Politika privatnosti | Freetechnics | Crna Gora, Montenegro\nOva politika privatnosti je sastavljena tako da bolje služi onima koji se bave pitanjima kako se njihove „lične informacije“ koriste na mreži. Molimo pažljivo pročitajte našu politiku privatnosti kako biste jasno razumjeli kako sakupljamo, koristimo, štitimo, ili na neki drugi način rukujemo, Vašim ličnim podacima u skladu sa našim sajtom. Korišćenjem sajta Freetechnics.me (u daljem tekstu “sajt”) prihvatate i politiku privatnosti.\nKoje lične podatke prikupljamo od ljudi koji posećuju sajt?\nIme, Email adresu i IP adresu korisnika. Sajt možete posetiti i anonimno.\nWordPress koristi Gravatar servis i prilikom ostavljanja komentara naš sajt će poslati Vaše podatke prikazane u obrascu servisu Gravatar kako bi proverio da li ga koristite. Nakon odobrenja komentara, Vaša slika profila koju ste vezali za Vaš Gravatar nalog će biti vidljiva na našem sajtu. Politiku privatnosti servisa Gravatar možete pročitati na sledećem linku – www.automattic.com/privacy\nPrilikom pojsete našem sajtu snima se Vaša IP adresa od strane dva servisa: Google Analytics i WordPress dodatka koji je zadružen za bezbjednost sajta. Google Analytics će Vaše podatke izbrisati iz baze u roku od 38 meseci. Vaša IP adresa se bilježi kako bi se proverila zlonamjerna aktivnost i sajt zaštitio od određenih vrsta napada. Primjeri provere uslova prilikom prijavljivanja uključuju pokušaj prijavljivanja, odjavljivanje, zahtjeve za sumnjivim URL-ovima, promjene sadržaja sajta i ažuriranje lozinke. Ove informacije se čuvaju 4 dana.\nDa poboljšamo našu web stranicu (mi se stalno trudimo da poboljšamo ponude naših web stranica na osnovu informacija i povratnih informacija koje primimo od Vas)\nKoristimo redovno skeniranje od malware-a.\nSve informacije, pogotovo one osetljive i lične, koje razmjenjujete sa ovim sajtom štite se pomoću cloud tehnologije Secure Socket Layer (SSL).\nČlanci na ovom web mjestu mogu da sadrže ugnježđeni sadržaj (npr. video snimke, slike, članke, itd). Ugnežđeni sadržaj sa drugih web mjesta se ponaša na potpuno isti način kao da ste posjetili to drugo web mjesto.\nTa web mjesta mogu da prikupe podatke o Vama, koriste kolačiće, ugnijezde dodatno praćenje od strane treće strane i nadgledaju Vašu interakciju sa tim ugnežđenim sadržajem, uključujući praćenje Vaše interakcije sa ugnežđenim sadržajem ukoliko imate nalog i prijavljeni ste na to veb mesto.\nDa. Kolačići su mali fajlovi koje sajt, ili njegov provajder usluga, prenese na čvrsti disk Vašeg računara preko web pregledača (ako to dozvolite) koji omogućava sistemima, ili servis provajderima, da prepoznaju Vaš pretraživač i snimaju i zapamte određene informacije. Na primjer, oni se koriste da nam pomognu da razumijemo Vaša podešavanja zasnovana na prethodnoj ili trenutnoj aktivnosti na web lokaciji, što nam omogućava da Vam pružimo poboljšane usluge. Koristimo i kolačiće koji nam pomažu da sakupljamo agregatne podatke o prometu sajta i interakcijama na sajtu kako bismo u budućnosti mogli ponuditi bolje iskustva na sajtu.\nRazumijevanje i čuvanje korisničkih podešavanja za buduće posete.\nMi ne prodajemo, ne trgujemo ili na drugi način ne šaljemo trećim stranama Vaše lične informacije, osim ako ne pružimo unaprijed obaveštenje korisnicima. Ovo ne uključuje partnera za web hosting i druge partnere koji pomažu u radu našeg web sajta, vođenju našeg poslovanja ili pružanju usluga našim korisnicima, sve dok se te strane slažu da ove informacije budu povjerljive. Takođe možemo objaviti informacije kada je to odgovarajuće za usklađivanje sa zakonom, sprovođenje naših politika na polju ili zaštiti naših ili drugih prava, imovine ili sigurnosti.\nOvaj sajt se skenira u potrazi za potencijalnim zlonamernim programima i ranjivosti od strane Sucuri’s SiteCheck-a. Ne šaljemo lične informacije Sucuri-ju; međutim, Sucuri može pronaći lične podatke javno objavljene (na primjer u komentarima) tokom njihovog skeniranja. Za više detalja pogledajte Sucuri-ovu politiku privatnosti.\nPovremeno, po našem nahođenju, možemo da uključimo ili ponudimo proizvode i usluge nezavisnih proizvođača na našoj web lokaciji. Ove treće strane imaju zasebne i nezavisne politike privatnosti. Stoga nemamo nikakvu odgovornost niti odgovornost za sadržaj i aktivnosti ovih povezanih sajtova. Mi želimo zaštititi integritet našeg sajta.\nVažno napomenuti da dozvoljavamo praćenje ponašanja trećih strana.\nKada se radi o prikupljanju ličnih podataka od djece do 13 godina starosti, Zakon o zaštiti privatnosti djece na Internetu (COPPA) stavlja roditelje u kontrolu. Federalna komisija za trgovinu, primenjuje COPPA pravilo, što govori o tome šta operateri web lokacija i online usluga moraju učiniti kako bi zaštitili privatnost i sigurnost djece na mreži. Mi nećemo svjesno sakupljati lične podatke od dece mlađe od 13 godina. Ako uočimo da smo prikupili lične podatke o djetetu ispod 13 godina, mi ćemo izbrisati te podatke iz naših sistema.\nAko u bilo koje vreme želite da se odjavite od primanja budućih e-poruka, to možete učiniti na slijedeće načine:\nPolitika privatnosti sajta nije u potpunosti kompatibilna sa GDPR zakonom. Pomenuti sajt je u vlasništvu kompanije Freetechnics Montenegro (više na stranici O nama) koje je pravni subjekt Crne Gore te zbog toga podlaže zakonima te države, a ne zakonima Evropske Unije. Ako ste građanin države koja je članica Evropske Unije onda ovaj sajt koristite na sopstvenu odgovornost!\nAko imate bilo kakvih pitanja vezanih za ovu politiku privatnosti možete nas kontaktirati koristeći našu kontakt stranu.


Masaža - mehaničko dejstvo na telo radi poboljšanja rada!\nDrevna praksa kojom majstori masaže tretiraju različite bolesti. Zaista, u pravim rukama telo se bukvalno može transformisati u samo nekoliko sesija (od 4 do 8).\nKoje glavne promene ćete odmah primetiti?\nMasaža pomaže u distribuciji stagnantnih masnih naslaga, poboljšava cirkulaciju krvi, ubrzava metabolizam. Postoje specijalne masaže za gubitak težine, recimo vakuum ili med. Ali čak i obična masaža u samo nekoliko sesija će vam omogućiti da se oslobodite nekoliko kilograma bez mnogo truda.\nMasaža nam pre svega opušta mišiće. Mišići su odgovorni za naše pokrete, a vremenom se stvara napetost i bolovi u mišićima. Oslobodivši se mišićnih stega, osetićete prasak energije. Cirkulacija krvi, koja se poboljšava zahvaljujući masaži, održava mišićni tonus.\nZahvaljujući snazi i tonusu mišića, biće vam mnogo lakše da držite leđa ravno. Osim toga, bez spona mišića sa ravnim naslonom, uopšte se nećete umoriti. Jer joga i ples su, naravno, dobri za prelepo držanje, ali je masaža najlakši način da ga povratite.\nPoboljšana cirkulacija krvi - ovo je prilika za blagovremenu ishranu mozga i glavnih organa, tako da oni rade punom snagom i ne osećate se umorno do popodneva. Posebno za energiju, pamćenje i dobar rad mozga je dobro masirati područje vrata.\nMasažom se možete rešiti celulita i strija. Ali to nije sve! Zbog činjenice da masno tkivo počinje da se pravilno raspoređuje po celom telu, koža prestaje da se suši, štaviše, nakon masaže čak možete da se oslobodite akni.\nMasaže će vas učiniti ne samo veselim i odmornim, već će vam dodati i snagu i lepotu. Probajte!\nPrepoznajte na vreme: Ovo su znakovi raka grlića materice\nIntimno zdravlje: 5 načina kako seks može da nam škodi


ČELIK SE POSLIJE SAMO DVA MJESECA RAZIŠAO S TRENEROM SLAVIŠOM BOŽIČIĆEM | Hayat.ba\nDa, razišli smo se. Ja moram reći da su svi bilo korektni prema meni, ali, jednostavno, rezultat nas nije poslužio i nešto se mora mijenjati. Volio bih da je bilo drugačije pa da svi zajedno nastavimo. Međutim, ekipi su jako bitna ova tri boda, u zadnjem kolu jesenjeg dijela protiv Mladosti iz Doboja kod Kaknja, pa je potrebno uraditi neku promjenu. Ekipu će na tom gostovanju voditi moj pomoćnik Igor Jović, koji ima licencu – kaže Božičić, koji je debitovao prije dva mjeseca domaćim trijumfom protiv Širokog Brijega (2:0).


Kostić: U sprovođenju reformi, važna je ekspertska i finansijska podrška EU | EUME\nNaslovnica Info Press info Kostić: U sprovođenju reformi, važna je ekspertska i finansijska podrška EU\nKostić: U sprovođenju reformi, važna je ekspertska i finansijska podrška EU\nMinistarstvo zdravlja opredijeljeno je da strukturnom reformom zdravstvenog sistema obezbijedi dostupnu, efikasnu i kvalitetnu zdravstvenu zaštitu građanima, a u sprovođenju reformi, važna je ekspertska i finansijska podrška Evropske unije (EU), ocijenio je sekretar tog resora Zoran Kostić.\nMinistarstva zdravlja Crne Gore organizovalo je Internacionalni workshop, na temu “Permanentno prikupljanje i analiza podataka u jadranskoj prekograničnoj mobilnosti u zdravstvenoj zaštiti i njezi”, koji održan prethodna dva dana.\nNa skupu, koji je, kako je saopšteno iz Ministarstva zdravlja, organizovan u sklopu projekta “Adriatic model održive mobilnosti u oblasti zdravstvene zaštite”, koji finansira Evropska komisija, učestvovali su predstavnici osam država Italije, Grčke, Hrvatske, Slovenije, Srbije, Albanije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore.\nKostić je, otvarajući skup, naveo da Ministarstvo zdravlja nastoji da zdravstveni sistem uredi i organizuje tako da pacijent dobije kvalitetnu, pravovremenu i efikasnu zdravstvenu uslugu i da je u tom smislu, Vlada Crne Gore usvojila i pripremila niz strateških dokumenata i zakona i donijela nove projekcije, kroz dokument „Strukturne reforme u zdravstvenom sistemu sa Akcionim planom za njihovu realizaciju 2015-2017. godine“.\n„Većina zakonskih akata usklađena je sa normativom EU, a Ministarstvo zdravlja je opredijeljeno da strukturnom reformom zdravstvenog sistema obezbijedi dostupnu, efikasnu i kvalitetnu zdravstvenu zaštitu svojim građanima. U sprovođenju reformskih procesa od neprocjenjive važnosti je eksperstka i finansijska podrška EU, kroz IPA projekte, koji se realizuju u Crnoj Gori“, ocijenio je Kostić.\nOn je kazao da Ministarstvo zdravlja sprovodi dugoročne projektne zadatke, koje finansira EU, kroz IPA projekte – evropski program namijenjen pružanju pomoći državama kandidatima za članstvo u toj organizaciji, kako bi usvojile njene standarde i nacionalno zakonodavsvo uskladile sa njenim zakonodavstvom.\n„Ministarstvo zdravlja do sada je realizovalo niz aktivnosti u sklopu projekta “Adriatic model održive mobilnosti u oblasti zdravstvene zaštite”, precizirao je Kostić.\nOn je naveo da je taj resor u narednom periodu obavezan da organizuje tematske internacionalne i nacionalne radionice i okrugle stolove, obezbijedi prisustvo internacionalnim događajima i sastancima u državi, sprovodi aktivnosti na implementaciji radnih paketa, u prvom redu nabavke medicinske i IT opreme, u skladu sa specifikacijama partnera na projektu, kao i da angažuje eksperte i dodatno administrativno-tehničko osoblje, shodno planiranim aktivnostima na projektu.\nDirektorica Specijalne bolnice za plućne bolesti Brezovik Gordana Reljić kazala je da je cilj projekta “Adriatic model održive mobilnosti u oblasti zdravstvene zaštite” da se osigura mobilnost pacijenata, kao i ljekarskog kadra i usluga.\nOna je navela da je planirano da se dio sredstava utroši za stvaranje tehničkih preduslova za mobilnost pacijenata (opremanje istitucija koje prihvataju pacijente ili vrše njihov transport – hitna pomoć, aerodromi, luke), kao i stvaranje komunikacionog softvera između.\nProjekat, prema njenim riječima, obuhvata programe akreditacije zdravstvenih ustanova, mapiranje institucija i mapiranje seta zdravstvenih usluga neophodnih za brzo i efikasno pružanje prve pomoći građanima koji borave u Crnoj Gori.\n„Benefiti koji će se dobiti realizacijom projekta su bolja informisanost o vrsti i broju usluga kao i pružaocima zdravstvene zaštite u svakoj od država učesnika projekta, zatim bolja informisanost o kadrovima, specijalizacijama, standardima pružanja usluga na nivou zdravstvene institucije u zemlji, kao i državama učesnicima projekta generalno“, smatra Reljić.\nOna je kazala da će projekat doprinijeti povećanoj efikasnosti i dostupnosti pojedinih servisa, analiza i pregled medicinskih podataka, kao i edukaciji zaposlenog osoblja, standardizaciji procesa, i mogućnosti implementacije primjera dobre prakse.\nDirektor Doma zdravlja Podgorica Nebojša Kavarić naglasio je da je u početnoj fazi razvoja informacionog sistema, prepoznata potreba izgradnje integralnog informacionog sistema zdravstva i definisanja platforme na kojoj bi se i privatni davaoci usluga uključivali u sistem i „dijelili“ informacije sa naglaskom na interkonekciju sa sličnim sistemima u državi i inostranstvu.\n„U ovom trenutku, postojeći informacioni sistem, softverski podržava procese rada u svim domovima zdravlja u Crnoj Gori, koji su u potpunosti međusobno integrisani, što obezbjeđuje elektronsko fakturisanje, međusobnu elektronsku komunikaciju i veoma kvalitetne baze – bazu upotrebe ljekova i baze pruženih usluga, kao i elektronski medicinski karton pacijenta“, rekao je Kavarić.\nOn je pojasnio da je stvorena mogućnost elektronske razmjene podataka sa Institutom za javno zdravlje i slanje statističkih podataka.\n“Informacioni sistem primarnog nivoa zdravstvene zaštite u potpunosti je integrisan sa informacionim sistemom Fonda za zdravstveno osiguranje i zdravstvenom ustanovom „Apoteke Crne Gore Montefarm“ i u toku je informatičko povezivanje sa zdravstvenim ustanovama na drugom i trećem nivou zdravstvene zaštite”, zaključio je Kavarić.\nUčesnici iz država članica projekta prezentovali su postignute rezultate u proteklom periodu iz različitih oblasti zdravstva i drugih sektora koji su povezani sa zdravstvom, kao i planirane aktivnosti.\nPlanirane aktivnosti, kako je saopšteno, odnose se na mapiranje institucija, koje će se nalaziti na zajedničkoj mapi, sa osnovnim podacima o kapacitetima i uslugama koje pacijenti mogu da dobiju, zatim na akreditaciju zdravstvenih ustanova i standardizaciju usluga, koje moraju da budu usklađene sa EU standardima.


City Magazine | Koja boja karmina najbolje pristaje vašem tenu? - City magazine\nKoja boja karmina najbolje pristaje vašem tenu?\nJedan od najlakših načina da istaknete lepotu lica jeste da nanesete karmin, i to onaj koji se uklapa sa vašim tenom. U današnje vreme ponuda proizvođača i nijansi je velika, te je ponekad teško izabrati karmin koji vam odgovara. Međutim, potrudili smo se da otkrijemo kako najlakše obaviti kupovinu, a da rezultat bude zadovoljavajući, te ostanite sa nama i u nastavku.\nProfesionalni šminkeri najbolje znaju kako šminkanjem postići najbolji efekat. Oni imaju veliko iskustvo u radu sa ženama različitog tena, crta lica, i bojom kose. Ukoliko imate dilemu koja nijansa karmina liči na vas, pažljivo čitajte sledeće redove. Osobe svetlijeg tena treba da biraju karmine hladnih tonova, sa naglaskom na koralni podton, kako bi istakle ono najlepše. Pun pogodak su karmini boje brusnice ili cveta fuksije. Sa druge strane, dame koje imaju svetao, ali za nijansu tamniji ten, treba da biraju breskva, svetloljubičastu ka roze, ili magenta boju karmina.\nPredlog za dame čiji ten je negde između svetlog i tamnog jesu nijanse višnje i kraljevske ljubičice. Pored njih, možete isprobati i jarko crvenu nijansu. Ovaj preliv koji naginje ka narandžastoj čini da izgledate zdravo, sveže i puni energije. Ukoliko vaš ten naginje ka tamnijem, pre nego ka svetlom, neka vaš izbor budu cinobercrveni karmini.\nNa kraju, kada su u pitanju tamnopute dame, njima pristaju tople roze, te bogate braon nijanse sa primesom crvene. Ako, pak, imate čokoladni ten, koristite crvene karmine, bilo jarke, bilo zagasite nijanse, kao što su crveno vino i merlot, ili šumsko voće i braon nijanse.\n#karmini #nijanse #saveti #šminka #ten


Čitaoci specijalizovanog nemačkog časopisa za terenska i 4x4 vozila Auto Bild allrad ukazali su čast modelu Jeep Wrangler četvrtu godinu zaredom. Čitaoci časopisa proglasili su ovaj model najboljim „Terenskim vozilom po ceni od 35.000 do 50.000 evra“.\nOvo je prvi put da su čitaoci časopisa Auto Bild allrad izglasali model Wrangler ne samo kao njihov omiljeni uvozni automobil, nego kao uopšte najbolji automobil u svojoj kategoriji, pobedivši tako sve modele nemačkih proizvođača premijum automobila.\nOvaj rezultat potvrđuje privlačnost koju model Wrangler - naslednik modela Willys-Overland MB, prvog lakog 4x4 vozila na svetu - i dalje ima među ljubiteljima terenske vožnje i terenskih vozila, kao i vrednost koju oni pridaju autentičnosti i jedinstvenosti.\nAuto Bild allrad anketa sprovodi se na godišnjem nivou, i poziva čitaoce da navedu svoje omiljene automobile raznih svetskih proizvođača. Ove godine, takmičilo se preko 218 modela u 10 kategorija. Po izboru čitalaca, kruna je otišla modelu Jeep Wrangler, kao najboljem svestranom automobilu kako na putu, tako i van njega.


NOĆ U BEOGRADU: Povređeno sedam osoba u pet saobraćajnih nesreća | Novosti.RS\nčetvrtak, 15. 12. 2016. u 09:14\nU pet saobraćajnih nesreća u Beogradu povređeno je sedam osoba, od kojih jedna teže, izjavila je jutros portparolka Hitne pomoći Nada Macura\nU pet saobraćajnih nesreća u Beogradu povređeno je sedam osoba, od kojih jedna teže, izjavila je jutros portparolka Hitne pomoći Nada Macura.\nKako je rekla Beti, muškarac (30) povređen je u udesu u Ulici Kneza Miloša oko 15 minuta posle ponoći, a prevezen je na Vojno-medicinsku akademiju.\nMuškarac (30) povređen je u saobraćajnoj nezgodi koja se dogodila oko ponoći u Vojvođanskoj ulici u Surčinu, ali je on zbrinut na licu mesta.\nŽena (35) teže je povređena u udesu koji se sinoć oko 20.15 dogodio u Ulici Radovana Simića Cige. U udesu je povređen i muškarac (46).\nJedna žena (60) povređena je oko 20.15 kada ju je udarilo vozilo na Zelenom vencu, posle Terazijskog tunela.\nU saobraćajnoj nesreći koja se dogodila oko 20.00 u Ulici akrobate Aleksića u Zemunu učestvovali su mladić (19) i devojka (17). Oni su pregledani, ali nisu imali vidljive povrede.\nMacura je kazala da je Hitna pomoć noćas obavila 120 intervencija, da su pomoć najčešće tražili ljudi sa visokim krvnim pritiskom, srčani bolesnici i astmatičari.


Usled vanredne situacije uzrokovane virusom COVID-19, rok za sve ICGEB stipendije Arturo Falaschi (kratkoročne i dugoročne, SMART kao i stipendije relevantne za ICGEB-DIC-MOST Međunarodni program stipendija) je produžen do 15. aprila 2020. godine (prvobitni rok – 31. mart 2020.).\nCentralno Evropska Inicijativa pokrenula vanredni Poziv za projekte COVID-19 (rok: 09. april 2020.)\nU cilju pružanja odgovora na globalnu pandemiju izazvanu virusom COVID-19, Centralno Evropska Inicijativa (CEI) je pokrenula vanredni poziv za dostavljanje prijedloga projekata na temu virusa COVID-19. Ovaj Poziv ima za cilj brzo rješavanje specifičnih potreba zajednica u okviru CEI zemalja članica.\nReal time RT-PCR mašina u punom pogonu u Institutu za javno zdravlje Crne Gore\nHERIC projekat (heric.me) koji je finansirala Vlada Crne Gore, posredstvom Ministarstva nauke a iz kredita Svjetske banke, imao je puno opravdanje i smisao. Ne samo da smo dobili HLA laboratoriju koja je od izuzetne važnosti za transplantaciju organa, već i dva od osam HERIC projekata sada direktno doprinose borbi protiv novog koronavirusa Covid-19 u Crnoj Gori.


Muzeji za 10. - MUZEJI ZA JEDNAKOST: RAZNOLIKOST I INKLUZIJA | Art Galerija\nMuzeji za 10. - MUZEJI ZA JEDNAKOST: RAZNOLIKOST I INKLUZIJA\nManifestacija Muzeji za 10. po šesti put (9 – 15. novembar 2020.)\nIstovremeno, nastavljane su pripreme za održavanje Manifestacije „Muzeji za 10“ u novom terminu, od 9 do 15. novembra 2020. uz pridržavanje svih procedura propisanih od Vlade Republike Srbije,a koje se odnose na sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti COVID-19.\nKako bi još aktivnije uključili publiku pokrenuli smo Nagradni konkurs: „Predstavi svoj muzej”, kojim ćemo publiku pozvati da u formi kratke video forme od najviše 3 minuta predstavi svoj omiljeni muzej. Klipove ćemo predstaviti na društvenim mrežama, a najkreativnije i nagraditi.\nOve godine se po šesti put organizuje manifestacija Muzeji za 10.


Narodna stranka podržala kandidaturu Dragana Đilasa\n26.02.2018. 12:18h 26.02.2018. 12:26h\nPredsednik Naprednog kluba Čedomir Antić ocenio je danas da predstojeći izbori u Beogradu nisu obični lokalni izbori i pozvao, kako se izrazio, istinsku opoziciju da se ujedini u "opravdanoj kritici režima i borbi za demokratiju".\n"Pozivamo istinsku opoziciju u Srbiji da se ujedini u opravdanoj kritici režima i borbi za demokratiju. Samo je tako moguće sprečiti prikrivene planove Aleksandra Vučića da proširi apatiju među građanima i zahvaljujući, pre svega, maloj izlaznosti odnese pobedu oslonjen na partijske vojske i korupciju", naveo je Antić u pisanoj izjavi.\n"Demokratska stranka, Dveri i Dosta je bilo, boreći se za cenzus nastoje da se dokažu i afirmišu. Sada nije vreme za to. Za jedinstvo opozicije je posle predaje lista prekasno, ali još ima vremena za ujedinjeno delovanje protiv režima i njegovih satelita u opoziciji", rekao je Antić.\n"Režim Srpske napredne stranke opasno je ugrozio demokratiju u Srbiji. Potvrda vlasti režima u Beogradu, gradu ekonomski najsamostalnijih i u proseku najobrazovanijih stanovnika Srbije, koji tradicionalno manje podržavaju populističke i autoritarne stranke nego ostatak države, imala bi katastrofalne posledice po budućnost slobode i ustavnosti u Srbiji", ocenio je Antić.\nPOTPREDSEDNIK NARODNE STRANKE ALEKSIĆ: Opozicija da se ne svađa dok građani trpe ucene i pritiske\nOPOZICIJA ZAKAZALA SASTANAK: Sutra sa predstavnicima javnog servisa, u nedelju protest\nČedomir AntićNarodna strankaNapredni klubDragan Đilasopozicijaujedinjenjebeogradski izborilokalni izbori


Izložba 50 godina koncertne rock fotografije u Srbiji | Balkanrock.com\nNaslovnaVestiVesti iz regionaIzložba 50 godina koncertne rock fotografije u Srbiji\nIzložba 50 GODINA KONCERTNE ROCK FOTOGRAFIJE U SRBIJI obuhvata 100 fotografija 25 autora različitih generacija koji su dali značajan doprinos promovisanju rokenrola i koncertne rok fotografije od 1966. godine (kada su T. Peternek i B. Debeljković priredili prvu izložbu koncertne fotografije Koncert u sto fotografija u Domu omladine u Beogradu) do danas, vredno beležeći nastupe, objavljujući fotografije u muzičkim i omladinskim časopisima širom bivše Jugoslavije, na muzičkim web portalima, sarađujući sa mnogim muzičkim grupama ili priređujući izložbe. Otvaranje izložbe u nedelju 10. decembra u 19h u beogradskoj galeriji Prozor.\nFotografi koji su sa žarom radili i pratili živu scenu rokenrola, naše domaće bendove i nastupe gostiju iz inostranstva, stoje sa svojim fotografijama na ovoj izložbi – prikazujući prvenstveno svoj izbor onoga što je za njih bilo značajno, a što je obeležilo njihovo i naše vreme. Autori fotografija su: Tomislav Peternek, Branibor Debeljković, Brian Rašić, Slobodan Purić, Imre Szabo, Goranka Matić, Kamenko Pajić, Zoran Trbović, Vukica Mikača, Zoran Vujović, Slobodan Sarić Hemfri, Nebojša Babić, David Vartabedijan, Stanislav Milojkovič, Anamarija Vartabedijan, Srđan Veljović, Miloš Milojević, Raša Milojević, Milena Anđela Mišić Atanacković, Nemanja Đorđević, Zoran Mojsin, Marko Ristić, Jovana Milovanović, Wood RS, Danko Strahinić.\nNa izložbi se mogu videti fotografije sa Prve Gitarijade održane na Sajmu u Beogradu 1966. godine, sa „Hajdučke česme“ iz 1977. godine, sa „Boom“ festivala u Novom Sadu iz 1978. godine kao i sa prvog koncerta inostranog pank benda („The Ruts“) u Srbiji održanog 1980. godine u „Hali Pinki“, sa prvog „BROF“ festivala iz 1981. godine, sa „Zaječarske gitarijade“ i festivala „EXIT“. Na izložbi je predstavjen presek koncertnih rokenrol dešavanja kroz fotografije domaćih i stranih izvođača kao što su: Bijelo dugme, Točak, Divlje jagode, U škripcu, Idoli, EKV II, Girlschool, Saxon, Džoni Štulić, EKV, Riblja Čorba, Bajaga i instruktori, Slađana Milošević, Partibrejkers, Koja, Satan Panonski, Električni orgazam, Nick Cave, Sisters of Mercy, The Mission, Alice Cooper, Motorhead, Rolling Stones, Apocalyptica, Darkwood Dub, KKN, Kud Idijoti, Neno Belan, Iron Maiden, Slash, Tunnel of Love, Masser Chups, Popečitelji, UK Subs, Guns n’ Roses, Eric Burdon, Sisters of Mercy, Steve Vai, House of Broken Promises, Pain, The Causalties, Judas Priest, Faith No More, The Cult, The Exploited, Ritam nereda, Goblini, Mortal Kombat, Prodigy, Amorphis, Lacuna Coil, Nikola Vranjković, Swans, Yu grupa, Marky Ramone, Wovenhand i Devin Townsend Project. Ovaj spisak je daleko od konačnog, ali svedoći o bogatstvu događaja kojima smo bili prisutni tokom proteklih pet decenija, a to nimalo nije malo..\nRokenrol je najveća kulturna i društvena revolucija koja se širila od pedesetih godina dvadesetog veka, pružila je slobodu, drugačiji model ponašanja i razmišljanja i postavila određene ideale. Rokenrol je prevazišao sve granice, predrasude i ušao u savremene tokove kulture i društva.\nCilj izložbe je okupljanje značajnih fotografa i javna prezentacija dokumentarno-umetničke rok fotografije nastale u proteklih pedeset godina – od analogne do digitalne fotografije kroz isticanje različitosti u izboru i umetničkom izrazu. Uz arhiviranje, dokumentovanje, čuvanje istorijske i umetničke građe, ova izložba obeležava i značaj istorijsko-društvenog i kulturnog konteksta rokenrola.\nIzložba 50 godina koncertne rock fotografije


Tugovanje kod dece | Psihološko savetovalište REČ PO REČ\nIzgubiti osobu do koje nam je stalo znači da je pred nama period u kojem ćemo se navikavati na to da se ta osoba više nikada neće vratiti u naš život – taj period nazivamo tugovanje. Tugovanje je normalna reakcija na gubitak nekoga ko nam je bio blizak, važan, koga smo voleli. Ujedno to je i proces koji ima različite, uglavnom univerzalne faze, a najvažnija potka koja objedinjuje čitav proces jeste da osoba koja tuguje ostane u dodiru sa sećanjem i uspomenama na umrlu osobu sve dok joj je to potrebno te da se postepeno privikava na život bez umrle osobe i na činjenicu da život nikada više neće biti isti.\nDoživljaj gubitka kod dece unekoliko je različit od tugovanja kod odraslih. S obzirom na to da deca u najvećoj meri zavise od svoje okoline, od odraslih kojima su okružena i koji o njima brinu, deca gubitak često povezuju sa intenzivnim osećanjem nesigurnosti i bespomoćnosti. Sem toga, mala deca nemaju u dovoljnoj meri razvijene kognitivne kapacitete koji bi im pomogli da razumeju šta se dogodilo. Zbog toga je jako važno da odrasli pruže osećaj sigurnosti i na neki način objasne detetu šta se oko njega događa.\nTugovanje je bolno i za decu i za odrasle. Mnogi nisu spremni da prođu kroz čitav proces, izbegavaju da se suoče sa tugom, racionalno prihvataju smrt i po svaku cenu nastavljaju dalje, negirajući svoje emocije, praveći se kao da se ništa nije dogodilo, panično se pritom plašeći da spominju preminulog pred decom kako ne bi morali da gledaju kako deca pate. Ali deca kao i odrasli, ako ćute i prihvataju, ne znači da ne pate. Ako smo u poziciji odraslog koji pomaže detetu da preboli gubitak, moramo voditi računa da smo i sami dovoljno podržani za taj proces. Ne samo zbog sopstvenog tugovanja već i zbog podrške koju dajemo. Veoma je važno da onaj odrasli koji ostaje sa detetom koje tuguje i sam dobije adekvatnu pomoć.\nUkoliko dete doživi gubitak, najčešće je to neka od sledećih situacija: smrt bake ili deke, smrt roditelja, razvod roditelja, smrt kućnog ljubimca, smrt brata ili sestre, gubitak zbog bolesti ili povrede, gubitak najboljeg prijatelja. Neki gubici su očekivani u određenim periodima života dok neki dolaze potpuno neočekivano.\nDeca su svesna gubitka. Iako su možda premala da bi to jasno izrazila rečima ili se nalaze u okolini u kojoj se ne osećaju dovoljno sigurno da izraze svoja osećanja, deca su uvek svesna onoga što se dešava oko njih. Svakako jesu svesna da te osobe više nema, da su ljudi oko njega tužni, uznemireni.\nKako bi zaštitili sebe od teških i neugodnih razgovora s detetom koje tuguje, odrasli često posežu za izgovorom da je bolje ne pričati o tome jer će se dete samo još više rastužiti. Odrasli teško podnose dečju tugu jer ih dovodi u kontakt sa sopstvenom tugom i često budi osećaj bespomoćnosti. Ne zaboravite, međutim, da je dete koje je nekoga izgubilo tužno, pričali vi o tome ili ne. Ukoliko ne pričate, ostavljate ga da samuje u svom tugovanju. Razgovor je pružena ruka detetu za koju se drži dok proces tugovanja teče i daje mu osećaj sigurnosti i podrške.\nI ono dete koje ne plače i ne govori o tome, zasigurno oseća gubitak. Gubitak se može izražavati i kroz ljutnju, agresiju, i neprihvatanje činjenice da se smrt dogodila. Moguće je da nekoj deci, kao i uostalom odraslima, treba više vremena da počnu proces tugovanja.\nDeca se, isto tako, mogu ponašati kao da se ništa nije dogodilo kako bi zaštitila odrasle koji tuguju. Posebno u situacijama kada dete izgubi jednog od roditelja i pokušava da zaštiti onog koji je ostao i koji tuguje.\nPonekad se odrasli nose idejom da bi najbolje bilo da dete prosto zaboravi da se išta dogodilo, da nastavi život zaokupljen drugim stvarima i aktivnostima. Iako svakodnevne aktivnosti i preokupacije daju detetu osećaj sigurnosti i predvidljivosti kada je ona narušena, zaboraviti da ste nekoga izgubili je jednostavno nemoguće. Dete se može ponašati kao da je zaboravilo, da bi ispunilo očekivanja okoline, ali to samo znači da je ostalo samo sa svojom tugom. Deca kao i odrasli imaju potrebu da razgovaraju i prisećaju se umrlog i važno je da im to omogućimo.\nU redu je plakati pred detetom – na taj način pokazujete mu da nije samo u procesu tugovanja i dajete mu dozvolu da izražava svoja osećanja. To omogućava zajedničko tugovanje.\nNeke reakcije na gubitak su univerzalne, ali potrebno je obratiti posebnu pažnju na specifičnosti reakcija kod dece u različitim fazama razvoja, uslovljene kognitivnim i emocionalnim razvojem. Deca do treće godine života nemaju jasan pojam o vremenu, pa tako ni o budućnosti, nemaju rečnik za imenovanje osećanja, nemaju kognitivne sposobnosti da razumeju gubitak. Potom, do sedme godine, gubitak razumeju intuitivno te postavljaju pitanja o tome šta se desilo, ko je kriv i sl., mistifikuju smrt a mogu je doživeti i kao kaznu (zbog razvojnog egocentrizma). Deca u ovom uzrastu, a i kasnije, često reaguju telesnim simptomima i pokazuju jaku vezanost za (preostalog) roditelja ili drugu blisku osobu koja se o njima stara. Adolescenti potpuno razumeju konačnost i prirodu smrti, izražavaju emocije iako se često osamljuju, zadržavaju kontakt sa umrlim, teško se odlučuju između pripadnosti porodici i odlaska iz nje, čest je doživljaj krivice posebno ako su bili u nekom konfliktu sa umrlim, rastrzani su između uloge odrasle osobe i deteta…\nKod dece koja su pretrpela gubitak, možete se pojaviti strah od odvajanja(separaciona kriza).Ona se onda neko vreme teško odvajaju od odrasle osobe koja o njima brine (ne žele da ostanu u vrtiću, školi, ne puštaju roditelja da ode na posao). Dete se tada oseća nesigurno i plaši se da će izgubiti još neku odraslu osobu.\nPored tuge, dete može osećati i ljutnju. Nekada je ono ljuto na samog sebe (jer ljutnja pokriva tugu), a često i na preostalog roditelja. Posebno je to uobičajeno u situacijama kada su porodični odnosi bili narušeni. Važno je da odrasla osoba razume da ta ljutnja nije usmerena prema njemu već da dete najčešće ne zna kako da se nosi sa svojim osećanjima a posebno sa osećanjem bespomoćnosti u vezi sa gubitkom. Dete takođe može biti ljuto i na umrlu osobu. S obzirom na to da deca doživljavaju svoje roditelje kao veoma moćne, može da se dogodi da dete misli da ih je roditelj svesno i namerno napustio. Tada je važno da pokušamo da objasnimo detetu da mama ili tata nisu želeli da ih napuste, da to nije bio njihov izbor.\nDeca najčešće postavljaju onoliko pitanja koliko su odgovora spremni da integrišu. Važno je dati im vremena za nove informacije i pustiti ih da postavljaju pitanja u svom ritmu. Detetu koje tuguje potrebna je odrasla osoba (bar jedna) spremna na otvorenu i iskrenu komunikaciju, koja će mu što pre dati informacije i objašnjenja o smrti bliske osobe, prikladne njegovom uzrastu. Objašnjenja treba da budu jasna i jednostavna, bez apstraktnih pojmova. Nema potrebe da govorite detetu da ne razume jer je malo. Prvo, jer to nije istina. Deca mogu da razumeju sve ono što im je lepo objašnjeno. A drugo, komunikaciju ne čini samo govorenje već i slušanje, gledanje, deljenje, otvaranje srca.\nKako detetu saopštiti tužnu vesti?\nMoram da ti kažem nešto jako tužno. Juče se dogodila nesreća i ta osoba je poginula/umrla.\nZnaš da je baka bila jako bolesna. Dugo se lečila ali na žalost bila je jako bolesna i više joj lekovi nisu mogli pomoći. Na žalost, ona je umrla.\nTata je zauvek zaspao. (Kako posle toga zaspati?)\nBaka se razbolela i umrla. (Deca su često bolesna. Važno je naglasiti da je bolest bila snažna, da je baka bila stara, nešto što će odvojiti virozu od smrtonosnih bolesti).\nOn je otišao na jedno dugo putovanje. (Ponovo ćete putovati sa decom ili bez njih, ne želite da se plaše putovanja.)\nBog ga je uzeo sebi. (Stvara osećaj nesigurnosti jer onda Bog tako može uzeti svakoga od nas bilo kada. Ako idete tim putem, bolje recite: Bog će se brinuti o njemu.)\nOtišao je u bolnicu i umro. (Odlazak u bolnicu nije sam po sebi smrtonosan.)\nZnam koliko ti je teško. U redu je da plačeš.\nI ja sam tužan.\nZnam da ti je teško, i nama je. Zajedno smo u ovome.\nNemoj da plačeš. (Ne dozvoljavate mu da izrazi osećanja.)\nTata bi voleo da ne plačeš, da budeš hrabar. (Ne dozvoljavate izražavanje osećanja, i dodatno podstičete osećaj krivice kod deteta zbog toga kako se oseća.)\nVeć je prošlo neko vreme, zar si još uvek tako tužan. (Požurujete dete u procesu tugovanja.)\nSada sam jako tužna, ali ne brini, biću dobro.\nOsećam se bolje nego pre, ali sam još uvek ponekad veoma tužan.\nŽao mi je što me vidiš ovako uznemirenu, znam da te to plaši. Biću bolje uskoro, sada sam samo jako tužna, to će proći.\nNije mi ništa. (Dete zna da ste tužni.)\nZa mene je život gotov. (Ovakve rečenice plaše decu da će i vas izgubiti.)\nJa sam dobro i sa tobom sam. Nadam se da ću dugo, dugo živeti.\nPuno ljudi živi dugo i ostari zajedno. Nadam se da ću i ja tako.\nNeću nikada umreti. (Dete zna da to nije istina.)\nŠta reći detetu koje oseća krivicu?\nMnogi ljudi se osećaju krivim kada neko njihov umre. Zbog čega se ti tako osećaš?\nZašto misliš da je to što si uradio toliko loše?\nDa li misliš da ti tata to ne bi oprostio? Ili misliš da bi ti oprostio ali ti je žao što si to uradio?\nSećam se kada smo nas dvoje imali sličnu situaciju. Nije mi bilo drago, ali sam te i dalje volela.\nDete nikada nije krivo za smrt roditelja iako deca često sebe okrivljuju.\nPokušaj da ne razmišljaš samo o tome što si rekao/uradio i zbog čega žališ. Pokušaj da se setiš koliko te je voleo, seti se i lepih stvari koje ste imali zajedno.\nNemoj tako da se osećaš, nema razloga.\nNemoj da budeš tužan, ljudi su srećni na nebu.\nProšlo je već mnogo vremena, zar se još uvek tako osećaš.\nSad si naučio lekciju i pazi ubuduće šta pričaš/radiš. (Ovo je naročito okrutno.)\nUkoliko je dete sa osobom koja je snažno preplavljena osećanjima i oseća da gubi kontrolu, važno je obezbediti prisustvo neke stabilnije odrasle osobe. Možete da pitate dete s kim bi želelo da provede vreme. Olakšava situaciju ako je odrasla osoba u stanju da obavlja makar neke roditeljske dužnosti (pripremi hranu, uspava dete, pita kako je bilo u školi).\nRazumevanje fizičke realnosti smrti je zapravo trenutak kada počinje proces tugovanja. To je ujedno i najvažniji aspekt tugovanja. U razumevanju ove fizičke dimenzije smrti pomaže učestvovanje u ritualima opraštanja, što podrazumeva i sahranu. Ne postoje naučni pokazatelji koji govore da bi bilo štetno za dete školskog uzrasta da prisustvuje sahrani svog roditelja ili druge važne osobe. To može da podnese i starije predškolsko dete. Naravno, dete za to treba pripremiti. Treba im reći ko će tamo biti, šta će se događati, pitati ga da li želi da ide i sa kim želi da tamo bude. Ako dete ne želi da ide, naravno da ga nećete prisiljavati. Detetu koje ne prisustvuje sahrani treba na drugi način omogućiti da učestvuje u ritualu opraštanja – možda da napiše pismo osobi koju je izgubilo, da nacrta crtež ili nešto slično ka čemu dete ima više sklonosti. U tom slučaju organizujte odlazak na groblje kasnije, u pratnji najbližih osoba. Ako se dete isključi iz svih rituala i kolektivnog tugovanja, te mu se na primer za smrt drage osobe kaže tek kasnije, ono će u svom procesu tugovanja biti samo. Kao i odraslima, deci su i u tome potrebni bliski ljudi.\nKada se sahrana završi, kada je osigurana podrška šire okoline, i kada dete želi i oseća da može, važno je nastaviti kontinuitet i dnevne rutine jer to vraća osećaj stabilnosti.\nUčiteljica i nastavnici mogu biti velika podrška detetu koje tuguje pa je važno razgovarati s njima i upoznati ih sa detetovim reakcijama. Ako ste učitelj ili razredni starešina, budite pažljivi u svom postupanju prema detetu koje tuguje. Posetite njegovu porodicu i izrazite saučešće, prenesite poruke drugara, pitajte ga šta želi i prihvatite njegov odgovor – neka deca žele da ih posete drugari, neka žele da budu ostavljena na miru. Pitajte šta misli da bi mu pomoglo kada se bude vratilo u školu (i poštujte odgovor). Zapravo, u svakom slučaju dogovor je veoma važno. Ako dete uspe da iskaže ono što želi, to obavezno morate ispoštovati. Pružanje podrške detetu koje tuguje, iz pozicije učitelja, vaspitača, razrednog starešine, nije nimalo lak zadatak. Kako biste pomogli sebi u tim situacijama potražite pomoć iskusnijih kolega, školskog psihologa ili pedagoga.\nUprkos gubitku, život nastavlja da se odvija dalje. Važno je kako ćemo se izboriti sa gubitkom i pronaći svoje mesto u izmenjenoj situaciji. Proces tugovanja je neumitan, pa ipak od mnogo čega zavisi kako će se odviti, da li će biti prekinut, ubrzan, odložen… Veoma je važno obratiti pažnju na tugovanje koje je prekinuto, otežano ili čak da izostaje. To se događa ako dete ima neprimeren model tugovanja u porodici (prenaglašeno ili potpuno izostavljeno tugovanje od strane onoga koji se o njemu brine), ako oseća strah za preživele, ako je dete osim gubitka bilo izloženo i nekoj dodatnoj traumi, ako okolina požuruje dete da se što pre oporavi, ako u porodici postoji opšti model suzbijanja osećanja i slične situacije. U tim slučajevima najbolje bi bilo da potražite pomoć, i time pomognete i detetu da lakše prođe kroz zastoj.


Misterija veštačke ruke iz 16. veka: Ovo je priča o plaćeniku koji nije odustao od borbe - Gloria Ferrari doo, Beograd - asistivne tehnologije za mogućnost izražavanja\nVi ste ovde: Gloria Ferrari doo / Novosti i podrška / Zanimljivosti / Misterija veštačke ruke iz 16. veka: Ovo je priča o plaćeniku koji nije odustao od borbe\nFoto: Druga metalna ruka Geca od Berlihingena, Foto: Wikipedia/Landesarchiv Baden Württemberg\nNaustrašivi nemački vitez Gec od Berlihingena voleo je dobru staru kavgu. Kao najamnici, on i njegova četa, borili su se za razne vojvode i barone spremne da debelo plate za njihove usluge.\nIpak, sve te bitke imale su svoju cenu. Godine 1504. tokom opsade jugoistačnog nemačkog grada Landšuta, u ime Alberta IV vojvode bavarskog, 23-godišnji Gec pogođen je neprijateljskim topovskim đuletom.\nFoto: Gec od Berlihingena, Foto: Wikipedia/Archiv Burg Hornberg\nJedni navode da ga je đule pogodilo u mač koji mu je prilikom udara odsekao deo ruke, dok drugi pišu kako je Berlihingen pogođen direktno u ruku. U svakom slučaju ostao je bez najosnovnije “alatke” za bitku.\nVeoma brzo, za Geca je po narudžbini urađena prva veštačka, odnosno metalna ruka. Dve šarke omogućavale su mu da čvrsto stisne mač, što je bilo najvažnije za borbu. Gec je posle toga nastavio svoju plaćeničku karijeru, ne dozvoljavajući da ga bilo šta usporava na bojnom polju, pa ni ovaj za 16. vek veoma težak invaliditet.\nFoto: Prva metalna ruka Geca od Berlihingena, Wikipedia/Landesarchiv Baden Württemberg\nNjegov život se sastojao iz borbe, kockanja i zelenašenja. Često je otimao plemiće za koje je kasnije tražio otkup, zbog čega je stekao reputaciju svojevrsnog germanskog Robina Huda, odnosno čoveka koji se bori protiv bogatih i pomaže siromašnima.\nPosle godina borbe sa upotrebljivom, ali nefleksibilnom veštačkom rukom, Berlihingen je odlučio da nabavi napredniji model. Njegova druga gvozdena ruka, bila je duža i osigurana kožnim remenjem. Imala je zglobove na svakom prstu, što je omogućilo Gecu da drugom rukom prilagodi položaj za hvatanje određenog predmeta. Takođe, druga ruka je imala sigurniji i bolji sistem stiska, koji se zasnivao na mehanizmu sličnom policijsim lisicama.\nFoto: Nacrti druge metalne ruke Geca od Berlihingena, Foto: Wikipedia/Christian von Mechel\nS obzirom na to da je u pitanju 16. vek, ova ruka predstavlja neverovatno redak primerak i čuva se u muzeju zamka u Jagsthauzenu, Gecovom rodnom gradu koji je do danas u grbu sačuvao metalnu ruku.\n“Gec od Gvozdene ruke” bio je Birlihingenov novi nadimak. Borio se do 64 godine života, učestvovao je u pohodima protiv Otomanskog carstva i Francuske, a svoje dogodovštine ostavio je sačuvane u autobiografskom rukopisu na kojem je radio sve do smrti 1562., kada je preminuo u 82. godini života.\nFoto: Gec od Berlihingena, Foto: Wikipedia\nInspirisan Gecovim spisom, Johan Volfgang fon Gete je napisao dramu “Gec od Berlihingena”. Jedno od poznatijih mesta dela jeste trenutak kada Gec odgovara na zahteve da se preda rečim: “Er aber, sag's ihm, er kann mich im Arsche lecken”, odnosno “Reci im da mogu da me poljube u du*e”.\nOva fraza bila je jako neuobičajena za Geteovo vreme, međutim nakon drame o Gecu postala je veoma rasprostranjena i poznata kao “švapski pozdrav”.\nObjavljeno: 21.02.2016. 13:00h.


Kristijan Laval: NOVA KAPITALISTIČKA ŠKOLA | Gerusija\nTransformacija obrazovnog sistema neće nam postati jasna ukoliko je izolujemo od ekonomskih, društvenih i političkih napredaka u poslednjih trideset godina. Ti napreci su upisani u celokupno kretanje društva koje je sve više i više obeleženo prinudom mondijalizacije, finansijalizacije kapitalizma i neoliberalnih politika, što nam daje način da se shvati promena forme škole i novih normi koje vladaju, ili jednom rečju, novo doba škole.\nObrazovni sistemi prolaze kroz jednu progresivnu mutaciju koja se pokorava jednom novom modelu. Taj model spaja dva komplementarna aspekta: ekonomsku ugradnju, koja ih pretvara u ogromne poslovne mreže za formiranje „ljudskog kapitala“, i društvenu konkurenciju uopšte, koja postaje vid regulacije samog sistema. Povećana potčinjenost tržištu rada, privatnim finansijama i pojačanoj društvenoj konkurenciji između klasa i društvenih grupa, pretvara školu u prostor u kojem se na razne načine razvija društvena norma savremenog kapitalizma. Zbog toga govorimo o „novoj kapitalističkoj školi“. Ne zanemarujemo aktuelno rastrojstvo škole i univerziteta, ne poričemo „šutanje“ raznih instituta za istraživanje, vrlo dobro znamo da svaka naredna vlada, a naročito ona u poslednjih nekoliko godina, stavlja u pokret politiku otežavanja uslova studiranja studentima i pogoršavanje uslova rada profesorima. Uništavanje na stotine hiljada radnih mesta, kraj svake obuke novih nastavnika, strategija prekarizacije rada nastavnika, namerno osiromašenje istraživača i nastavnika… Sve je to stvarnost. Situacija u školama prolazi kroz duboku regresiju i svodi se sve više na regrutaciju naroda, u kojoj se otkriva školski eugenizam, koji se ne oslovljava punim imenom: zašto trošiti na „varvare“? Škola, istraživanje i kultura postali su glavna meta politike koja, pod imenom „rigoroznosti“ misli na najniže plate, a obavljanje najviše mogućeg rada za one koji doprinose stvaranju bogatstva „ekonomije znanja“. Trebalo bi videti kako ispod te degradacije uslova rada profesora, istraživača, učenika i studenata, i duboke promene funkcionisanja i svrhe institucija, postoji odnos uzroka i posledice. Nova kapitalistička škola ne može bez prećutnog vida proletarizacije i socijalne reprodukcije, koju ćemo ovde analizirati. Već od 1960-ih i 1970-ih kritička sociologija je obelodanila usklađenosti rada škole sa potrebama ekonomskog sistema i nuždama režima socijalne reprodukcije. Ali, s obzirom na sadašnje mutacije, izgleda da ove analize neće više u potpunosti moći da shvate ono što možda predstavlja školu koja je u celini kapitalistička. Dela Pjer Burdijea i Žan Klod Paserona, Reprodukcija, Kristijana Bodloa i Rodžer Establea, Kapitalistička škola u Francuskoj, pozajmile su od marksizma, u različitoj meri, elemente svoje analize, da bi mogle uzeti u obzir razne usluge koje škola pruža ekonomskom načinu produkcije i socijalnom načinu produkcije sa kojim one stoje u vezi. Stavljajući naglasak, s jedne strane, na simboličko nasilje i na „neznanje“ [méconnaissance] kao njegov učinak, a s druge strane, na njegovu efikasnost pri školskom odabiru i orijentaciji u sistemu koji je strukturiran prema klasnim razlikama, ove analize su dopuštale da se bolje shvati ono što u školskim institucijama, u njihovom funkcionisanju kao i u njihovom društvenom učinku, otkriva logike koje su spoljašnje u odnosu na njih. Ti poslovi potvrđuju, svaki na svoj način, Dirkemov inauguralni potez po kojem nema školske sociologije bez opšte sociologije. Međutim, podudaranje tog funkcionisanja škole sa opštom formom društva ne znači da je škola lišena svake autonomije forme i sadržaja, niti da je u potpunosti određena zahtevima ekonomije i oblikovana prema logikama društvene dominacije. Veštine i znanja nastavnika, školska i univerzitetska kultura, ne sažimaju se u znanja i veštine koje se mogu upotrebiti i isplatiti na tržištu rada. Interes dela Pjera Burdijea, na primer, ne leži u pukom podsećanju na školske nejednakosti, nego u analizi mehanizama po kojima jedna institucija koja ima emancipatorska i univerzalistička nastojanja postaje u praksi instrument društvene reprodukcije, i to zastrašujuće efikasnosti.\nReč je najpre o tome da se shvati kako, pružajući „čisto akademsko“ znanje, nastavnici, često progresivni, učestvuju u krajnjem funkcionisanju jednog klasnog sistema. Škola je uvek predstavljala privid i taj privid je održavala verujući da je moguće raspolaganje znanjem i kulturom koje nema nikakve veze sa znanjem i kulturom klasa. Ali, razotkrivanje društvene i istorijske prirode tih znanja („kulturne proizvoljnosti“), ne dopušta da se pomisli kako neka kultura nikada nema nikakvu vrednost, niti da je ona samo „izraz“ dominantnih grupa. Pjer Burdije je dovoljno poznavao uslove školske i univerzitetske autonomije da bi izbegao svođenje znanja koje su institucije stvorile samo na njegovu upotrebu i na društvene efekte i da bi prepoznao vrednost sposobnosti škole i univerziteta da se drže na distanci putem logike i heteronomnih sila. To je uostalom bilo i „lukavstvo školskog uma“: da se društvena reprodukcija zasnuje na autonomiji institucija. Upravo se po tom pitanju, po pitanju znanja nastavnika, najbolje može meriti distanca između trenutnih mutacija i rezultata kritičke sociologije iz 1970-ih. Tu bi sociologiju trebalo danas smatrati pred-neoliberalnom. Jer, velika trenutna promena je obeležena upravo nestankom školske autonomije kako u funkcionisanju tako i u nastavnom sadržaju. Po novom modelu, škola ne nastoji više da raspolaže znanjem „besplatno“. Ona odbija da se kocka sa individuama onda kada su u igru uključeni kultura i znanja za koja se na kraju može ispostaviti da nisu „isplativa“. Ona se svrstava sve više i više, jasno i otvoreno, uz forme i sadržaje koji odgovaraju zahtevima „nove ekonomije“, odnosno, savremenog kapitalizma. Škola je od sada pozvana da se učini ekonomski korisnom. Škola više ne biva prividom i ne traži da se stvara privid njene autonomije. Ova stvarnost je radikalno nova. Dok je u 1970-im godinama školska institucija još uvek čuvala obeležje koje je bilo očito još u najstarijim vremenima i u koje je bilo snažno utisnut svaki kompromis koji je pratio njenu istoriju, ona danas napušta bilo kakvu mogućnost odbrane i vrednovanja znanja i veština, kulturu koja vredi sama za sebe. I prema jednoj čudnoj i uobičajenoj ironiji istorije, upravo je sama kritička sociologija bila ta koja će prva biti iskorišćena. I sve to samo da bi se naprosto ubrzao pokret „modernizacije“ i „otvaranja“ školskih institucija, pokret koji je malo pomalo uništio kulturne, političke i moralne logike koje su bile prikladne školstvu, a koje se danas osuđuju i nestaju unutar kadra neoliberalnog kapitalizma.\nAnalize koje smo započeli pre skoro deset godina, pokazale su sav sistematski karakter ovih promena i njihovog ritma, krajnje brzog u odnosu na dugu istoriju zapadnih institucija. Ovo počiva očigledno na vatrenoj moći dominantnih ekonomskih sila protiv svih onih koji se, pošto su služili kao potpora kapitalističkom napretku, pojavljuju na kraju kao granice akumulacije i vrednovanja kapitala. Međutim, nikakva promena jedne takve veličine neće biti moguća bez stvaranja „diskursa promene“ koji je, upravo zbog toga što je šarolik, zbunjujući, apstraktan i katkad protivrečan, u stanju da mobilizira razne sile školskih i univerzitetskih institucija, kako spolja tako i iznutra. Pod pritiskom svih starih kritika, čak iako one nisu usklađene međusobno, vlasti su – kako levičarske tako i desničarske – težile da preurede školski sistem kako bi ga „prilagodile“ novim uslovima svetske akumulacije kapitala. Ovakva mutacija obrazovnih sistema ne može se ispratiti mehanicističkim objašnjenjima. Institucije se transformišu i prilagođavaju, ne prema slepim i nesvesnim određenjima, već prema uticaju jedne opšte racionalnosti koja se predstavlja, u datom trenutku, kao skupina iskaza, izvesnosti i nužnih dispozitiva. One se menjaju prema praksama svojih posrednika koji se pokoravaju ovim novim normama. Od 1980-ih, usklađenost napada neoliberalne desnice protiv države blagostanja i uvođenja nove forme „menadžmenta“ (new managerialism) na svetskoj razini u preduzeća koja su dopuštala da se osmisli jedan ogroman program reformi dotakla je sve javne službe. Neoliberalizam danas predstavlja upravo takvu opštu logiku koja nameće normativni sistem samog mišljenja i delanja svugde, pa čak i u sferama koje su a priori najudaljenije od srca akumulacije kapitala. Ograničenja neoliberalnog kapitalizma su se stoga postepeno uvodile u funkcionisanje obrazovnog sistema putem novih institucionalnih normi čiji su nosioci bile „reforme“. Te reforme su imale dve karakteristike: jednu zajedničku svim javnim službama, a drugu posebno vezanu za školske institucije. One su učestvovale u promeni koja se nametala čitavom sklopu javnih institucija i koja je u njihovoj srži utvrdila nove odnose moći usredsređene na istraživanje „performansi“. Institucija škole i univerziteta je, kao i bolnica, policija ili službe za zapošljavanje, stoga prolazila kroz transformaciju menadžerskog tipa koja je imala za cilj da poveća svoju „produktivnost“ pod prinudom smanjenja poreskog opterećenja i u kontekstu mondijalizovane konkurencije između kapitala. Naravno, nije baš da su menadžerske mutacije javnih službi i administracija bile pod direktnim diktatom poslodavaca ili finansijskih tržišta. Bio je potreban dugoročan politički i simbolički rad da bi se nametnula problematika novog „preporoda vlade“ u doba mondijalizacije. Međutim, takvu opštu metamorfozu države u državu preduzetnika – corporate state – pratila je transformacija specifična za institucije znanja.\nU onome što danas nazivamo „ekonomijom znanja“ obeleženom pretežno inovacijom, imperativom večite konkurencije i finansijskim pritiskom na funkcionisanje svakog preduzeća, „znanje“ u zvaničnom diskursu igra stratešku ulogu koja se odnosi na niz ekonomskih i društvenih mutacija. Novi kapitalizam razvija nove oblike konkurencije i u proizvodnji i u potrošnji, centrirane oko inovacije koja menja unutrašnju organizaciju preduzeća, ali koja takođe pretpostavlja i ogroman opseg „institucionalnog posredovanja“, na kojima se zasnivaju privatne službe (transporti, banke, komunikacije, slobodno vreme, distribucija, itd.) i javne službe, koje funkcionišu takođe prema normama nove opšte konkurencije. Ukoliko novi oblici proizvodnje zahtevaju veštine nove vrste, pomoću kojih bi zaposleni mogao da se bez prekidanja suoči sa raznim procesima učenja koje je u obavezi da započne, utoliko i novi uslovi svakodnevnog života, a naročito načina potrošnje, podjednako zahtevaju različite i obnovljive veštine. Konkurencija kroz inovaciju zahteva sa strane potrošača kao i proizvođača ponašanje koje je sve složenije i sve više strateško. Naprednija diferencijacija tržišta, usluge za „packaging“ proizvoda i „finansijalizacija svakodnevnog života“ neki su od novih modaliteta komercijalizovane egzistencije koja vodi ka subjektivnim i društvenim izmenama koje možemo naći u oblasti zapošljavanja: brzi odgovori na tržišne promene, povećavanje brzine izvršavanja zadataka, svaljivanje odgovornosti za postizanje ciljeva na individuu, zahtevanje uvek viših performansi – sve to je u vezi sa direktnim otkrivanjem zahteva kupaca u smislu kvaliteta i novine proizvoda.\nNovi svet rada nameće nove uslove svetu obrazovanja. „Društvena nesigurnost“, prema izrazu Roberta Kastela, karakteriše ekonomski svet koji sve manje i manje prepoznaje snažne i trajne veštine koje odgovaraju fiksiranim funkcijama i stabilnim ličnostima. Ta nesigurnost je ishod povećane konkurencije na tržištu rada, naravno kako i na „spoljašnjem tržištu“ između onih koji po prvi put traže posao i onih koji su nezaposleni, tako i na „unutrašnjem tržištu“ preduzeća i grupa između zaposlenih koji su sistematski stavljeni u položaj suparništva. Ova nesigurnost je poduprta reformama sistema ispomoći nezaposlenima i pravom na rad, kao i novim praksama upravljanja radnom snagom kod preduzeća. To je jedan nov režim isplate koji se uspostavlja i koji nameće norme svetu obrazovanja: formiranje adaptivnih individua i promenljivih ličnosti. Termin „fleksibilnost“ danas ne označava samo funkcionisanje tržišta; on se takođe odnosi i na subjektivnosti koje se traže radi ispunjavanja zahteva nove ekonomije. Idealizovanjem novog okruženja koje je nametnuto zaposlenima, čini se da se sudbina svih nalazi upravo u njihovim vlastitim rukama. Budući da u svakoj teškoći leži „prilika“, budući da je svaka proba ujedno i „izazov“, svako se u različitim okolnostima može osetiti odgovornim za svoj uspeh ili neuspeh u jedinom zamislivom obliku egzistencije: kao radnik znanja i sopstveni preduzetnik. Vrlina pritiska konkurencije je to da su zaposleni primorani da održavaju na najvećem mogućem nivou tržišnu vrednost svoje radne snage, onoga što se u menadžerskom rečniku naziva njihovom „zapošljivošću“. Ova nova forma upravljanja zapošljavanjem, zajedno sa mehanizmima za stvaranje društvene nesigurnosti, postala je referentna tačka svakog programa za reformu obrazovanja, od najranijih stupnjeva, pa sve do visokog obrazovanja.\nVrednosni oblik znanja\nOpštu mutaciju školske institucije u novu kapitalističku školu nećemo moći dovoljno opisati ukoliko ne budemo uvideli i njenu propratnu mutaciju u samom znanju. Lisabonska strategija, koja je osmišljena tokom 2000., stavila je pred Evropu ambiciju da do 2010. postane „najkonkurentnija ekonomija znanja na svetu“. Pod tim sloganom ona označava i podstiče čitav onaj niz promena koje bi ovde trebalo da analiziramo. „Ekonomija znanja“ zapravo stavlja znanje pod strogo ekonomsku koncepciju. Drugim rečima, ekonomija pruža model onoga šta bi znanje trebalo da bude: rentabilna informacija, akumulativni kapital, neprekidni sled inovacije i zastarevanja. Takva čisto ekonomska koncepcija znanja koju brani Evropska Unija, takva „ekonomija znanja“, upravo teži da sprovodi ekonomiju znanja, da se, takoreći, oslobodi „znanja“ onda kada ono nema ekonomsku vrednost na tržištu. Marks je pisao kako: „u robnoj proizvodnji, upotrebna vrednost apsolutno nije stvar koja se želi radi nje same. Ovde se upotrebne vrednosti proizvode samo zato što, i u onoj meri u kojoj su one materijalni supstrat, one predstavljaju podlogu razmenskoj vrednosti.“ Isto je i sa ekonomijom znanja. Preformulisana tokom 2010., Lisabonska strategija je postala strategija „Evrope 2020. – strategija za inteligentan, održiv i integrativan razvoj.“ Ako je ekonomija znanja zamenjena sa „inteligentnim razvojem“, u njemu vidimo sasvim isti „duh“, budući da je jasno da „inteligentan razvoj podrazumeva jačanje uloge znanja i inovacije kao motora našeg budućeg rasta. Ovo zahteva poboljšanje kvaliteta našeg obrazovanja […] i nužnosti transformacije inovativnih ideja u nove proizvode i službe koje će u krajnjem stvoriti razvoj, kvalitetna radna mesta i suočiti se sa evropskim i svetskim društvenim izazovima.“\nU kapitalizmu znanja, stoga, znanje se ne želi radi njega samog; ono se želi samo kao uslov onome čemu ono predstavlja podlogu, kao sredstvo za profit. U tome je srž problema. Svrha, organizacija i funkcionisanje obrazovnih i istraživačkih ustanova od sada sve više i više potpada pod logiku tržišta koje putem institucionalizovanja nameće znanju apstraktni oblik ekonomske vrednosti prema kojoj će se od sada ograničavati refleksija, suđenje i procena. Ovaj vrednosni oblik znanja ne izvire samo i jedino iz mogućnosti prodaje „kognitivnih proizvoda i usluga“ na pravim i potpunim tržištima. Jer, nema potrebe da se sve stečeno ili novo znanje pretvori u pravu robu da bi poprimilo robni oblik i da bi se s njim postupalo kao sa robom. Taj robni oblik se ne rađa stoga samo kroz dinamiku navodno spontanog tržišta znanja koje bi u krajnjem biti slobodno. Ona se rađa i ispoljava načelno kroz postupke evaluacije i odlučivanja školskih i univerzitetskih ustanova koje ne prihvataju više ono znanje koje prevazilazi kvantitativne norme. Drugim rečima, vrednosni oblik znanja je ishod normalizacije za čije se upravljanje i evaluaciju koriste menadžerski alati. Nije ni potrebno naglasiti da ta normalizacija, koja postupa sa znanjem kao da je neka roba, priprema njenu dalju metamorfozu u pravu robu. Govoriti o vrednosnom obliku znanja ne znači stoga da je svo znanje smesta roba. To upravo znači da kategorije u kojima bi znanje trebalo misliti, institucionalni dispozitivi i praktične norme koje regulišu i upravljaju njegovom proizvodnjom i raspodelom, potpadaju pod opšti cilj ekonomskog vrednovanja. Ekonomska vrednost postala je poslednji kriterijum institucionalnog i društvenog utvrđivanja nastavne i istraživačke aktivnosti. Ekonomska vrednost postala je društvena norma koja, sve više i više, iz unutrašnjosti nalaže prakse nastave i istraživanja. Oblikovanje znanja kao ekonomske vrednosti predstavlja proces normalizacije za kojeg je potrebna politička i pravna konstrukcija. Ona stavlja u pogon ona oruđa koja podstiču evaluaciju svake aktivnosti znanja prema ekonomskom kriterijumu, koja postupaju kao da se svaka nastava i istraživanje mogu vrednovati samo prema tom kriterijumu. Da bi zahvatila stvarnost, ova normativna fikcija pobuđuje i čini nužnim postupke detaljne evaluacije, razne tehnike menadžmenta i „Ersatz“ tržišta u srcu javnih službi. Ove službe potom sistematski uspostavljaju odnos između troška i zarade i sprečavaju aktivnosti koje su „neisplative“, dok omogućavaju one aktivnosti koje jesu „isplative“, koje najbolje utiču na „faktore i načine proizvodnje“, koje nadoknađuju talenat i trud do one mere do koje su dostupni njihovi merljivi rezultati. Takvo dejstvo institucija, zbog prevazilaženja fikcije, ipak ima realnih efekata. Institucije učestvuju u velikoj operaciji apstrakcije koja izdvaja iz pojedinačnih znanja svojstvo posedovanja ekonomske vrednosti za tržište.\nPrema tome, one menjaju stvarne uslove obrazovnih i naučnih aktivnosti i doprinose, pomoću efekta performativnosti, reorganizaciji polja znanja po tržišnom modelu. Ukoliko ekonomsko vrednovanje predstavlja u krajnjem jedini način vrednovanja istraživanja i nastave, onda bi shodno tome znanje trebalo da se proizvodi prema uslovima i oblicima koji su pogodni za proizvodnju razmenske vrednosti, odnosno, u preduzećima koja su podložna konkurenciji i regulisana po normama performansi na tragu preduzeća iz trgovinskog sektora. Drugim rečima, ukoliko bi znanje trebalo da zauzme tržišni oblik, utoliko bi školske i univerzitetske ustanove trebalo da se uklope u oblik preduzeća. Sve reforme koje se sprovode u institucijama, malo po malo, otvoreno ili prikriveno, vode ka „menadžerskoj revoluciji“ države, koja predstavlja jedan od velikih događaja u kapitalističkim zemljama u proteklih tridesetak godina.\nNovi oblik znanja se nameće kroz prevlast logike kompetencije u nastavi i kroz inovaciju u domenu istraživanja. U nastavi, kompetencija je postala strateška kategorija koja omogućava da se promene usmeravaju. Ona dopušta i podstiče opštu profesionalizaciju školskih kurseva, preuređivanje sadržaja i dispozitiva institucionalne evaluacije formacija, režima regulacije školskih tečajeva, normalizacije i kontrole profesionalnih aktivnosti nastavnika. Proizvodnja kompetencija koje će biti korisne u profesionalnom i društvenom životu danas predstavlja cilj obrazovnih ustanova i kategoriju prema kojoj se određuje smisao i pravo na postojanje svake nastave. Evropska komisija je sa svoje strane jasno navela, u okviru strategije Evrope 2020., kako bi države trebalo da se posvete „poboljšavanju rezultata u školskoj materiji, obrađujući svaku kariku lanca obrazovanja pod jednim integrativnim pristupom, koji obuhvata ključne kompetencije […] i koji ima da ojača otvorenost i značaj obrazovnih sistema […] radi boljeg ciljanja na one stručne spreme koje funkcionišu prema potrebama tržišta rada.“ Transformacije istraživanja se vode prema modelu sličnom inovaciji, odnosno, kategorijama prema kojima nova znanja vrede samo utoliko što su efikasna pri konkurenciji prema kojoj se vode preduzeća na nacionalnom, kao i na internacionalnom tržištu. Ovo važi u onoj meri u kojoj je inovacija data kao izvor ekonomske kompetitivnosti, razvijenoj u internacionalnoj podeli rada. Kompetencija i inovacija predstavljaju dva komplementarna aspekta opšteg oblika znanja. Ovo su dve kategorije na osnovu kojih se, uz podršku javnih vlasti, preuređuje polje obrazovanja.\nOznačavanje neoliberalnih politika kao ograničenja koja su nametnuta kapitalističkoj mondijalizaciji je očigledno nužno da bi se shvatili procesi koji su u toku. Međutim, nova kapitalistička škola nije samo pasivni proizvod spoljašnjih, anonimnih i bezličnih određenja. Ove transformacije su takođe i zajednički ishod strategija, borbi i društvenih logika koje mobilišu društvene grupe i profesionalna tela. Institucionalne mutacije su ishod društvenih ponašanja, koja su velikim delom povlašćena i podstaknuta od strane institucionalnih kadrova ili objektivnih situacija. Stoga ćemo mnogo izgubiti ukoliko zaboravimo da sistemi obrazovanja predstavljaju ulog u borbama među klasama za reprodukciju povlašćenih društvenih pozicija ili ukoliko bismo zapostavili preuređivanje odnosa moći iz unutrašnjosti polja obrazovanja. Institucija školskog tržišta, koliko i „menadžerska revolucija“ ustanova – dva najbitnija aspekta nove forme škole – obnavljaju odnose među društvenim grupama i, kao posledicu, forme njihovog sukobljavanja. Da ne bude zabune. Trenutne tendencije, ukoliko se budu nastavljale, nateraće nas da na duže staze pređemo na novi model škole koji smo ovde nazvali: novom kapitalističkom školom. Procesi ove transformacije nisu naravno dostigli svoj kraj i nisu nepovratni. Dokono suditi o sudbini bilo bi beskorisno. Ali, potceniti silu je pogubno. Tobože lukavi privid da „nema ničeg novog pod suncem“ nema razloga da zavidi rezignaciji konzervativaca koji su uvek „već tu“, budući da ova dva pristupa dele jednu zajedničku slepoću i gube iz vida ono suštinsko: shvatiti i predstaviti nova ograničenja i pravila igre kao politička (a ne kao sudbinska) da bi se s njima moglo politički i izboriti.\nPoglavlja koja se nalaze u ovom delu bave se analizom činioca i aspekata nove kapitalističke škole. Počinjemo od najopštijih uslova koji omogućavaju da se uzmu u obzir transformacije škole (menadžerska reforma države, uloga znanja u novom kapitalizmu, transformacija platnih odnosa i organizacije rada), da bi se dospelo do „srži problema“ (pedagogija i sadržaj nastave) i prešlo na nove forme regulacije školske ustanove (konkurencija, novac, individualni izbori). Želimo da raskrstimo sa površnom idejom prema kojoj „javnu školu“ napada komodifikacija koja dolazi spolja, a prema kojoj bi, da bismo se vratili starim normama znanja, trebalo da bude dovoljno da se nastava i istraživanje naprosto pretvore u „svetinju“ koja ne sme da se dira. Naprotiv, ono što želimo je da pokažemo kako se, pretežno na školskom terenu, razvija nova forma znanja, kako se na raskršću unutrašnjih transformacija i spoljnih promenama ona razrađuje, kako doprinosi mutaciji sklopa društvenih i kulturnih odnosa. Škola nije pasivna „žrtva“ zlih kapitalista koji je okružuju i koji žele da u nju izvrše upad. Političari, visoka administracija, profesionalne grupe, roditelji učenika i studenti su ujedno i „glumci“ koji se, pošto su svojim ponašanjem umešani na različite načine u ove transformacije, s njima ili slažu ili se protiv njih bore, ili ih ubrzavaju ili ih usporavaju. To je opet još jedan razlog zbog kojeg neminovnost ne postoji. Suprotstaviti se kapitalizmu znanja, znači odbaciti društvene norme kapitala, ali takođe i izumeti i razviti one prakse koje otvaraju druge horizonte.\nPrevod sa francuskog: Aleksandar Matković\nIzvor: Laval, C., Vergne, F., Clément,P., Dreux, G., La Nouvelle Ecole Capitaliste : l’introduction, Editions La Découverte, Paris, 2011., str. 5 – 18. Prevedeni deo dostupan na: http://institut.fsu.fr/La-Nouvelle-Ecole-Capitaliste-l.html , 05. 12. 2012.\n Pierre Bourdieu et Jean-Claude Passeron , La Reproduction , Éléments pour une théorie du système d’enseignement, Éditions de Minuit, Paris, 1970.\n Christian Baudelot et Roger Establet, L’École capitaliste en France, Maspero, Paris, 1971.\n Cf. Pierre Bourdieu, Homo Academicus, Éditions de Minuit, Paris, 1984.\n Taj kolektivni rad ostvaren je u okviru seminara „Neoliberalne politike i sindikalna akcija“, na Institutu za istraživanje FSU. Želimo da se iskreno zahvalimo svima onima koji su doprineli ovome u zadnjih par godina.\n Cf. Pascal Petit, „Socio-institucional changes in the post-Fordist era“, in Benjamin Coriat, Pascal Petit&Geneviève Schméder (dir.), The hardship of Nations, Exploring the Paths of Modern Capitalism, Edward Elgar, 2006.\n Karl Marx, Le Capital, livre I, „Quadrige“, PUF, Paris, p. 209.\n Ta strategija, „Evropa 2020. – strategija za inteligentan, održiv i integrativan razvoj“, koju je predložila Evropska komisija 3. Marta 2010., predstavlja ključni dokument, budući da određuje suštinski cilj evropske konstrukcije. Njim se određuju pet velikih ciljeva koji se neposredno tiču obrazovanja: „Cilj koji se tiče poboljšanja školstva trebalo bi da omogući da se reguliše problem napuštanja škole, koji prema trenutnim podacima iznosi 15%, a trebalo bi da bude ispod 10%, i da se poveća udeo populacije od 30 do 34 godine koji imaju stečenu univerzitetsku diplomu sa 31% na ne manje od 40% do 2020.“, Commission européenne, Europe 2020, 3 Mart 2010. p. 10.\n Na nemačkom: zamena, promena, izmena. (prim. prev.)\n Ministarstvo obrazovanja u Engleskoj je preimenovano u „Department of Education and Skills“.\n Termin „kompetencije“ je francuski prevod engleske reči „skills“. U sivoj literaturi OECD-a i Evropske unije, termin upućuje načelno na današnje prihvatanje „marketable skills“, odnosno, kompetencija koje se očekuju od zaposlenih, koje su nužne da bi se mogli prodati na tržištu rada.\n Commission européenne, Europe 2020, op. cit., p. 13.\nadmin Posted in Tekstovi\tTagged Christian Laval, Kristijan Laval\n← Džordž Kafencis_BORBE NA UNIVERZITETIMA NA KRAJU EDU-DILA\nG. M. Tamaš_NEKOLIKO REČI O UNIVERZITETU →\nĐorđe Hristov obrazovanje Zakon o radu fašizam marksizam Stvar feminizam studentski protest sasa hrnjez LEVICA U SRBIJI: ELEMENTI ZA IZGRADNJU POLITIČKE POZICIJE ivan radenkovic radikalne teorije Aleksandar Stojanović Alpar Lošonc gerusija primoz krasovec antifašizam Protiv novog zakona o radu Maja Solar Andrea Jovanović


Pakistanski Fatima Group želi Petrokemiju- croenergo.eu\nZagreb, 09. kolovoza 2017. - Pakistanski Fatima Group zainteresiran je za preuziomanje Petrokemije, neslužbeno doznaje Jutarnji list. Tako će pakistanska kompanija pod vodstvom Arifa Habiba pokušati parirati ponudama Borealisa te Ine i Prvog plinarskog društva.\nPrije nekoliko dana produženi su rokovi za provođenje postupka dubinske analize i za prikupljanja obvezujućih ponuda u procesu dokapitalizacije, jer je to zatražio dio potencijalnih investitora. Budući da je dio potencijalnih investitora zatražio produženje rokova za proces dubinske analize, Uprava je, uz prethodnu suglasnost Nadzornog odbora, donijela odluku o objavi produženja postupka provođenja dubinske analize Petrokemije do 31. kolovoza, te za prikupljanje obvezujućih ponuda u procesu dokapitalizacije do 22. rujna 2017. godine, priopćeno je iz kutinskog proizvođača mineralnih gnojiva.\nPrvotno je bilo predviđeno da ulagači koji su iskazali interes za dokapitalizaciju Petrokemije mogu provesti postupak dubinske analize tvrtke u razdoblju od 10. srpnja do 15. kolovoza, dok je 1. rujna bio rok zainteresiranim investitorima za dostavu obvezujuće ponude sukladno Programu restrukturiranja Petrokemije.


Skot konačno progovorio o Mitrovićevih pet golova - 02.04.2021, Sputnik Srbija\nSkot konačno progovorio o Mitrovićevih pet golova\nHeroj Srbije Aleksandar Mitrović koji je postigao pet golova u prve tri kvalifikacione utakmice za Mundijal u Kataru, vratio se u London, gde ga sa Fulamom... 02.04.2021, Sputnik Srbija\nsport, fudbal, aleksandar mitrović, fulam\n© REUTERS / AZIZ KARIMOVAleksandar Mitrović proslavlja prvi gol protiv Azerbejdžana na utakmici kvalifikacija za SP u Kataru\nHeroj Srbije Aleksandar Mitrović koji je postigao pet golova u prve tri kvalifikacione utakmice za Mundijal u Kataru, vratio se u London, gde ga sa Fulamom očekuju novi izazovi. Ništa tu ne bi bilo sporno, da tamo nije u nemilosti menadžera „kolibara" Skota Parkera, koji ga uporno drži na klupi.\nIpak, ni Skot Parker nije ostao imun na brutalne partije Aleksandra Mitrovića u reprezentativnom dresu, krunisane sa neverovatnih pet golova u mrežama Irske, Portugalaije i Azerbejdžana.\nAleksandar Mitrovic should ‘come back stronger’ following Serbia scoring streak https://t.co/jyXcjMnzUK\n— News Reader.ie (@newstimeireland) April 2, 2021\n„Zadovoljan sam, zaista jesam. Mitro je postigao pet golova u tri utakmice. Mislim da su svi mogli da vide njegove emocije. Kada ste napadač, vaš glavni zadatak je da postižete golove. On je iskoristio svoju priliku u dresu Srbije. Bili su to golovi koji su uticali na samopouzdanje“, istakao je Skot.\nDve odluke su Piksija učinile šefom dobronamerne fudbalske „mafije“ /video/\nParker se zatim osvrnuo na očajan Mitrovićev učinak ove sezone u dresu Fulama, gde je na 27 utakmica postigao svega tri gola.\n„Mogu da razumem frustraciju, ali niko nije frustriraniji od njega. Ovo je profesionalni sport, dešavaju se poteškoće. Mitro prošle godine nije mogao da igra finale na Vembliju, imao je kasnije korona virus, promašio bitan penal za Srbiju u baražu. Nekada je igračima potrebno vremena da se oslobode. Ukoliko imaju talenat i određenu etiku, onda se posle svih tih poteškoća vrate još jači. Nadam se da će tako biti sa Mitrom. Talenat je uvek pokazivao, pitanje je samo bilo u njegovom samopouzdanju, veruje da ga sada ima“, završio je menadžer Fulama.\n„Kolibari“ naredni meč Premijer lige igraju u nedelju, a rival od 17.30 im je Aston Vila.\n► Bivši fudbaler Intera pretukao roditelje, uhapšen u krvi napao i policiju /video/\n► Ekskluzivno: Mitar Mrkela novi predsednik FSS?


PARTIZAN LOŠE POČEO: Crno-beli pogađali okvir gola, a Budućnost mrežu - poraz na startu priprema (VIDEO) - Domaći fudbal, Fudbal, Top News\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, Top News»PARTIZAN LOŠE POČEO: Crno-beli pogađali okvir gola, a Budućnost mrežu – poraz na startu priprema (VIDEO)\nStefan Smuđa| 2019-06-25T20:30:39+02:00\t25. juna 2019. 20:05|6 Comments|HotSport\nCrno-beli su u Užicu igrali protiv Budućnosti iz Podgorice i nisu dobro počeli, bez obzira što im je ovo prva pripremna utakmica u okviru letnjih priprema za novu sezonu.\nCrnogorski tim je slavio sa 1:0, a jedini gol postignut je u 12. minutu. Strelac je bio Perović i to posle centaršuta sa desne strane i odbijene lopte na koju se odlično snašao.\nPartizan jeste bio značajno bolji u nastavku meča, ali je efikasnost ponovo bila boljka tima Sava Miloševića. Raspoložen je bio Sejduba Suma, koji je u prvom poluvremenu pokazao veliku želju i za to bio umalo nagrađen pogotkom. Međutim, nije imao sreće i njegov šut sa ivice kaznenog prostora je posle odbitka ostao na prečki.\nLepo je iz slobodnog udarca gađao i mladi Filip Stevanović, ali je lopta otišla tik iznad gola. Fantastičnu priliku za izjednačenje Partizan je imao u 77. minutu kada je Đorđe Ivanović ostao potpuno sam posle velike greške golmana Budućnosti, pokušao je da ga obiđe, ali je pogodio samo stativu.\nDo kraja je bilo još nekoliko polušansi, ali je Partizan ipak ostao poražen. Ipak, ovaj početak mogao bi da pruži treneru Miloševiću sliku u to šta njegov tim trenutno može i ima sasvim dovoljno vremena da se sve ispravi tokom priprema u Sloveniji do početka sezone 20. jula.\nStadion: Slobode u Užicu.\nPARTIZAN: N. Stevanović, N. R. Miletić, Dinga, Pavlović, Šehović. Šćekić, Smiljanić, Lakčević, Suma, S. Jovanović, Ožegović.\nIgrali su još: Kljajić, Pešukić, Ostojić, Vujačić, Milosavljević, Stevanović, Zdjelar, Đerlek, L. Pavlović, Stanojlović, Ivanović.\nIgrali su još: Striković, Mijović, Mrvaljević, Bojović, Osmanović, Nikčević.\nTAGOVI: Partizan, Budućnost Podgorica, pripreme na Zlatiboru\nVALJAK 25.06.2019. at 20:34- Odgovori\t (0)\t (0)\nSAVO SKLONI SE SA MESTA\nTRENERA. BUDI DIREKTOR\nILI NESTO DRUGO. VOLIS\nPARTIZAN, ZATO NEMOJ DA\nGA SROZAVAS. NISTA OD\nIGRE. OVO JE SRAMOTA.\nkaramarko 25.06.2019. at 21:08- Odgovori\t (0)\t (0)\nValjak……sjasi sa Save, pljujes na svakom portalu po treneru Partizana, ti nisi grobar……….strah vas zvezdasa od Save je opradan, odrao vas u kupu……i sad mrznja\nMarko 26.06.2019. at 01:47- Odgovori\t (0)\t (0)\nHahaha… Strah nas zvezdasa od Save XAXAXAXAXAX Pa ovo je genijalno\nDUPLA KRUNA DUPLA RADOST 26.06.2019. at 06:13- Odgovori\t (0)\t (0)\nDA ZNAS DA JESTE KAKVI BRE zVEZDASI I zVEZDA TO NE POSTOJI, VI STE IZNAJMLJENI PRIVATNI MUTIRANI PANTERI POZNATIJI KAO INDIJANSKI GOBLINI mali NARAVNO ILI JOS UVEK FINE SEVERINE!\nMarko 26.06.2019. at 09:42- Odgovori\t (0)\t (0)\nHahahaha… Mnogo si smesan! .!.\nGdK 26.06.2019. at 11:02- Odgovori\t (0)\t (0)\n..sta bi bilo da op’remo putnjicu s’ “gana.?!…prljavu vodu i ‘ciste’ kri**mose ..!!! .!. XXAAXXAA .!.


ZAKON O UGOSTITELJSTVU: Servis eTurista biće dostupan od aprila 2020. godine. Osim jednostavnijeg prijavljivanja domaćih i stranih turista, biće omogućeno i direktno obračunavanje boravišne takse, a ugostitelji će imati i mogućnost onlajn podnošenja zahteva za kategorizaciju, kao i mnoge druge olakšice\nCentralni informacioni sistem eTurista trenutno je u pilot fazi i testiraju ga jedinice lokalne samouprave u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Zlatiboru, Vrnjačkoj Banji i Sokobanji, a njegova puna primena u celoj Srbiji, očekuje se u aprilu mesecu 2020. godine, kažu u resornom ministarstvu.\n"Njihova zakonska obaveza je da evidentiraju goste i da prijavljuju MUP-u, a sada će to raditi elektronski, posredstvom eTuriste sa bilo kog uređaja povezanim na internet. Osim jednostavnijeg prijavljivanja domaćih i stranih turista, biće omogućeno i direktno obračunavanje boravišne takse, a ugostitelji će imati i mogućnost onlajn podnošenja zahteva za kategorizaciju, kao i mnoge druge olakšice", kažu u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija.\nDodaju da će zahvaljujući radu eTuriste imati realniju sliku o stvarnom broju turista u našoj zemlji i njihovim karakteristikama, što će omogućiti da kreiraju adekvatniju ponudu za njih.\nProcena stručne javnosti je da se minimum 30 - 40 odsto ugostiteljske delatnosti koju obavljaju fizička lica realizuje u sivoj zoni, a stanje na tržištu ukazuje da je taj procenat još veći.\nKontrole su konstantne, jer su novi propisi na snazi još od marta 2019. godine, objašnjavaju u ministarstvu. Svi ugostitelji koji pružaju uslugu smeštaja, do sada je trebalo da završe postupak kategorizacije ili evidentiranja, kažu u Ministarstvu.\nIsti postupak moraju da primene i ugostitelji koji nemaju obavezu kategorizacije svojih objekata, ali imaju obavezu evidentiranja objekta u jedinci lokalne samouprave. To su objekti poput hostela, prenoćišta, konačišta, botela, hanova, konaka, etno kuća, lovačkih domova, kuća i koliba, salaša, vila i drugi koji prvi put imaju obavezu evidentiranja.\nObavezu kategorizacije imaju i hoteli, moteli, turistička naselja, kampovi, pansioni, ali kod ministarstva nadležnog za turizam. Kontrole će vremenom biti sve intenzivnije, a kazne za neispunjavanje ovih zakonskih dužnosti kreću se od 150.000 do 800.000 dinara.\nIzvor: Vebsajt Blic, 04.02.2020.


Niske cene, manja potrošnja i veliki uvoz muče stočare\nTanjug 9. decembra 2020. 16:17\nBEOGRAD – Cena tovljenika sa srpskih farmi trenutno je od 140 do 160 dinara po kilogramu, a domaći proizvođači se suočavaju sa visokom cenom kukuruza koja učestvuje i do 70 odsto u formiranju cene žive stoke, niskom otkupnom cenom i velikim uvozom, izjavio je Tanjugu sekretar Udruženja za stočarstvo i preradu stočarskih proizvoda PKS Nenad Budimović.\nNa tržište Srbije je iz EU u prethodnih devet meseci uvezeno 16.000 tona svinjskog mesa u vrednosti od 44 miliona evra, rekao je Budimović.\nRazlog je to, objašnjava, što je Kina prestala s uvozom zbog pandemije i epidemije Afričke kuge svinja u Evropi, pa su se pojavili veliki tržišni viškovi u EU.\nJoš nemamo precizne podatke koliko je pala potrošnja mesa, jer su ugroženi turizam i ugostiteljstvo zbog pandemijeda, a nema ni slava i sličnih manifestacija gde je bila velika potrošnja, naveo je Budimović.\n„Milsim da će rezultati tek pokazati u narednih mesec-dva da je pehrambena industrija onaj prvi udarac dobro izdržala, da nije bilo nestašica, ali treba misliti kako u budućnosti to sve održati na jednom nivou samodovoljnosti sa nekim blagim tržišnim viškovima za izvoz“, rekao je Budimović.\nKaže da treba razmišljati o noviim tržištima, poput Kine, Vijetnama i Filipina i o plasmanu gotovih proizvoda na ta tržišta, jer su procene Svetske organizacije za hranu (FAO) da će tamo potrošnja rasti za oko 22 procenta.\nNaša država je sklopila dobre spoljnotrtgovinske aranžmane sa tim zemljama, ali valja raditi još na prirpemama za njighovu realizaciju, naglasio je Budimović.\nKazao je da je zato PKS je predložila Ministarstvu poljprivrede da oberzbedi različite vidove podsticanja velikih domaćih proizvođača i prerađivača mesa koji to mogu da realizuju i koji uz sebe mogu da vežu i male stočare.


ПРЕДЛОГ ДА ШКОЛЕ И ДАЉЕ НЕ РАДЕ – ГСПРС Независност\nПРЕДЛОГ ДА ШКОЛЕ И ДАЉЕ НЕ РАДЕ\nНасловна/Новости/Актуелно/ПРЕДЛОГ ДА ШКОЛЕ И ДАЉЕ НЕ РАДЕ\nDržavni sekretar za energetiku Dušan Mrakić najavio je danas da će to ministarstvo predložiti da škole produže odmor i spoje ga sa državnim praznikom Sretenjem, odnosno da ne rade i sledeće nedelje, što bi, kako je rekao, doprinelo uštedi električne energije u narednim hladnim danima.\n„Predložićemo ministarstvu prosvete i vladi da donese takvu jednu meru“, rekao je Mrakić gostujući u jutarnjem programu RTS-a, navodeći da su merom Vlade Srbije da se ove nedelje ne ide u škole ostvarene značajne uštede.\nDržavni sekretar je rekao da će predložiti i da pojedine državne ustanove „pokušaju“ da ne rade sledeće sedmice i spoje radne dane sa praznikom, kako bi se ostvarile značajne uštede u tom periodu hladnoća.\nMrakić je rekao da se za vreme „gasne krize“ potrošnja kretala od 155 do 158 miliona kilovat časova a da je sada bila i viša od 160 miliona, što ukazuje da potrošnja svake godine izuzetno raste ističući da ove godine sa gasom nema nikakvog problema.


EU kontroliše svoj novac za poplavljena područja u BiH | Politika | DW | 10.10.2014\nEU kontroliše svoj novac za poplavljena područja u BiH\n“Radimo najbolje što možemo, a na onima koji dobijaju naš novac je da kažu da li su zadovoljni načinom na koji se on koristi”, navode u Evropskoj komisiji. USAID kaže da je malo sredstava otišlo za pomoć nastradalim.\nEvropska unija je početkom jula krenula u primjenu prvog paketa pomoći namijenjenog za sanaciju poplavljenih područja u BiH. U Evropskoj komisiji kažu da se, konkretno, radi o prvoj tranši od 42 miliona evra, koji dolaze iz evropskih fondova. “Kada je u pitanju novac EU namijenjen za sanaciju poplavljenih područja u BiH, mi vrlo dobro znamo šta dajemo, kako i ko to kontroliše”, naglašava za Dojče vele portparol komesara za proširenje, Peter Stano.\nU Briselu kažu da su u posljednjih mjesec dana čuli za navode o mogućim zloupotrebama novca namijenjenog za sanaciju i prevenciju štete od poplava u BiH, ali i objašanjavaju da Evropska komisija ima kontrolu samo nad novcem iz evropskih fondova, dok se u BiH koristi i novac iz drugih izvora, kao što su državni budžet, donacije UN-a, međunarodne organizacije, donacije SAD-a i druga bilateralna pomoć. “Različiti donator sami kontrolišu svoje donacije ili zajmove i zato mi ne možemo da komentarišemo način na koji se taj novac troši. Ono što možemo da kažemo jeste da podržavamo princip zasnovan na vladavini prava. Ako postoje optužbe ili sumnje o zloupotrebi, one moraju biti ispitane i primijenjene moguće konsekvence”, navodi Stano u razgovoru za Dojče vele.\nNema ultimatuma BiH od strane EU\nU sjedištu Evropske komisije u Briselu ponavljaju da je prioritet da se novac namijenjen poplavljenim područijima iskoristi na najbolji mogući način, kako bi se pomoglo žrtvama i radilo na rekonstrukciji, ali i prevenciji. Kada je u pitanju pomoć koja dolazi iz evropskih fondova onda se ona u Bosnu i Hercegovinu dostavlja preko delegacije EU u Sarajevu, a ne preko loklanih vlasti. “Mi radimo najbolje što možemo da pomognemo i ispunimo ono što smo obećali, ali je na onima koji dobijaju naš novac da kažu da li su zadovoljni načinom na koji se on koristi”, navode u Evropskoj komisiji.\nBarth i Miller: Bh. vlasti na svim razinama nesposobne da odgovore na potrebe građana\nIstovremeno u Briselu se dodaje da sa evropske strane ne postoji razlog za postavljanje bilo kakvog ultimatuma koji bi se odnosio na izveštaj o trošenju evropske pomoći. “Koliko mi znamo za 16. oktobar najavljen je redovni tehnički sastanak eksperata, koji je dogovoren još u julu tokom održavanja same donatorske konferencije u Briselu. Cilj tog sastanka jeste da se proceni dosada urađeno i koji bi to bili sledeći koraci u primeni novca sakuljenog tokom konferencije”, objašanjava Stano.\nUSAID: nesposobni i gramzivi političari\n"Nezavisne novine" iz Banjaluke su nedavno objavile vijest, koju je prenijela i njemačka novinska agencija dpa, da su "SAD zatražile da se razjasni šta je sa pola milijarde eura pomoći, namijenjene žrtvama poplava u maju". Na ovu temu je na blogu, na stranici Ambasade SAD-a u BiH objavljen tekst u kojem se kaže da su «voditelj ureda Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID) u Bosni i Hercegovini David Barth i američki vojni ataše u toj zemlji pukovnik Scott Miller oštro optužili bosanskohercegovačke vlasti za nesposobnost i gramzivost, posebno osudivši činjencu da brojni ljudi pogođeni poplavama u BiH od države nisu dobili nikakvu pomoć.\nBh. političari još nemaju konkretne i ozbiljne planove za sanaciju ugroženih područja\n"Iako imamo različite odgovornosti i partnere", obojica smo se osobno uvjerili u nesposobnost vlasti u Bosni i Hercegovini na svim razinama da odgovore na potrebe građana‘, napisali su Barth i Miller kao gosti-bloggeri na službenim internetskim stranicama Ambasade SAD-a u Sarajevu. Bez uvijanja i diplomatskih fraza u tekstu pod naslovom ‘Nečuveno' iskazali su ogorčenje činjenicom da su se političari u BiH pokazali nesposobnim pomoći svojim građanima kada im je to najpotrebnije.\nPolitičari u BiH još nemaju plan za oporavak poplavljenih područja\n"Političari u BiH su se pokazali nesposobnim ili nespremnim pratiti napore međunarodne zajednice, makar i polovično, odlučujući se ponašati po svom standardnom običaju - favorizirajući interese stranake, tajne dogovore i prebacujući krivnju na drugoga‘, napisali su direktor USAID-a u BiH i američki vojni ataše. Podsjetili su da je međunarodna zajednica na donatorskoj konferenciji održanoj u julu osigurala više od 800 miliona eura kako bi se pomoglo poplavljenim područjima u BiH, pri čemu je pola milijarde eura izdvojeno za pomoć i oporavak od poplava. ‘Malo je šta od tog novca stiglo do ugroženih građana ili općina. Četiri je mjeseca prošlo od prvih poplava, a političari u BiH niti imaju kakav plan niti ozbiljnu ideju koju bi mogli ponuditi za oporavak. Žrtve poplava skoro ništa nisu dobile osim praznih obećanja i izgovora od svojih vodećih političara.\nBarth i Miller: bh. čelnici brzo iskoristili međunarodnu pomoć da napune kase kojima pokrivaju rupe u budžetu, nastale kao rezultat njihove politike\nUmjesto toga, ti isti čelnici su brzo iskoristili međunarodnu pomoć da napune kase kojima pokrivaju postojeće rupe u proračunu koje su nastale kao rezultat njihove politike. Vrlo malo sredstava je otišlo za pomoć poplavljenim a (političari) sada traže preostala sredstva!', stoji u tekstu u kojemu se političari u BiH dodatno optužuju da su i tokom poplava pokušavali dijeliti ljude po etničkim osnovama na čemu svo vrijeme grade ‘osobne imperije ponavljajući priče o tome kako razlike među etničkim grupama ne dopuštaju zajedničko funkcioniranje'. Barth i pukovnik Miller poručili su građanima BiH da sve to imaju u vidu kada 12. oktobra izađu na izbore i odluče se za bolje od ovoga što sada imaju i traže odgovornost.\nAutor M. Maksimović / S. Huseinović\nTagovi EU, BiH, poplave, novac za poplavljena područja


Baletski studio Doma kulture ADAGIO AS, koji vodi nastavnica baleta Snežana Aćimović, ostvario je veliki uspeh na takmičenju u Beču u Austriji, na takmičenju Vienna Fest Info Dance, održanom 8.februara 2020.godine.\nNajzapaženiji nastup imale su devojčice koje pohađaju i prvi razred baletske škole Lujo Davičo-odeljenje u Čačku u klasi nastavnice Snežane Aćimović u kategoriji children/formacija/ contemporary ballet sa koreografijom Gold Tree, sa osvojenim prvim mestom u njihovoj kategoriji.\nVeoma uspešan i zapažen nastup imala je i sedmogodišnja Lena Aćimović, koja je od osam sjajnih devojčica zauzela drugo mesto u kategoriji mini/solo/Art.\nNaše juniorke su ovaj put na takmičenje pošle u nekompletnom sastavu i u konkurenciji veoma ozbiljnih i vrednih igrača, osvojile treće mesto sa koreografijom Leader/contemporary /formation.\nNa takmičenju je bilo 797 koreografija i oko 2.000 takmičara iz Belgije, Češke, Mađarske, Slovačke, Crne Gore, Srbije (Beograda, Novog Sada, Kragujevca, Užica, Požarevca, Zrenjanina i Čačka) i drugih država.\nBalerine iz studija ADAGIO AS, delegacija roditelja i nastavnica Snežana Aćimović uživali su u čarima Beča i u pratnji stručnih lokalnih vodiča obišli su Belvedere, Karlov trg, Musikverein u kojoj se održava čuveni Bečki novogodišnji koncert, Naturhistoriches Muzej, Dvorci Beča, obilazak Shonbrunna, vidikovac Glorieta, Belvedere, Lihtenštajn-dvorac u okruženju Bečkih šuma, Prater, zabavni park, gde su deca uživala u Muzeju čokolade.\nNastavnica baleta se zahvaljuje svim roditeljima što su deci omogućili ovo uživanje, a posebno roditeljima koji su išli sa nama na ovo kulturnu manifestaciju i pomagali da sve protekne u najboljem redu.


Naslovna Fudbal Obamejang zbog korone ima srčane probleme\nObamejang zbog korone ima srčane probleme\nPjer Emerik Obamejang je ne igra za reprezentaciju zato što mu je korona virus izazvao srčane probleme kako saopštava Fudbalski savez Gabona.\nOsim Obamejanga, još nekoliko najboljih igrača njihove selekcije su van terena i to odlukom Afričke fudbalske konfederacije jer je ispitivanje igrača pozitivnih na korona virus pokazalo da imaju srčane probleme.\nIgrači koji su pozitivni osim najveće zvijezde su Mario Lemina i Aksel Meje.\nPrethodni tekstMarkinjoš ostaje u PSŽ-u do 2026. godine\nSljedeći tekstIlija Martinović nastavlja karijeru u Ukrajini\nLorens na meti najbolji Čempionšip klubova: Runi gubi kapitena?\nEriksen se vratio u Amsterdam\nJarmolenko stavio i Koka-Kolu i Hajneken i poručio firmama: Momci kontaktirajte...\nL.V. - 18/06/21 14:15 13


Proslava u OŠ „Svetozar Marković Toza”: Deca na prvom mestu | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Društvo Proslava u OŠ „Svetozar Marković Toza”: Deca na prvom mestu\nProslava jubilarnih 30 godina od usvajanja Konvencije o pravima deteta održana je u holu Osnovne škole „Svetozar Marković Toza”, gde su učenici mogli da vide radove svojih vršnjaka iz oblasti građanskog vaspitanja, geografije, biologije, kao i srpskog jezika.\n– Naša škola, osim obrazovanjem, bavi se i drugim pitanjima vezanim za decu, a jedna od veoma bitnih stavki za nas su i dečja prava – kazao je direktor OŠ „Svetozar Marković Toza” Petar Narandžić. – Želimo da, kada još porastu, budu dobri i pre svega vaspitani i obrazovani građani, koji će poboljšati našu budućnost.\nPedagog Stojana Jovanov rekla je da se oni svaki dan bore za prava svakog deteta.\n– Ukoliko im pružimo odgovarajuće uslove za rad i pustimo ih da se u svemu oprobaju, saradnja između dece i nastavnika je odlična, demokratija je očigledna, a rezultati su upravo produkt njihovog samostalnog rada, što je važno jer želimo da izrastu u samostalne ljude – kazala je Stojana Jovanov.\nPrethodni tekstNovi podvig carinskog psa Nerona: Na Horgošu otkrio 2.700 paklica cigareta\nSledeći tekstOdržan koncert u okviru projekta „Učim+Znam=Vredim“ u Sinagogi


Mesečni horoskop za jun 2020. godine. – Tračara\npiše Tracara.com 01. 06. 2020., 09:45\nU nastavku pročitajte mesečni horoskop za jun 2020. godine.\nPrethodna vest Dnevni horoskop za 1. jun 2020. godine\nNaredna vest Teodora Džehverović u tajnoj vezi sa bratom Novaka Đokovića?


SportDC - FK Mladost - Rogatica - Vesti\nČetvrtak, 09.04.2020 00:34\n12.03.2020 09:09 Administrator DC\nSlužbena lica 17. kola Druge lige, grupe Istok: Famos – Mladost Rogatica Glavni sudija: Vasilije Milošević (Bijeljina). Pomoćni sudija:Mile Barjaktarević (Bijeljina), Vladimir Divčić (Bijeljina).Delegat: Saša Savić (Pale). Kontrolor suđenja: Budimir Mihajlović (Zvornik). Mladost Gacko – Drina Zvornik Glavni sudija: Bojan Pejić (Sokolac).Pomoćni sudija: Marko Domazet (I....\n11.03.2020 12:46 Administrator DC\nTužna vest za sportsku i fudbalsku Foču. U 54. godini prestalo je da kuca srce Siniše Markovića, nekada golmana, a posle toga uspešnog sportskog radnika FK“ Sutjeska“. Marković je nakon kraće bolesti preminuo u UKC Banjaluka . Ovaj izuzetni sportista koji je rođen 1966. godine u Foči, već u ranoj mladosti je počeo da trenira u omladinskim pogonima Sutjeske. Bio je izuzetno dobar golman,...\n09.03.2020 08:28 Administrator DC\nRazmontirana ilićka 01 (video)\nROGATICA – I pored toga što su goste iz Brčkog ispratili sa četiri, uz jedan primljeni gol, igrači i stručni štab Mladosti mogu žaliti na propuštenim prilikama u danas odigranom 16, a prvom kolu u proljećnom dijelu prvenstva Druge fudbalske lige Republike Srpske, grupa istok. Promašivali su igrači domaćina, i ne jednom, i iz šansi koje je bilo...\n07.03.2020 16:20 S. Papaz\nTri utakmice drugoligaškog Istoka odigrane su danas. Ubjedljivu pobjedu na startu proljećnog dijela prvenstva je upisala ekipa Drine iz Zvornika koja je sa sigurnih 6:0 savladala Stakorinu na svom terenu. Dva gola je postigao Siniša Jevtić, a po jednom su se u strijelce upisali Filip Jovičić, Srđan Damjanović, Novica Marković i Stefan Spasojević. Višegradska Drina je kod kuće savladala...\n07.03.2020 09:00 Administrator DC\nParovi i sudije 16. kola Druge lige Republike Srpske, grupa Istok, danas u 14 časova: Višegrad: Drina HE – Proleter (D), Marko Domazet (Istočno Sarajevo), Zvornik: Drina – Stakorina, Stefan Maletić (Bijeljina), Foča: Sutjeska – Mladost (G), Aleksandar Ikonić (Bijeljina), sutra u 14 časova: Pilica: Budućnost – Milići, Goran Lakić (Brčko), Pale: Romanija – Leotar, Mile...\n05.03.2020 19:59 Mijodrag Jakovljević\nPo bod u Rogaticu\nBrčko: Fudbaleri Ilićke 01 su gosti Mladosti iz Rogatici koja ima 11 bodova što je za 5 manje od Ilićke. Mladost je poslednja na tabeli. To je ujedno i derbi donjeg dijela tabele. Pobjeda i jednim i drugim znači mnogo za nastavak sezone i borbi za opstanak. "Igrački imamo nekih promjena, ali mislim da smo jači nego jesenas. Znamo da se i naš...


Kako u realnom vremenu pratiti lokaciju prijatelja na telefonu? [Google Mape] - PametniTelefoni.rs\nHome / Saveti / Telefoni / Kako u realnom vremenu pratiti lokaciju prijatelja na telefonu? [Google Mape]\nGoogle je nedavno lansirao novu opciju u okviru svoje Google Maps aplikacije, a to je “deljenje lokacije.” Evo kako da je aktivirate i samim tim podelite svoju lokaciju sa prijateljem ili on sa vama.\nMi smo ranije pisali o praćenju lokacije svojih bližnjih radi njihove bezbednosti. Tada, jedini način da nekog pratite, a da to nije špijuniranje, je bilo putem aplikacije “Trusted Contacts.” Ta aplikacija korisnicima omogućava da dodaju pouzdane kontakte kako bi sa njima mogli da uzajamno dele svoju lokaciju.\nPo našem mišljenju, Trusted Contacts je idealna aplikacija za deljenje lokacije sa najbližnjima. Zašto? Pa, tu su neke opcije koje mogu da posluže u situacijama rizičnim po život. Takođe, lokaciju pouzdanog kontakta se u svakom trenutku može zatražiti i na kraju dobiti, bez odobrenja jer se ono daje samo jednom… Ne zove se aplikacija uzalud “Trusted Contacts”. Više o ovoj aplikaciji pročitajte na ovom LINKU.\n>> Kako u realnom vremenu pratiti nečiju lokaciju na iPhone ili iPad uređaju? <<\nMeđutim, Google je prepoznao potrebu svojih korisnika za deljenje lokacija, ali na drugi način. Primera radi, kada treba da se nađete sa nekim, ili još bolje, kada treba da autom pokupite nekog, vrlo lako možete da podelite svoju lokaciju sa njim kako bi on tačno znao kada treba da se pojavi na dogovorenom mestu. On zna to jer u svakom trenutku vidi gde ste i kada ćete vi naići. Ovo je samo jedan od primera koji pokazuje zašto je deljenje lokacije u realnom vremenu korisna stvar. Naravno, Google ima svoj video u kom najbolje moguće demonstrira pogodnosti nove funkcije “Deljenje lokacije”. Pogledajte:\nKao što vidite, "Deljenje lokacije" opcija je skroz super! Doduše, ona se može zloupotrebiti jer ukoliko neko umesto vas dozvoli deljenje vaše lokacije sa odrđenim kontaktom, vi to ne možete videti sve dok ne pristupite Google Mape aplikacije. Sa Trusted Contacts je ovaj scenario nemoguć jer obaveštenje o deljenju lokacije uvek stoju u notifikacionom baru.\nNaravno, oni koji svoj telefon poznaju dobro, ovo ne može biti pretrnja, ali mnogo je korisnika koji ne zna šta znače određene ikone, obaveštenja i slično. Shodno tome, korisno je spoznati sve ove informacije radi svoje bezbednosti…\nInače, oni malo iskusniji korisnici Google aplikacija zna da je nekada postojala "Google Latitude" aplikacija koja je obavljala slličan posao!\nKako aktivirati opciju "Deljenje Lokacije"?\nPa da krenemo sa uputstvo kako da aktivirate novu opciju za deljenje lokacije. Ispratite sledeće korake.\n1. Ako sada pokrenete Google Mape aplikacije, videćete da opcija “Deljenje lokacije” nije prisutna na listi. Da biste je aktivirali potrebno je pristupiti Google Mapama na računaru klikom na ovaj LINK.\n2. Zatim da kliknete na taster “Meni” u gornjem levom uglu ekrana.\n3. Kada se pojavi lista sa kategorijama, kliknite na “Deljenje lokacije”.\n4. Potom kliknite na opciju “Koristite aplikaciju”.\n5. I na kraju, u novootvorenom prozoru, na listi pronađite svoj telefon za koji želite da aktivirate opciju i kliknite na njega.\nTo je to što se aktiviranja opcije “Deljenje lokacije” tiče. Sada pogledajte kako da je koristite.\nKako podeliti lokaciju sa svojim prijateljem ili pratiti lokaciju svog prijatelja?\n1. Prvo pokrenite Google Mape aplikaciju.\n2. Zatim pristupite listi opcija dodirom na “Meni” taster koji je smešten u gornjem levom uglu ekrana.\n3. Ako pogledate bolje, videćete da se sada na listi nalazi nova “Deljenje lokacija” opcija.\n4. Kada dodirnete na “Deljenje lokacije” opciju, pojaviće vam se informacije o tome čemu ona služi, kao i taster “Započni” na koji takođe treba da dodirnete.\n5. Pre nego što odlučite sa kojom osobom ćete podeliti svoju lokaciju, prvo je potrebno odrediti na koje vreme će se lokacija deliti. Imate mogućnost da unesete sami da li će to biti na sat vremena ili više. Takođe, možete odabrati da svoju lokaciju delite sve dok sami to ne isključite.\n6. Nakon što odredite period deljenja lokacije, bićete upitani sa kim želite da podelite svoju lokaciju. To možete odrediti dodirom na svoje Gmail kontakte ili slanjem linka putem SMS-a ili neke druge aplikacije.\n7. Kada odredite, i period deljenja, i osobe sa kojim želite da podelite svoju lokaciju, bićete preusmereni na Google Mape, na stranici gde možete pratiti sa kim sve delite svoju lokaciju i koliko dugo. Tu takođe možete da ustanovite da li neko od kontakta sa kim vi delite lokaciju, deli nazad sa vama svoju lokaciju.\n8. Do stranice gde možete da pratite deljenje lokacije dolazite dodirom na kategoriju “Deljenje lokacije” ili na taster u obliku “malog čovečuljka” koji je smešten na početnom ekranu Google Mape aplikacije odmah iznad tastera za definisanje sopstvene lokacije!