovo su svi detalji! (VIDEO)\nVUČIĆ: SNS će još jače da radi za građane Srbije\nPOČEO SASTANAK IZVRŠNOG ODBORA SNS-A: Uvodnu reč imao Vučić!\nVlada SrbijeUjedinjene nacijeUNESKOSrbijaBDPIstaživanjeRazvojNauka


Konfigurisanje postavki porodice u OS Windows 10\nAko ste ranije podesili porodične postavke za nalog deteta, a zatim obavili nadogradnju na Windows 10 , postoji nekoliko koraka koje treba da preduzmete da biste ponovo uključili porodične postavke. Vaše dete će morati da se prijavi u Windows 10 putem Microsoft naloga, a vi ćete zatim morati da dodate taj nalog u svoju porodicu na lokaciji account.microsoft.com/family.\nProverite nalog deteta sa računara koji ono koristi\nOtvorite stranicu Postavke i izaberite stavku Nalozi.\nAko se vaše dete trenutno ne prijavljuje koristeći Microsoft nalog, izaberite opciju Prijavljivanje pomoću Microsoft naloga, a zatim unesite adresu e-pošte deteta.\nUnesite adresu e-pošte koju dete koristi za prijavljivanje u Windows 10 i izaberite stavku Pošalji poziv.\nKada dodate dete u porodicu pomoću Microsoft naloga, vi ćete moći da postavite ograničenja za veb lokacije i igre koje odgovaraju uzrastu deteta i ograničenja za vreme provedeno za računarom, kao i da pregledate nedavne aktivnosti deteta. Te postavke će se primeniti na svim Windows 10 uređajima na kojima se dete prijavi.\nID članka: 10551 - Poslednji pregled: 22.06.2016. - Verzija: 1


Kad je svaki minut dragocjen\nLJEKARI HITNE POMOĆI NE ODMARAJU\nMedicinska direktorica Vesna Mitić Lakušić obećava bolji kvalitet usluga i organizaciju hitne pomoći, cilj im je da zadrže kadar\n25426 pregleda\t63 reakcija\t25 komentar(a)\nPodgorička Hitna pomoć, Foto: Luka Zeković\nPred policijski čas, vraćajući se iz kućne posjete, ljekarska ekipa u kojoj je bila doktorka Ana Tmušić žurila je nazad zgradu Hitne pomoći, kako bi se presvukli i otišli kod kovid pozitivnog pacijenta. Dobili su poziv da je u centru povrijeđen pješak, i za samo jedan minut vozilom su stigli iz Ulice Svetozara Markovića do Bulevara Ivana Crnojevića. Pješaku je pružena pomoć i transportovan je u Urgentni centar.\nDoktorka Ana u Hitnoj radi već devet godina i naučila je sve prečice u Podgorici. Posao ljekara u Hitnoj pomoći je, kaže, jako težak, ali i izazovan i dinamičan. Ljekarski timovi se mijenjaju, rade na terenu, u ambulanti, dispečerski posao, odlaze u kućne posjete... Rad na terenu je najteži, ali se osoblje, kako tvrdi, trudi da 24 sata bude na raspolaganju svim građanima. Ljekari Hitne pomoći su tu da daju i telefonski savjet pacijentima. Građani nerijetko zovu i zbog glavobolje ili bola u kičmi. Dešavalo se da traže brojeve telefona Doma zdravlja, a i da pitaju da li mogu napolje i koje su mjere protiv koronavirusa u tom trenutku na snazi.\nOprema je uvijek na dohvat rukefoto: Luka Zeković\nManje nezgoda, mnogo kovid pacijenata\nTimovi hitne pomoći od početka epidemije kovida-19 učestvuju u trijaži i liječenju pacijenata na novi koronavirus. U slučaju poziva, oblače kompletnu zaštitnu opremu i izlaze na teren. Nakon 21 sat, ljekarski timovi Hitne pomoći umjesto onih iz domova zdravlja tretiraju kovid pozitivne pacijente. Ispred Hitne pomoći u Podgorici je trijažni kontejner, koji služi za preglede pacijenata sa sumnjom na koronavirus. Iz ove ustanove apeluju na pozitivne pacijente da odmah po dolasku kažu da su inficirani.\nMedicinska direktorica Zavoda za hitnu medicinsku pomoć Vesna Mitić Lakušić za “Vijesti” kaže da su u svim gradovima obezbijeđeni trijažni kontejneri ili je dogovoreno da domovi zdravlja nakon 21 sat timovima hitne pomoći stave na raspolaganje ambulante. Svi trijažni šatori, pojašnjava, zbog lošeg vremena su zamijenjeni kontejnerima.\nDoktorka Ana priča da su česti pozivi kovid pacijenata tokom pandemije. “Zovu nas da se informišu, preplašeni, često pogoršavaju stanje brigom. Mnogo je onih i koji nakon 14 dana imaju tegobe”, pojašanjava ona. Tokom ove godine, tvrdi ljekarka, bilo je mnogo manje saobraćajnih nezgoda, koje se ljeti inače često dešavaju.\nUvode laboratoriju i ultrazvučne preglede\nU Zavodu za hitnu medicinsku pomoć planiraju da u narednom periodu poboljšaju kvalitet usluga i organizaciju te ustanove.\n“Planovi će biti u saradnji sa Ministarstvom zdravlja i pokušaćemo da, poštujući standarde EU, počevši od podgoričke Hitne pomoći, uvećamo broj zaposlenih. Samim tim ćemo imati veći broj timova i biti brži i dostupniji građanima. U planu je nabavka laboratorije i portabilnih ultrazvučnih aparata, čime ćemo postići da smanjimo za trećinu broj pregleda u Urgentnom centru Kliničkog centra”, priča Mitić Lakušić za “Vijesti”.\nOna ističe da su u proteklom periodu dobili donaciju u vidu tri otoskopa - medicinski aparat za pregled uha.\n“Sprovedena je edukacija doktora, pri čemu već imamo povratne informacije iz Kliničkog centra da je smanjen broj pacijenata koji se upućuju na ORL kliniku”, kaže Mitić Lakušić.\nOna ističe da je u planu nabavka 20 automatskih eksternih defibrilatora (AED) i da će po dva aparata postaviti u deset gradova, na najfrekventnijim mjestima. Ti aparati, pojašanjavaju, namijenjeni su za oživljavanje u slučaju gubitka svijesti ili zastoja srčane radnje. Mitić Lakušić kaže da će aparat da bude postavljen na aerodromu i da su jednostavni za upotrebu.\nMeđu projektima koji su realizovani u proteklom periodu je i pilot-projekat u saradnji sa Ministarstvom zdravlja – nabavljene su tetra ručne stanice kojim je omogućena komunikacija između medicinskih timovima i sada su non-stop na vezi sa ostalim zdravstvenim ustanovama. Ideja je, tvrdi, proizašla jer su postojali problemi u komunikaciji. Po jedna motorola je u Zavodu i Ministarstvu zdravlja, a u zabačenim mjestima tetra stanice rade i umrežene su sa ostalim službama spasavanja.\nTmušić i Mitić Lakušićfoto: Luka Zeković\nImaju milion ideja i cilj da zadrže kadar\nČetvrtina posla na nivou kompletnog Zavoda obavlja se u podgoričkoj Hitnoj pomoći, u okviru koje rade četiri ljekarska tima i podstanica u Zeti, a ostatak u ostalih 18 organizacionih jedinica.\n„Naravno da ih nećemo zapostaviti, postepeno i sinhronizovano ćemo ih razvijati“, poručuje Mitić Lakušić.\nOna kaže da u toj ustanovi imaju milion ideja, a cilj im je da zadrže kadar, da Hitna pomoć ne bude samo prolazna stanica na putu ka specijalizacijama\n„Trudićemo se da oni doktori koji ostanu da rade dobiju edukacije, adekvatne specijalizacije i da imaju volju i želju da ostanu i rade u Hitnoj pomoći“, Imamo milion ideja, cilj nam je da zadržimo kadar, da Hitna ne bude samo prolazna stanica na putu ka specijalizacijama.\n„Trudićemo se da oni doktori koji ostanu da rade dobiju edukacije, adekvatne specijalizacije i volju i želju da ostanu i rade u Hitnoj pomoći“, tvrdi ona. Mitić Lakušić zaključuje da sve organizacione jedinice Zavoda dišu kao jedan tim, što se pokazalo i i u novogodišnjoj akciji u kojoj su svi zaposleni učestvovali u akciji skupljanja novca za donaciju mališanima Dječjeg doma Mladost u Bijeloj uoči novogodišnjih praznika.\nU smjeni bude i do 30 kućnih posjeta\nDoktorka Ana Tmušić kaže da u ambulanti niko ne čeka duže od 10 minuta, a da u toku smjene, koja traje 12 časova, imaju od 20 do 30 kućnih posjeta. Kada radi smjenu u dispečerskom centru, bude i više od 60 poziva. Ona kaže da razumije građane, jer je svakom svoja muka najveća, ali da imaju strpljenja. Priča da je jednom žurila u kućnu posjetu starijoj gospođi kojoj je pozlilo, a da su ih usput zaustavili u naselju Zagorič jer je čovjek imao moždani udar. „Zvali smo drugu ekipu i pripremili pacijenta. Kolege su došle za četiri, pet minuta, a činilo mi se da je prošlo sat vremena. Pacijentkinja nas je čekala u automobilu. Razumijem pacijente i koliko njima sporo vrijeme prolazi dok su povrijeđeni i čekaju hitnu pomoć“, priča Tmušić.\nProsječno vrijeme izlaska medicinske ekipe na teren je 10 minuta, računajući gradove i ruralna područja, a u Podgorici između šest i sedam minuta, pokazuju podaci Zavoda.\nGrađani zovu i da pitaju za broj Doma zdravljafoto: Luka Zeković\nPropustite vozilo Hitne pomoći\nPortparolka Zavoda za hitnu medicinsku pomoć Tamara Radunović apelovala je na sve vozače da propuste automobil Hitne pomoći pod rotacijom. Ponekad građani to ne urade, jer se i zbune u trenutku.\n„Velike su gužve u saobraćaju, nekada je i minut značajan, pa apelujemo na vozače da se sklone sa strane i propuste automobil hitne pomoći u kojem je pacijent“, kaže ona.\nVesna Mitić LakušićAna TmušićHitna pomoć PodgoricaZavod za hitnu medicinsku pomoć


Šetnja po Mjesecu 2026. godine? | Svijet\nŠetnja po Mjesecu 2026. godine? | Mondo.Me Prod\n21. January, 02:35\nŠetnja po Mjesecu 2026. godine? 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n31.08.2018. / 08:01 08:03\nIzvor mondo.rs 31.08.2018. / 08:01 08:03\nAmerička svemirska agencija NASA priprema nove misije na Mjesec, koje uključuju novu raketu za modul s ljudskom posadom, kao i tri faze u novom osvajanju ovog Zemljinog satelita.\nPrema proceni NASA, potrebno je dostići nekoliko tehnoloških ciljeva prije nego što ljudska noga kroči na prašnjavu površinu Mjeseca.\nNASA upozorava da se prije slanja ljudske posade moraju razviti tehnologije "koje mogu, ali i ne moraju, proraditi iz prve".\nNASA planira i kampanju slijetanja na Mjesec kada će kontaktirati privatne kompanije s kojima će izgraditi male robotske sisteme za istraživanje Mjeseca, pa ih tek nakon toga zamijeniti ili unaprijediti ljudskim.\nPa zar Ameri nisu prije 40 godina sletjeli na mjesec ???


Brnabić: Srbija je neke zemlje stigla i prestigla, nesuglasice Podgorice sa Beogradom su posljedica toga | Aktuelno\nNaslovna REGION Brnabić: Srbija je neke zemlje stigla i prestigla, nesuglasice Podgorice sa Beogradom...\nGostujući na TV Hepi, Brnabić je rekla da je Srbija neke zemlje u ekonomskim oblastima "stigla i prestigla", da su nesuglasice zvanične Podgorice sa Beogradom posljedica toga, a napomenula je da 28 odsto stanovnika Crne Gore čine Srbi\nPremijerka Srbije Ana Brnabić ocijenila je danas da pojedini političari u regionu stvaraju tenzije među zemljama i narodima samo da bi “prikrili da ne trče brzo kao Srbija”. Gostujući na TV Hepi, Brnabić je rekla da je Srbija neke zemlje u ekonomskim oblastima “stigla i prestigla”, da su nesuglasice zvanične Podgorice sa Beogradom posljedica toga, a napomenula je da 28 odsto stanovnika Crne Gore čine Srbi.\nAna Brnabić/FOTO N1\n“Mi moramo da se bavimo pitanjima Srba gdje god oni živjeli, imamo ustavnu obavezu, i za to se nećemo izvinjavati”, rekla je Brnabić i dodala da se i druge države bave pravima svoje nacije van granica sopstvene zemlje.\nBrnabić je dodala i da je hapšenje vladike Joanikija u Crnoj Gori bilo politički čin, koji nije smio da se dogodi, uz ocjenu da prema vjerskim osjećanjima “morate da budete posebno oprezni kako ne bi izazivali sukobe”. Sa druge strane, Brnabić je rekla da ne razumijupotrebu kreiranja nove crkvene zajednice u 21. vijeku.\n“To u 21. vijeku niko ne želi, osim ako nije (glumac) Tom Kruz”, ocenila je Brnabić.


Fed Cup... - Strana 51\nStrana 51 od 52 Prva ... 41 49 50 51 52 Poslednja\nRezultati 751 do 765 od 773\n23.04.2017, 22:43 #751\nKanada :hatoff: Bianca Andreescu donela treći bod pobedom nad Švedovom i osigurala mesto za Kanadu u Svetskoj grupi II (za sada, ukoliko ne promene format).\nAmerikanke prekinule niz Češke, prvi poraz Čehinja posle 2013, a SAD u finalu protiv Belorusije posle sedam godina.\nSasnovich i Sabalenka donele pobedu Belorusiji pobedama nad Golubic i Bacsinszky. Nadam se da će Vika moći da igra finale\n28.04.2017, 07:00 #752\nI ja se nadam da će biti tako onda ću za njih navijati\n26.08.2017, 21:43 #753\nBecker postaje selektor nemacke fed cup reprezentacije\n12.11.2017, 18:15 #754\nKonačno USA dolazi do Fed kupa, prvi put posle 2000. godine\nVandeweghe ključ ove godine\n13.11.2017, 13:22 #755\nSvaka čast Amerikankama, apsolutno zaluženo, doduše i ne tako lako baš kako sam prvobitno očekivala, Stivens je totalno podbacila , a Koko svoje bubice ostavila po strani i donela im tri velike pobede, za istoriju. Bravo i za Beloruskinje...borile se devojke žestoko.\n15.01.2018, 13:56 #756\n07.02.2018, 11:48 #757\nI Olga Danilovic i Dejana Radanovic su dobile svoje singl meceve\n10.02.2018, 16:41 #758\nSve čestitke za Olgu Danilović, Dejanu Radanović i Bojanu Marinković\nPlasman u plej of za popunu Svetske grupe B nije ostvaren ali se ove devojke mogu ponositi svojim igrama u Talinu i pobedama nad puno bolje rangiranim protivnicama.\nNaš ženski tenis sada je već jasno čeka lepa budućnost.\n19.04.2018, 19:14 #759\n19.04.2018, 19:23 #760\nJe l' ovo Nemice igraju u Stuttgartu?\n11.11.2018, 16:14 #761\nKakav sasatav timova u finalu ...ali eto i one ispisale istoriju\n06.02.2019, 16:07 #762\nOstvarene dve pobede protiv Gruzije . Ivana i Olga oba meca sa po 2:0 u setovima.\n08.02.2019, 12:36 #763\nOlga Danilovic dobila 1.mec, 9:7 u TB 3.seta\n08.02.2019, 17:15 #764\nSrpske teniserke se na kraju u odlucujucem mecu dublova protiv hrvatica plasirale u Play off za popunu Svetske Grupe B .\n09.02.2019, 19:33 #765\nChokerski vikend. Aleksandra dva puta servira proitiv Konte i na kraju gubi set u TB sa 0, a da, imala je i 2 0..


Pitanje broj: #626\nPozdrav, NAJLEPSE VAS MOLIM za 10-15 minuta svog dragocenog vremena. Naime, evo o cemu se radi; Potrudicu se da vam u najkracim crtama objasnim svoju poziciju i moju molbu za vasom preporukom nekog Nekorumpiranog Neuropsihijatra & PSIHOTERAPEUTA;\nOd kada znam za sebe, borim se protiv licemerja i Fasisticke Autoritarnosti, pre svega U svojoj kuci... Lecim se zbog psihickih problema vise godina, kao uzrok AUTORITARNE FASISTICKI karakterne MAJKE; od kad znam za sebe... (koja je ranije bila clan SPS a sada clan Radikala; SA svojim karakterom koji je jedino usporediv sa Milosevicevim ili Seseljevim...); I PORED TOGA STO SAM se osecao Dosta dobro, skoro izlecen 1999-2000 godine; Posle smrti moga oca 2000-te godine, KORUMPIRANI lekar (sam sam se uverio da su na tom odlejenu pshijatriske dnevne bolnice vecina "pacijenata" dolazili jedino iz razloga da im se "sredi penzija") mi je predlozio; "Donesi svu raniju dokumentaciju da ti sredimo za penziju....." Sada, umesto da se bavim pravim uzrokom svojih problema, ja moram da objasnjavam kako sam predmet manimupalcije lekara... Gde god da potrazim pomoc, suocen sam sa Lekarskom - pshijatriskom etikom koja im ne dozvoljva da jedni drugima prtivurece; (kao i to da su u obavezi jedni dugima ne protivurece; Zalio sam se Nacelniku centra u kom sam se lecio; na sta mi je on odgovorio: "MALO si ljut, izgleda je treablo drugacije da te lecimo"...I sam Direktor, na moj zahtev 2000 godine, da izadjem na timski pregled, mi je saopstio: "Mi smo nekima tako vec ucinili uslugu, nije vaznio sta ti pise vec kako se osecas...Ti si neostvarean licnost: nisi zavrsio fakultet..." [Da ne pominjem da mi je bivsi DOBROCINITELJ pshijatar "prijateljski" posavetovao: "Samo ti produzi da strudiras, Penzionisi se pa studiraj koliko hoces; Hoces da zarvsis kao ovaj ovde...]: = PA ZASTO ONDA SVAKI Sledeci LEKAR kod koga hocu da produzim lecenje TRAZI RANIJU DOKUMENTACIJU? I ZASTO ME SVAKI PSIHOTERAPEUT TRETIRA KAO Neuarcunjivog paranoika, videvsi raniju dokumentaciju...... Tako mi je upucena poruka, od strane mom bivsem psihijtru njemu Nardedjnih, da ucutim; Sto je oblik pritiska i pretnje, meni kao pacijnetu koji od njihove pshijatriske ustanove treba da dobije pomoc...) Posto sam, te 2000.g. Marta meseca, bio pod povecanom dozom lekova i u stresnoj situaciji po ocevoj smrti, a ubedjen da lekar zeli da mi pomogne, doneo sam im svu raniju dokumentaciju, na kojoj je na jednom izvestaju pisala dijagnoza Paranoja koja je datirala iz 1993; Tako da su mi tada Marta 2000.-te, pripisali dijagnozu koja je bila aktuelna 1993. godine, kao da je aktuelna i tada pa i 2005. Naime; UCILI SU ME u dnevnoj bolnici kako treba da se ponasam pred invalidskom komisijom... Kada sam, nedugo po ocevoj smrti, uvideo da bih Time sto bi im dozvolio da me "penzionisu", zapravo ispunio majcinu vekovnu zelju da mi bude staratelj (koja mi u svom zivotu nije nije kupila cokoladu, a kamoli nesto vise...koja mi nikada nije pruzila majcinsku ljubav), i kada sam uvideo da bi tako moja "majka" NAPOKON POSTALA ZAKONITI VLASNIK SVE SVOJE IMOVINE, ne samo nadamonm, vec i one koju sam joj ja ranije "OTEO", kako je govorila... Tako da sam, uvidevsi u kakvu sam se bezizlanu situaciju svojom krivicom uvukao, odlucio da ne izadjem na invalidsku komisiju, i da ne prihvatim predlog "lekarke" da mi ucini uslugu. UPORNA Ubedjivanje da prihvatim "ponudjenu" penziiju, od lekara sa tog odeljenja su se produzila sve do 2005 godine; PUNIH PET GODINA SAM TRPEO PRITISAK DA IZADJEM NA INAVLIDSKU KOMISIJU, i posto su napokon uvideli da je nemoguce me dobrovoljno "penzionisati" taj moj "lekar" je odlucila da, po sistemu; neces milom, hoces silom; dodeli konacnu dijagnozu; drzeci me punih 6 meseci u dmevnoj bolnici [BEZ MOJE POTREBE ZA dnevnim boravkom, i uprkos tome sto intenzino radim na svojim websitovima od 2003 godine] (A prethodno proverivsi da se svi podaci u mojoj zdrvastvenoj knizici podudaraju sa podacima iz mok kartona PREDAMNOM, zeleci time da mi uputi nekakvu poruku valjda...?); nakon cega mi je lekar sa tog odeljenja napisao otpusnu listu, na taj nacin, da sam predtsavljen kao paranoik (F22) koji je opasan po okolinu (i sam bivsi lekar, rekavsi mi; "Ja sam Sudski vestak ; Ja nikome ne polazen racun...Nisi ti lekar; TO JE TVOJA DIJAGNOZA"....) Prvo je bilo ubedjivanje da prihvatim ponudu, posto nisam prisato posle 4 gfodine, BEZ TRUNKE Stida i obzira, kao da sam mongolid koji ne zna sta su mi predlagali 2000....... Tako me je ponizio bivsi pshijatar "lekar" da sam cak i iz dnevne bolnice, 2005 izasao kao PONIZEN - skoro mi slomivsi i posledni atom samopuzdanja koji sam nosio u sebi; Predstavivsi me pred grupom te 2005 godine: "Ma mi smo se dogovorili, on ce uzeti penziju ako hoce..." (Ne znam sa kime se dogovorio, ali samnom nije 100%; iako zna da sam rekao jos 2000 godine; VASA "magareca usluga mi ne treba, da mi ucinte "uslugu" i penzionisete me") Na sta sam ja ostao skamenjen i bez reci, uvidevsi da su "lekari" resili da me po svaku cenu okarakterisu sa dijagnozom "paranoja" Trenutno sam Sada doveden u TOTALNO kontraditornu poziciju; nekog ko je zaista psihijatriski pacijent; ko je nekada zaista bio isprepadan (uvidevsi da mi u stan ulazi ko kad hoce; a znajuci da, dok mi je podstanar 1993-1994 davao "AMERERICKE lekove protiv glavobolje" posle koih sam spavao, u magnovenju, po 14 -16 sati ...): I time sto sada pokusavam da dokazem da sam sada predmet maniupalcije "Lekara" psihijatra, Nema nacin da dokazem da sam u pravu, jer sad samo potvrdjujem dijagnozu koja mi je pripisana; pre svega iz dobre volje u zelji da mi "pomogne", a posle 5 godina TVRDECI DA JE TA dijagnoza aktuelna i danas, i da ja nisam kompetentan da komenatrisem njihovo misljenje. Kome da dokazem, i na koji nacin, Da su me ubedjivali punih PET gidina da dobrovoljno izadjem na invalidsku komisiju, pa uvidevsi da ne moze to da osvari na nacin da ja to uradim dobrovoljno, resio da ME DRZI PROTIV MOJE VOLJE 6 meseci u dnevnoj bolnici; (znao sam da moram da budem poslusan , inace bi, kao sto su mi ranije indirektno rekao, "Mogao bi bilo ko od rodbine, ako se pacijent pokaze kao neko ko ne zeli dobrovoljno da se leci, da ga dovedu u Psihijatrisku bolnicu protiv njegove volje...Majka mi je rekla: "Ludaci ne smeju da putuju sami; evo nedavno vratili nekog iz Grcek, otputovao a da se niej javi majci..." Kao da sam Mongoloid => Takodje je Mom Ocu; PREDAMNNOM rekala: "Evo ti ga sad, pa ga setaj kao onaj tvoj kolega sa posla svoju Cerku [koja je inace Bila mongoliod] ili nedonosce...) Tako da je ta dijagnoza iz 1993 bila uzrokovana time sto mi je bivsi podstanar, posle toga sto sam ga jedva otpustio iz svog stana, Neko, kao sto sam napomenuo, ulazio u moj stan (kada mene nije bilo u stanau) otvarajuci vrata tako da se nije primecivalo nikavo obijanaje, (kalauzom ili duplikat kljucem...?); Stoga; DA BIH SE UVERIO DA mi stavri iz kuce zaisata nestaju, a ne zato sto sam zaboravan, ZAPECATIO SAM VRATA SVOJE SOBE I ulkjucio kasetofon sa kasetom od 90 minuta; Nakon sto sam se vratio i preslusao kasetu, cuo sam meni nepoznat glas; "U majku mu zapecatio sobu")........ To mi je bio krunski dokaz da mi neko, (PORED MAJKE, koja me svima predstavlja kao da ne umem sam da vezeme pertlu, i kako ona "Jadna" mora da brine o meni.....) uteruje strah, iz meni nepoznatog razloga??? ....Majka mi je pretila od malena da, posto me je ona rodila, ona ce me i ubiti...Da cu "Ispastati jer sam joj oteo "NJEN" stan, a koji je inace otac dobio od svoje firme 1970. godine, A koji mi je poklonio 1998; I PORED toga sto je i ona sama dobila svoj stan Od socijalnog 1988...Moji roditelji su ziveli u vanbarcnoj zajednici; a inace imam starijeg brata, majcinog sina iz prvog braka. Sada, Ni jedan psihoterapeut, niti drugi lekari, ne veruju mojoj JEDINO VALIDNOJ I ISTINTOJ verziji; ne vide da sam ja taj koji je ugnjetavan od malena, pa me sad tretiraju kao potencijalnog nasilnika; Posto mi je "Lekarka" u zelji da mi ucinu "Uslugu" time sto bi me penzionisala; dodelivsi mi 2005 godine Po drugi put dijagnozu paranoja, a posle PUNIH PET GODINA UBEDJIVANJA ...... Srdacan Pozdrav,\nIzgleda da ste Vi generalno izgubili poverenje u lekare, tako da je veoma teško predložiti nekog lekara a ne pogrešiti. Obzirom da je za process lečenja veoma važno da izgradite sa Vašim lekarom odnose poverenja, najbolje će biti da se javite još nekom psihijatru i da sami procenite možete li da medjusobno saradjujete ili ne.


Grnz, PAPAKURA Auckland - Racing | Hotfrog NewZealand\n360 Airfield Road R D 2 , PAPAKURA, Auckland NewZealand\nMain: 027 668 9965\nIs Grnz in 360 Airfield Road R D 2, PAPAKURA Auckland your business? Claim your listing and attract more leads by adding more content, photos and other business details.We have more Racing services in PAPAKURA Auckland available on Hotfrog NewZealand. You can update your search for PAPAKURA Racing by location, keyword or service options.More companies in PAPAKURA Auckland, NewZealandV8 SUPERCAR SIMULATORS LTD66 HEAD RD HUNUA Papakura Auckland 2583Elvis the Voice1/463 Great south Rd Papakura Auckland 2113Pro Sheetmetals65 MARNE ROAD Papakura AucklandBlundell Concrete Ltd8A Beach Road Papakura Auckland 2113


Premier League - SportSport.ba\nBurić je prošle sezone bio najbolji igrač Hapoel Haife, dok je ove sezone zbog povrede u reprezentativnom dresu, ali i problema s koronavirusom imao manju minutažu\nBurić se povrijedio protiv Irana, a nakon više od dva mjeseca oporavio se od povrede i konkuriše za naredne duele Hapoela iz Haife\nČlan kraljevske porodice iz Emirata, šeik Hamad Ben Khalifa Al Thani, kupio je 50 procenata izraelskog Beitara iz Jerusalema.\nPotpisan "najnerealniji ugovor" u Izraelu, ali navijači Beitara ne žele nikakvu vezu s muslimanima\nŠeik od Beitara planira napraviti PSG\nČlan kraljevske porodice iz Abu Dhabija kupio je 50 posto udjela u izraelskom nogometnom klubu Beitar Jerusalem.\n08.12.20. 17:17 32\nŠeik kupuje klub u kojem muslimani nisu poželjni\nČlan kraljevske porodice iz Emirata, šeik Hamad Ben Khalifa Al Thani, mogao bi kupiti 50 procenata kluba u kojem muslimani već godinama nisu poželjni.\n03.12.20. 13:46 9\nI to se dešava: Pogodio četiri puta okvir gola u samo pet minuta\nLoš dan je iza izraelskog fudbalera Elija Elbaza.\nPrvi put u povijesti jedan Izraelac potpisao za arapski klub\nKlub iz Dubaija, glavnog grada Ujedinjenih Arapskih Emirata, doveo je izraelskog nogometaša.\n28.09.20. 15:45 1\nNovo pojačanje Maccabija: Mourinho ga je želio učiniti najpoznatijim Ciganinom na svijetu\nBivši igrač Real Madrida\nMaccabi iz Haife dobit će još jedno pojačanje.\n06.09.20. 20:49 2\nMaccabi doveo Srbina pred Željezničar, a bivši klub ga tuži za 10 miliona eura\nPlanić u problemu\nMaccabi iz Haife dobio je danas novog fudbalera.\nNakon "primirja": Izraelci zovu arapski klub na prijateljski meč\n"Nadamo se da će prihvatiti poziv i doći u Izrael"\nU augustu su Izrael i Ujedinjeni Arapski Emirati, uz posredovanje SAD-a, sklopili "historijski dogovor".\nŽeljin rival pobijedio u prvom kolu\nMaccabiju tri boda sa gostovanja\nEvropski rival FK Željezničar, ekipa Maccabi Haife, ostvarila je pobjedu u prvom kolu prvenstva Izraela.\n30.08.20. 21:30 3\nAsmir Suljić realizovao novi inostrani angažman\nDugo vremena bio slobodan igač\nAsmir Suljić je nakon nekoliko mjeseci bez kluba pronašao novi angažman. Popularni Šejtan s Koševa je realizovao novi inostrani angažman.\n23.08.20. 14:00 3\nŽeljezničar se nije proslavio u posljednjoj provjeri pred evropski meč, ali ništa bolje nije prošao ni njihov rival, Maccabi Haifa.\nNajbolji igrač Maccabija pred utakmicu sa Željezničarom napustio klub!\nSjajne vijesti za bh. predstavnika\nKao što je već poznato Željezničar će svoj put u narednu rundu Evropske lige tražiti na gostovanju kod Maccabija.\n17.08.20. 18:46 6\nBurić: Maccabi igra veoma ofanzivno, ali imaju mane u odbrani što Željezničar mora iskoristiti\nGolman Hapoel Haife analizira protivnika tima s Grbavice\nDanas su naši klubovi dobili protivnike kada je u pitanju Evropska liga. Najgoreg protivnika dobio je Željezničar, koji će gostovati kod Maccabi Haife. Ovaj višestruki prvak Izraela klub je koji je veoma organizovan i ozbiljan, te koji se uvijek nalazi u samom vrhu nogometa u ovoj zemlji.\nBurić je za naš portal analizirao protivnika Željezničara u Evropi, a prema njegovim informacijama izabranike Amara Osima očekuje težak zadatak\n10.08.20. 18:20 1


Dr Branislavka Bjelica Rodić, pedijatar, Novi Sad - 060/0687-461\nPrim. dr Branislavka Bjelica Rodić\nPrim. dr Branislavka Bjelica Rodić je specijalista pedijatrije, pneumoftiziolog iz Novog Sada sa višegodišnjim iskustvom u radu sa decom.\nNaziv primarijusa joj je dodeljen 2000. godine.\nSavetovalište za decu\nMedicinski fakultet Univerziteta u Novom Sadu do 1975\nMedicinski fakultet Univerziteta u Novom Sadu do 1984\nSpecijalizacija iz Pedijatrije\nMedicinski fakultet Univerziteta u Novom Sadu do 1988\nPostdiplomske studije iz pneumoftiziologije.\nDom zdravlja Bečej od 1975\nLekar opšte medicine.\nSlužba medicine rada, Novi Sad\nInstitut za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine od 1980 do 2015\nNačelnik službe za plućne bolesti.\nPregled sa spirometrijom\nZakažite pregled kod Prim. dr Branislavka Bjelica Rodić


Radio 101 ostao bez direktora programa - tportal\nRadio 101 ostao bez direktora programa\nZadnja izmjena 02.06.2010 12:35\nObjavljeno 02.06.2010 u 11:33\nDirektor programa Radija 101 Igor Tomljanović odlazi s popularne zagrebačke postaje 1. srpnja, a Nadzorni odbor trebao bi već u petak imenovati v.d. direktora\n'Točno je da odlazim, ali ne zbog neke afere ili slučaja. Razlozi su čisto privatne naravi, jer odlazim u drugu tvrtku, ali ostat ću u medijskom biznisu', kazao je Tomljanović, ne želeći otkriti više o svom novom radnom mjestu.\nNa funkciju direktora programa Tomljanović je stigao koncem listopada prošle godine, nakon što je na izvanrednoj skupštini Radija napravljena velika kadrovska križaljka i smijenjen tadašnji bivši predsjednik Uprave Darijo Dusper, dok je direktorica programa Tamara Pavlica sama podnijela ostavku.\nIako su očekivanja od nove Uprave bila velika, čini se da se stvari nisu previše pomakle s mrtve točke - Radio je još uvijek u naslijeđenim dugovima koji su kad su stigli novi ljudi iznosili oko 19 milijuna kuna, plaće i honorari kasne po nekoliko mjeseci, a dijelu zaposlenika nije ni sjela nova programska shema koja, prema njima, nikada nije zaživjela.\nTko će naslijediti Tomljanovića, zasad nije poznato, a predsjednik Uprave Drago Perić tvrdi da će v.d. biti poznat već u petak.\n'Postoje određene ideje i prijedlozi, ali o imenima ne bih govorio dok se to ne raspravi unutar Radija u petak', zaključio je kratko Perić.


Dr. Ugljanin: Sastav Bošnjačkog nacionalnog vijeća će odražavati izbornu volju Bošnjaka - SDA Sandžaka\nU ime Bošnjačkog nacionalnog Vijeća na okruglom stolu učestvovao je Predsjednik Vijeća Dr. Sulejman Ugljanin, kao i Ahmedin Škrijelj, sekretar BNV-a.\nU svojoj izjavi medijima datoj nakon sastanka, Dr. Ugljanin je rekao da će na Drugoj redovnoj sjednici BNV-a biti izabrani funkcioneri Vijeća, a da će se izbor i postavljenja vršiti ravnopravno na osnovu rezultata koje su liste ostvarile na izborima za Bošnjačko nacionalno vijeće održanih 26. oktobra.\nPredsjednik Ugljanin je izrazio očekivanje da će sjednica BNV-a u petak biti izraz jedinstva Bošnjaka i da će Vijeće normalno raditi u naredne četiri godine, jer su u njemu intelektualci, školovani, pametni ljudi, svjesni svog nacionalnog identiteta i svojih obaveza.\n- Moj je plan da sa obje liste imenujemo po dva potpredsjednika, od kojih će svaki imati različita zaduženja - rekao je Dr. Ugljanin i dodao da će svi biti ravnopravno zastupljeni, te da će svi zajednički raditi u interesu Bošnjaka.\nUgljanin je rekao da će i ostale funkcije u Vijeću biti ravnopravno raspodijeljene.\n- Cilj je da se završi formiranje organa u skladu sa izbornom voljom građana. Neće biti nikakvih ucjena. Nema šanse za to i ja ne prihvatam nikakve ucjene i uslovljavanja, jer ovo nije partijska organizacija ovo je Bošnjačko naciolno vijeće - rekao je Ugljanin Tanjugu.\nDr. Ugljanin je najavio i da će BNV iznijeti jasan stav Vladi Srbije, Ministarstvu finansija i Kancelariji za ljudska i manjinska prava da se manjinama obezbjede odgovarajuća sredstva, kako bi Vijeće moglo da radi, jer postoji disproporcija između onoga što je u nadležnosti Vijeća i finasijskih mogućnosti.\nPredsjednik BNV-a je kritikovao gradsku vlast u Novom Pazaru napomenuvši da zbog njihove neodgovorne politike, neljudskog i nehumanog odnosa, đaci osnovnih i srednjih škola nastavu pohađaju u hladnim učionicama.\n- Država je pustila, čak i politički i finansijski pomaže neke političke garniture koje se iživljavaju nad Bošnjacima, bave se političkim zloupotrebama gradjana i svojih gradskih funkcija. Naše je da u najkraćem roku omogućimo da sva djeca prate nastavu u normalnim uslovima i nećemo prihvatiti nikakve izgovore - kazao je Ugljanin.\nIzjavu predsjednika Ugljanina vam prenosimo u video prilogu:


Izrada regionalnog popisa žrtava - Suočavanje - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Suočavanje » Izrada regionalnog popisa žrtava\nSa devetog zasedanja Skupštine Koalicije za REKOM održane u Zagrebu\nNa devetom zasedanju, održanom nedavno u Zagrebu, Skupština Koalicije za REKOM je donela odluku o restrukturiranju Inicijative za REKOM. Ovim je, kako je saopšteno medijima, Statut REKOM-a, usaglašen zajedničkim radom izaslanika predsednika Hrvatske, Srbije, dva člana Predsedništva BiH, Crne Gore, Kosova i Makedonije i eksperata Koalicije za REKOM 2014. prestao da važi i da simbolizuje političku volju lidera postjugoslovenskih zemalja da zajednički osnuju Regionalnu komisiju za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i žrtvama ratova devedesetih godina na području nekadašnje Jugoslavije (REKOM).\n0Piše: J. D. 02. januara 2020. 21.52\n„Imajući u vidu da u postojećoj političkoj konstelaciji u Hrvatskoj nema podrške za osnivanje REKOM-a, da pomirenje i osnivanje REKOM-a više nisu prioriteti politike bošnjačkog i hrvatskog člana Predsedništva BiH, da Republika Srpska ne prihvata presude Haškog tribunala kao osnov za utvrđivanje činjenica o žrtvama i da Slovenija smatra da u toj zemlji nema ratnih žrtava te nema osnova da učestvuje u popisu ratnih žrtava, Koalicija za REKOM je spremna da preuzme brigu za izradu poimeničnog popisa žrtava ratova devedesetih na području nekadašnje Jugoslavije“, saopšteno je nedavno iz REKOM-a.\nNaglašeno je da je Koalicija za REKOM postigla značajne rezultate u dokumentovanju ratnih žrtava i mesta zatočenja – Centar za suočavanje s prošlošću – Documenta je utvrdio identitet i okolnosti smrti najmanje 7.000 žrtava u ratu na području Hrvatske; Fond za humanitarno pravo (FHP) je dodatno utvrdio identitet i uzrok smrti još 1.100 ratnih žrtava na području Hrvatske (državljana Srbije i Crne Gore); FHP i FHP Kosovo su registrovali iz više izvora 13.500 žrtava u vezi sa ratom na Kosovu.\n„Do danas su istraživači ove dve organizacije proverili identitet i okolnosti smrti najmanje 8.000 žrtava, a u toku su dodatno istraživanje i provera podataka o okolnostima smrti/nestanka oko 5.500 žrtava u periodu od 1. januara 1999. do 31. decembra 2000. godine. Istraživačko-dokumentacioni centar (IDC) je prikupio podatke o 96.000 žrtava u ratu na području BiH, koje je uz podršku FHP objavio u četiri toma 2012. godine. Udruženje za tranzicijsku pravdu, odgovornost i sjećanje u BiH (TJAR) i Centar za demokratiju i tranzicionu pravdu (CDTJ) do kraja 2019. dokumentovali su preko 1.000 mesta zatočenja na području BiH, u kojima je u vreme rata više od 100.000 civila bilo zatočeno i izloženo nehumanom postupanju“, ukazuje Koalicije za REKOM.\nKako se dodaje, i neke druge organizacije civilnog društva, udruženja Srba iz Hrvatske „Veritas“, Udruženje porodica zarobljenih i nestalih u opštini Zvornik, Udruženje „Izvor“ i Udruženje bivših logoraša iz Prijedora, kao i druga udruženja porodica žrtava, značajan su izvor podataka o žrtvama.\n„Imamo u vidu da su sudska veća Haškog tribunala van svake sumnje utvrdila identitet i odgovornu formaciju za smrt najmanje 14.000 žrtava ratnih zločina, a sudska veća u domaćim suđenjima identitet oko 2000 žrtava ratnih zločina“, navode iz REKOM-a.\nKoalicija za REKOM smatra da su odbijanjem da zajednički formiraju međudržavnu komisiju (REKOM), lideri i vlade postjugoslovenskih zemalja napravili još jednu istorijsku i političku grešku. Koalicija za REKOM na to odgovara – od poimeničnog popisa žrtava se ne sme odustati. Ona preuzima brigu i odgovornost da se taj posao završi do kraja. Skupština Koalicije za REKOM se obavezala: da dokumentovanje ratnih zločina i žrtava intenzivira povećanjem timova istraživača i analitičara, uključivanjem akademskih institucija u istraživački rad, dogradnjom postojećih baza podataka i jačanjem javne pažnje za perspektivu žrtava; da ojača mrežu pomirenja i tranzicijske pravde u periodu 2020-2023. uključivanjem u aktivnosti najmanje 100 organizacija u lokalnim zajednicama, i da pruža stručnu podršku organizacijama mladih u suprotstavljanju netačnom prikazivanju sudskih i istoriografski utvrđenih činjenica i proizvodnji „nacionalnih istina“.\nDeveto zasedanje Skupštine Koalicije za REKOM, rat, Regionalni popis žrtavaZagreb


RAZGOVOR VUCIC – PUTIN 7-10-2017 – NAJNOVIJE VESTI\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić danas je, u telefonskom razgovoru, čestitao jubilarni 65. rođendan predsedniku Ruske Federacie Vladimiru Putinu i poželeo mu dobro zdravlje, kao i politički uspeh, kako u rešavanju problema u svetu, tako i daljem unapređenju odnosa sa Repubikom Srbijom\nPredsednik Putin je izrazio ličnu zahvalnost predsedniku Vučiću za unapređenje odnosa Ruske Federacije i Republike Srbije, ističe se u saopšteju predsednikove Službe za saradnju s medijima.\nPutin je naglasio da su međunarodne okolnosti takve da Srbija nije u jednostavnom položaju, ali da je uveren da će srpski narod, kao i uvek kroz svoju istoriju, pokazati svoj krakter, i pod vođstvom predsednika Vučića prevazići sve probleme.\n– Siguran sam da će pod Vašim rukovodstvom Srbija i srpski narod ići samo napred – rekao je u telefonskom razgovoru predsednik Putin predsedniu Vučiću.\nDvojica predsednika dogovorili su se da u najskorije vreme kontaktiraju, sastanu se i nastave rad na povećanju obima saradnje Republike Srbije i Ruske Federacije u svim oblastima, dodaje se u saopštenju\n19th March 2018 , 13:37, 13:37


Narodna banka Srbije uvela novi način podizanja novca - Akta.ba\n27.07.2020. 08:57 / Izvor: Blic\nSrbijanska narodna banka donijela je Instrukciju o načinu privremene isplate novčanih sredstava s dinarskih i deviznih tekućih računa korisnika platnih usluga i pružanja usluge novčane doznake zbog trenutne epidemiološke situacije.\nNaime, ubuduće će zbog zdravstvenih rizika jednokratno ovlašćenje moći da daju i stariji od 55 godina, osobe na liječenju ili smještene u ustanovi socijalne zaštite.\nPunomoć se može dati na obrascima koji su odštampani uz ovu instrukciju, u formi koju utvrdi banka ili u slobodnoj formi, pri čemu punomoć obavezno sadrži podatke iz tog obrasca.\nU skladu s procjenom rizika od zloupotrebe i prevarnih radnji, banka može upotrebom sredstava za komunikaciju na daljinu da provjeri podatke korisnika i ovlaštenog lica i potvrditi autentičnost punomoći. Na ovaj način može se isplatiti 100.000 dinara mjesečno.\nNa ovaj način banke su dužne da omoguće isplatu s računa korisnika koji su navršili 55 ili više godina života, osobi kojoj se pružaju usluge smještaja u ustanovi socijalne zaštite, kao osobama koje su na liječenju u zdravstvenim ustanovama.\nZa ostale kategorije korisnika, odnosno za one korisnike koji ne ispunjavaju navedene uslove, banka može, ako tako sama opredijeli, u skladu sa sopstvenom procjenom rizika od zloupotreba i prevarnih radnji, primijeniti odredbe ove instrukcije i u drugim slučajevima kada procjeni da je to posebno opravdano. NBS naglašava da je riječ o “privremenom načinu isplate novca s računa korisnika”, koji je prije svega uslovljen trenutnom epidemiološkom situacijom u zemlji.\n(Foto: Vesna Lalić/Nova.rs)


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Sječa lipa u Pljevljima odraz nemarnosti i nebrige\n14. 09. 2020. 14:16 >> 14:16 0\nPljevlja GP URA