KREŠIMIR BANDIĆ - najnovije objave | 24sata\nPokojnom Keti otpjevao 'Nema više druga mog'. Sad je za svog prijatelja osvojio Kutiju šibica\nKao tinejdžer je bio reprezentativac Bosne i Hercegovine, zvali su ga i na probu u Hoffenheim, a onda je okrenuo ploču i posvetio se mikrofonu, nastupa po svadbama. Ćone je osvojio Kutiju šibica za Krešimira Bandića\nOvo je za Ketu i Mostar: Ekipa iz Hercegovine osvojila je Kutiju šibica u čast pokojnog prijatelja\nJubilarno 50. izdanje malonogometnog turnira Kutija šibica uzela je momčad Krešimir Keta Bandić pobjedom na sedmerce protiv Poliklinike Milojević 4-3\nKorak do naslova za pokojnog prijatelja: Ketin duh nas vodi, ovo je sigurno neka viša sila!\nIako su s druge strane bili poznati igrači velikog i malog nogometa Mario Jozić, Kristijan Kahlina, Franco Jelovčić i Tihomir Novak, momčad Krešimir Keta Bandić izborila je finale Kutije šibica\nFilmska priča na Kutiji: Igraju za tragično preminulog prijatelja. Sa šest igrača su u polufinalu\nKrešimirova sestra uskočila je mostarskoj družini i ponudila im smještaj u Zagrebu za vrijeme turnira. Inače, na ostale turnire putuju na svaku utakmicu, sada su, srećom, nekako mogli drugačije i isplatilo se


03.04.2014. - Razgovor sa poljoprivrednicima o zakupu državne zemlje\n„Zakup državne zemlje je nešto sa čime poljoprivrednici imaju najviše problema zbog čega Ministarstvo poljoprivrede i priprema nov nacrt Zakona o poljoprivrednom zemljištu“, rekao je ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede prof. dr Dragan Glamočić nakon održanog sastanka sa predstavnicima Udruženja „Banatski paori“ u Kovačici.\n„Čuli smo puno konstruktivnih saveta koje ćemo uvažiti i pokušati da ispravimo neke nelogičnosti koje su se javljale u prethodnom periodu“, naveo je ministar Glamočić i dodao da je jedna od tema bila i subvencije i eventualna izmena Zakona o subvencijama.\nBanatska asocijacija pokriva devet opština - od Kovina do Titela, rekao je predsednik Udruženja „Banatski paori“ Jan Husarik i dodao da ima jako puno zloupotreba u kojima su oštećena poljoprivredna gazdinstva, zbog čega je na sastanku bilo reči o tome kako može da se popravi ta situacija.\n„Razgovarali smo o tome na koji način je moguće što pravednije dati u zakup državnu zemlju. Dali smo konstruktivne predloge i naše mišljenje o tome na koji način može da se pomogne poljoprivredi“, istakao je Husarik.


Dobit VW grupe skočila za 40 odsto u prvom kvartalu - Auto Republika\nVolkswagen grupa kaže da je dobit iz poslovanja povećana za 40 odsto bez obzira na pad prodaje, što je znak da „kresanje“ troškova donosi pozitivne rezultate nakon čuvenog problema s dizel motorima u SAD.\nKvartalna dobit iz poslovanja grupe je povećana na 4,37 milijardi evra, sa 3,13 milijardi pre godinu dana, saopštio je VW.\nRezultatima je doprinela efikasnija ušteda unutar glavne divizije, tako da je za očekivati da godišnja marža iz poslovanja bude između 6 i 7 odsto, nakon 6,7 odsto u 2016.\nPrihodi od prodaje grupe su porasli za 10,3 odsto na 56,2 milijarde evra, javljaju iz Volkswagena. Prihodi iz poslovanja su porasli sa 6,1 na 7,8 odsto.\n„Naši napori da poboljšamo efikasnost i produktivnost kroz sve sfere kompanije se isplaćuju“, izjavio je šef VW grupe, Matijas Miler.\n„Kvartalni napredak predstavlja prvi opipljivi rezultat Volkswagenove discipline kontrolisanja troškova nakon dizel skandala“, rekao je šef finansija, Frank Viter.\nVolkswagen je saopštio da „robusni“ rezultati mogu da se zahvale različitim faktorima, pozitivnom kursu evra i optimizaciji troškova proizvodnje, uz poboljšanje zarade Volkswagena kao marke, koja je porasla na 869 miliona evra, sa 73 miliona prošle godine.\nOstale marke pod krovom konglomerata mogu da se pohvale mešovitim rezultatima. Porsche, Škoda i Seat su napredovali dok je profit Audija pao a gubitak Bentleyja nešto smanjio.\nAudijeva dobit iz poslovanja je pala na 1,2 milijarde evra sa prošlogodišnje 1,3 milijarde. Marka „četiri prstena“ je najveći generator zarade unutar grupe, a predstoji joj lansiranje novih modela i tehnologija.\nŠkodin profit je povećan za 32 odsto na 415 miliona evra, dok je Seatov porastao sa 54 na 56 miliona.\nBentleyjev gubitak se smanjio na 30 miliona evra sa prošlogodišnjih 54 miliona. Porscheova dobit od poslovanja je sa 855 porasla na 932 miliona evra.\nInvestitori su se izjasnili za preokret u Volkswagen brendu, koji je tradicionalno opterećen visokim troškovima istraživanja i razvoja, označivši ga kao ključnog za poboljšanje biznisa, mada je VW grupa preuzela vodeće mesto svetskog proizvođača automobila od Toyote prošle godine.\nDugoročni cilj VW grupe je da podigne maržu iz poslovanja marke na 4 odsto do 2020. i 6 odsto do 2025., nakon prošlogodišnjih 1,8 odsto, što je slabije od PSA grupe i Renaulta.\nEvercore ISI kaže da kvartalne brojke odražavaju snažne pozicije marke Volkswagen, sa profitnom maržom od 4,6 odsto, dok je Audijeva od 8,7 odsto ocenjena kao solidna a Škodina „izvanredna“ (9,6 odsto). Seat je ocenjen kao „dobar“ sa 2,3 odsto. „Porsche nastavlja sa profitabilnošću u ’Ferrari stilu’ – 18,5 odsto“, javljaju iz Evercorea.\nVolkswagen je sa strane ostavio 22,6 milijarde evra da bi pokrio troškove kazni, isplata i popravki, vezano za dizel skandal. Dobar deo tog fonda će da „iscuri“ ove godine.\ntags: izdvojeno volkswagen vw vw grupa\nprevious BMW zauzima oprezan strateški pristup\nnext Novi Renault Megane RS bez maske


Fon der Lajen: Članstvo za Zapadni Balkan prioritet nove Evropske komisije - Progovori o pregovorima\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen izjavila je 27. novembra u Evropskom parlamentu da vrata Evropske unije ostaju otvorena za članstvo zemalja Zapadnog Balkana i naglasila da će glavni zadaci nove Komisije biti otklanjanje "životne pretnje" klimatskih promena uz podsticanje ekonomskog rasta EU.\n"Moramo pokazati našim prijateljina na Zapadnom Balkanu da delimo isti kontinent, delimo istu istoriju, delimo istu kulturu i delićemo istu sudbinu. Naša vrata ostaju otvorena", rekla je Fon der Lajedn u obraćanju evroposlanicima pre nego što su poslanici Evropskog parlamenta glasanjem potvrdili novu Evropsku komisiju s njom na čelu.\nFon der Lajen je rekla da EU deli istu sudbinu i sa tanslatlantskim partnerima, kao i da mora da pokaže partnerima u UN da mogu na nju da se oslone.\n"Bićemo jedan tim koji radi u zajedničkom evropskom interesu. Bićemo jedan tim koji radi sa EP i sa državama članicama kako bi se suočio sa izazovima koji su pred našom generacijom. Spremni smo, ali što je najvažnije, Evropa je spremna i moja je poruka jednostavna - latimo se posla", rekla je.\nViše desetina poslanika svih političkih grupa u EP su dali mišljenja o programu koji je Ursula fon der Lajen iznela za buduće delovanje izvršnog tela EU, a nekoliko njih je pružilo podršku njenom stavu da vrata EU ostaju otvorena za Zapadni Balkan i da EU "mora pokazati našim prijateljima na Zapadnom Balkanu da delimo isti kontinent, istoriju i kulturu i da ćemo deliti istu sudbinu".\nNeki mediji u EU su preneli da nova predsednica EK namerava da izdejstvuje ulaganje od 3.000 milijardi evra do 2030. za zaštitu prirodne sredine i otklanjanje posledica klimatskih promena.\n"Ni trenutka više ne smemo gubiti za bitku protiv klimatskih promena", podvukla je Ursula fon der Lajen, dodajući da će ubuduće svi trgovinski sporazumi EU sa partnerima u svetu obavezno imati i klauzulu o zaštiti prirodne sredine.\nViše poslanika je podržalo i ciljeve nove EK kad je reč o sistemskim ekonomskim reformama, imigraciji i naročito poštovanju demokratskih normi i vladavine prava u EU.\nU obraćanju evroposlanicima Fon der Lajen je rekla i da će se njena ambiciozna agenda fokusirati na "egzistencijalno pitanje" borbe protiv klimatskih promena\nOna je istakla da će njen tim komesara raditi na Evropskom zelenom sporazumu kako bi EU mogla da nastavi da bude globalni lider po pitanju promena klime.\nNajavila je da će za 100 dana izaći sa sveobuhvatnim planom jer se "klimatske promene tiču svih nas".\nStupanje Fon der Lajen na dužnost je odloženo za mesec dana nakon što je Evropski parlament odložio glasanje o njenom timu jer je bio nezadovoljan nekim od kandidata za komesare.\nI, nakon godina u kojima je EU bila u defanzivi i morala da se bavi "gorućim" pitanjima, poput finansijske krize i izlaska Velike Britnije iz bloka, Fon der Lajen se nada da će moći da se fokusira na mnogo pozitivnije politike.\n"Naša najveća dostignuća ostavrena su kada smo odvažni", istakla je nova predsednica EK.\nPrva predsednica EK govorila i o rodnom balansu i njen tim je gotovo rodno izabalnsiran. Ona je rekla da će "svaki komesar imati rodno izbalansiran kabinet".\n"To će promeniti izgled Komisije", rekla je ona.\nPored predsednice, nova EK ima 11 žena i 15 mukaraca.\nIstog dana kada Fon der Lajen stupi na dužnost i zameni Žan-Kloda Junkera i Šarl Mišel će preuzeti predsedavanje Evropskom savetu od Donalda Tuska.


Lista izvora za preuzimanje fotografija na internetu | MC_ONLINE\nLista izvora za preuzimanje fotografija na internetu\nUmjesto kršenja autorskih prava, birajte fotografije koje nude besplatni servisi.\nfoto: stock sandwich\nPored nekih od najčešćih izvora besplatnih fotografija, poput Pixabaya i Unsplasha, postoje i mnogi drugi korisni izvori, a u nastavku prenosimo preporuke za neke od njih.\nDeath To The Stock Photo nudi specijalne medijske pakete koje snimaju fotografi širom svijeta i stavljaju ih na raspolaganje svojim pretplatnicima.\nSajt nudi nekoliko besplatnih opcija poput standardnog besplatnog probnog pristupa od 14 dana ili povremenog besplatnog fotopaketa, ukoliko se prijavite preko e-maila.\nZa neograničeno preuzimanje i potpuni pristup bazi podataka koja se ažurira na mjesečnom nivou je potrebna godišnja pretplata. Cijena mjesečne pretplate za firme je 12 dolara i 21 dolar za freelancere i agencije.\nFotografije su pod licencom krajnjeg korisnika i za njih postoje određena ograničenja za korištenje.\nOvaj sajt sa fotografijama djeluje pod Creative Commons Zero licencom, što znači da su sve fotografije besplatne i mogu se preuzimati i koristiti u bilo koje lične ili komercijalne svrhe.\nZa razliku od drugih stock sajtova, Stock Sandwich tim svake sedmice objavljuje novu fotografiju naslovnice kako bi korisnici bili u toku sa najnovijim dodacima.\nPutem Snapwire Snaps je moguće preuzeti fotografije od oko 200 hiljada međunarodnih fotografa. Dostupne su kolekcije korisnika platforme ili kreativaca koji su se prijavili na sajt. Iako se obično radi o besplatnim fotografijama kupljenim jednokratnim plaćanjem za komercijalnu upotrebu, prije upotrebe provjerite uslove korištenja.\nPored besplatnih fotografija čiji su se autori odrekli autorskih prava, besplatne fotografije je moguće dobijati i putem e-maila na sedmičnom nivou.\nOve godine je pokrenut sajt koji nudi arhivu fotoreporterke Jo-Anne McArthur s ciljem isticanja životinja koje se koriste za različite vrste eksperimentisanja. Više od 12 hiljada fotografija fotoreportera širom svijeta je moguće pretražiti po kategoriji ili ključnoj riječi. Za pronađene fotografije navedite načine korištenja kako biste saznali uslove preuzimanja.\nRepresentation Matters nudi besplatne fotografije sa naglaskom na različitostima, jer sajt predstavlja različite vrste etničke pripadnosti, seksualnosti i individualnosti.\nUkoliko se besplatno prijavite, mjesečno možete dobiti tri besplatne fotografije. Pored toga sajt nudi jednokratno plaćanje za pojedinačne fotografije ili mjesečne pretplate čija cijena ovisi o količini fotografija.\nSajtovi za preuzimanje fotografija predstavljeni u ovom članku su prvobitno objavljeni na sajtu Journalism.co.uk.


Bojan Ostojić: Da se ne zezamo!\nPočetna stranicaFK PartizanBojan Ostojić: Da se ne zezamo!\n„Iznenađenja u kvalifikacijama ima u svakom kolu, uvek neko skine skalp favoritu, ne smemo da se zezamo”, poručio je defanzivac Parnog valjka.\nJoš nije odigran ni minut dvomeča 2. kola kvalifikacija za Ligu Evrope, a mnogi su već Partizan preselili u narednu fazu. Ipak, pred Parnim valjkom je protivnik koji je u prethodnoj rundi napravio možda i najveće iznenađenje, eliminisavši daleko jači Kilmarnok.\n„Ljudi, ne smemo da se zezamo”, poručio je defanzivac Parnog valjka.\n„Iznenađenja u kvalifikacijama ima u svakom kolu, uvek neko skine skalp favoritu. Mislim da nam neće bit tako lako kao što ljudi misle. Konas Ki je pokazao kvalitet, dao je dva gola jakoj ekipi Kilmarnoka. Ne smemo da 'upišemo bodove' pre meča”, upozorava Ostojić.\n„Ne volim što ih ljudi nazivaju menadžerima, konobarima, inženjerima… Oni su profesionalci kao i mi i nisu slučajno tu gde jesu. Izbacili su ozbiljnu ekipu, pokazali kvalitet. Mi moramo da uzvratimo na njihovu grubu igru ako mislimo da prođemo. Moramo da budemo koncentrisani, strpljivi i vrlo oprezni", dodao je štoper Beograđana i još jednom odbacio mogućnost da komentariše potencijalnog rivala u 3. kolu.\nNe. Dogovorili smo se ranije da ne pričamo o narednom rivalu. Takav sam i pre bio. Idemo stepenik po stepenik, iz utakmice u utakmicu”, podvukao je Bojan Ostojić.


FoNet | 21. okt 2020.\n„Mediji treba da stvaraju sponu sa publikom i građanima, koju smo mi izgubili. Mnogo smo fokusa stavili na prenošenje informacija i vesti o događajima sa državnog nivoa“, ukazao je Šinković.\n„Ako ne poštujete pravila, kršite konstantno, namerno i sa političkim ili partijskim ciljevima kodeks profesije, vi niste novinar“, upozorio je Šinković.\n„Mi smo prošle godine imali nekoliko slučajeva pred Sudom časti i nekoliko isključenja iz NDNV, jer ne možete biti član ako kršite pravila i statut“, naveo je Šinković.\n„Ti tekstovi su bili veoma čitani. Našu ulogu vidim u domenu pokretanja i učešću u analitičkim raspravama o nekim pitanjima za koja smatramo da su važna“, ocenila je ona.\nTe priče nema u mejnstrim medijima, rekla je Vasić u IREX onlajn debati „Od koga zavise nezavisni mediji“, u okviru kampanje „Podrži medije – nezavisni mediji zavise od tebe“.\n„Postoje priče koje su istraživački novinari otkrili i došli do velikog broja građana, poput naše priče „Tetka iz Kanade“ povezane sa ministrom odbrane Aleksandrom Vulinom, koja je postala evergrin“, ukazala je Vasić.\nVasić je rekla da je skovan naziv „medijski radnici“ za one koji rade u tabloidima i to je razlika sa novinarima, koji rade profesionalno, koji donose javnosti proverenu, objektivnu informaciju, koju potvrđuje nekoliko izvora.\n„Mi besplatno dajemo svoj sadržaj, a onda pozivamo građane da doniraju i finansijski podrže KRIK. Ja sam zadovoljna odzivom, jer kada neko prepozna vašu vrednost, on je spreman da izdvoji 500, 700 dinara mesečno“, rekla je ona.\nDirektor Newsmax Adria Slobodan Georgiev naveo je, u snimljenoj izjavi, da pravi novinari, kojih ima 100 u celoj Srbiji, i njihove priče imaju u limitiranom prostoru veliki domet.\n„Neke priče imaju neverovatan domet i ne mogu se ignorisati, a nevolja je što nemamo nijedan mediji sa nacionalnom frekvencijom, već su to umesto televizije zauzele PR službe i lažu ljude stalno, podmećući lažno novinarstvo za pravo“, ukazao je Georgiev.\nNovinarka RTV Vojvodine Ljubica Gojgić rekla je da se živi u vremenu kada se čini „da je postalo lako biti novinar“ i da joj se čini da su svi dali doprinos urušavanju novinarske profesije i percepcije novinara.\n„Vaša publika deklarativno želi kvalitetno novinarstvo, ali na kiosku poseže za tabloidom“, rekla je Gojgić u snimljenoj poruci.\nNovinari su sami urušili svoju profesiju onog trenutka kada su među novinare pustli aktiviste, PR stručnjake, kada se pomešalo da li izveštavaš o događaju u interesu javnosti ili slediš agendu koja ti je zadala vlast ili neka druga interesna grupa, predočila je ona.\nDušan Mašić, Business Development Manager, BBC MENA&West Asia, rekao je da medijima nedostaje centar okupljanja, kao što je devedesetih bio B92 ili ANEM.\n„Smatram da je neophodna jaka medijska asocijacija koja će se baviti medijskim sadržajem, što nisu NUNS i UNS koji se bave profesijom i statusom novinara“, rekao je Mašić u ranije snimljenoj poruci.\n← Verenica Džamala Kašogija tužila saudijskog princa pred sudom u Americi\nAmerička vlada tuži Google zbog monopola →


Vijesti prometej.ba 08.02.2014\nEskalacija nasilja na ulicama brojnih gradova BiH nema pokriće u zahtjevima obespravljenih, baš kao što nerad vlasti uz nedekvatno ponašanje opozicije i dovođenje države na rub propasti nema pokriće u predizbornim obećanjima.\nSvaka vlast protiv koje se ovih dana demonstrira je banditska, ali i protivljenje njoj je poprimilo u dobroj mjeri kriminogene elemente.\nPaljenje, demoliranje, rušenje, povređivanje nije rješenje i s njim se duboko ne slažemo. Došlo je do ostavki pojedinih kantonalnih vlada, ali time neće doći do rješenja nijednog problema. Slijede političke trakavice, prekompozicije vlasti i slično, od čega ništa ne ide na ruku građanima.\nPasivnost policije je uslovljena ponašanjem i izjavama njihovog glavnog nadređenog, ministra naše cjelokupne nesigurnosti Fahrudina Radončića. Radi se o najgorem političkom populizmu koji je primjenjivao Slobodan Milošević, čija je strategija najbolje sumirana u njegovom čuvenom: „Niko ne sme da vas bije“, što Radončić posljednjih dana u različitim varijacijama ponavlja. S obzirom da je svjesno pasivizirao policiju koja nije uspjela da zaštiti zgradu Predsjedništva BiH i Arhiv BiH koje su izgorjele smatramo ga direktno odgovornim za desetine povređenih policajaca, ogromnu materijalnu i moralnu štetu nanesenu BiH, a moguće je da ima učešća i u mobilizaciji nasilnih demonstranata. Zato zahtjevamo bezuslovnu ostavku ministra sigurnosti Fahrudina Radončića.\nNasilna dešavanja posljednjih dana percipiramo kao rat bandi – banditske vlasti i bandi koje su preuzele kontrolu od demonstranata da artikulišu nezadovoljstvo svih obespravljenih.\nPozivamo svu kreativnu i intelektualnu energiju BiH, cjelokupan civilni sektor da se jasno ograde i distanciraju od nasilja te da pomognu policiji u saniranju postojeće situacije kao i obespravljenima da do rješenja svojih problema dođu nenasilnim putem.


Prvomajski koncerti na Zlatiboru - DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\nOd Drina info portal\t Na apr 17, 2019\nSve one koji odluče da prvomajske praznike provedu na Zlatiboru, očekuje prijatno iznenađenje. Na ovoj atraktivnoj turističkoj destinaciji, nakon nedavno održanih koncerata Dina Merlina i Severine, organizuje se festival „Master mjuzik gold“, u okviru koga će tokom tri večeri nastupiti Ana Bekuta, Saša Matić i „Leksington bend“.\n„Ovim putem pozivam sve da na popularnoj destinaciji, planini Zlatibor provedu prvomajske praznike i dobro se zabave. Putem društvenih mreža ćemo obavestiti sve zainteresovane na kojim mestima se mogu kupiti karte. Očekujemo vas uz dobrar provod. Želim da ovaj festival zaživi i postane tradicionalni i da se svake godine u ovom periodu viđamo sa trodnevni programom“, poručio je Dejan Trajković iz MASTER EVENT TEAM –a, koji se organizacijom koncerata na području cele Srbije bavi duži niz godina. U poslednje vreme se sve češće odlučuju za Zlatibor, jer je predstavlja jednu najposećenijih planinskih turističkih centara u našoj šemlji, a i šire.


Pored prisustvovanja otkrivanju table i zvaničnom obraćanju otpravnice Braš, gradonačelnika Đilasa i direktora Lučića, gosti će imati priliku da uživaju u delovima mjuzikla Briljantin koje zajedno izvode talentovani učenici Karlovačke gimnazije i poznata izvođačka umetnička grupa American Voices (fotografije u prilogu).\nU januaru 2007. godine ambasada SAD je zvanično objavila da je Dom omladine glasanjem putem SMS-a i interneta izabran za dobitnika američke pomoći u vrednosti od milion dolara za potrebe rekonstrukcije. Pristiglo je skoro 70,000 glasova ovim putem koji je omogućio Beograđanima da glasaju za ono što će po njihovom mišljenju značajno uticati na njihove živote u gradu.\nU konsultacijama USAID-a sa predstavnicima Doma omladine, određeni su prioriteti vezani za rekonstrukciju koji su obuhvatili rekonstrukciju višenamenske Sale Amerikana: rekonstrukciju scene, šanka, VIP galerije i instalaciju sistema za klimatizaciju i materijala za zvučnu izolaciju. Ostatak sredstava je iskorišćen za rekonstrukciju ulične fasade (ugao Makedonske i Dečanske), letnje terase, glavnog ulaza i prostora ispred glavnog ulaza.\nPodrška američkog naroda Domu omladine je konkretna potvrda naše vere u budućnost Srbije i budućnost mladih Srbije.\nPovodom otvaranja sale Amerikana, u četvrtak 10. decembra od 21h u Domu omladine Beograda nastupiće domaći bend “Nesalomivi”. Koncert je besplatan, ali uz ulaznice, koje će biti podeljene putem medija.\nNesalomive je osnovao gitarista i pevač Aleksandar Ðukić (ex “TV Moroni”) septembra 1986. godine. Pored njega prvu postavu su činili basista Bojan Vulin i bubnjar Relja Mirković (ex „Duh Nibor“). Novembra 1986. godine su uradili prvih šest demo snimaka koji su emitovani na lokalnim radio stanicama. Prvi nastup su imali u Velikoj sali Doma omladine u Beogradu decembra 1986. godine kao predgrupa Partibrejkersima.\nRelja Mirković je napustio sastav januara 1987. godine i tada su dolaskom novih članova prerasli u kvartet: Aleksandar Ðukić (vokal), Bojan Vulin (gitara), Logan Šušnjić (bas) i Branislav Popović (bubnjevi). U ovoj postavi su radili tokom 1987. i 1988. godine i frekventno su nastupali u praktično svim beogradskim koncertnim prostorima od klubova do većih svirki u Domu omladine i SKC-u.\nNa predlog beogradskog Radija B92 1987. godine su snimili kompoziciju „Ja imam ideju“. Sa snimcima drugih novih sastava ona je objavljena na albumu „101 otkucaj u Ritmu Srca“ (ZKP RTV LJ 1988.) koji su zajednički pripremili Radio 101 iz Zagreba i Radio B92. Pesma je dobila značajan airplay u Srbiji, a ostavila je traga i u Hrvatskoj što je potvrdeno na izuzetno uspeloj koncertnoj promociji albuma u zagrebačkom klubu „Kulušić“.\nU jesen 1988. godine su snimili pesmu „95 52 95“ koja je odmah po ulasku na listu „Diskomer“ Radija Studio B dospela na treće mesto. Emitovale su je najvažnije beogradske radio stanice a TV Beograd je snimila spot za emisiju „Hit meseca“ na čijoj listi je „95 52 95“ provela duže vreme.\nPočetkom 1989. godine Logan Šušnjić je napustio sastav, a zamenio ga je iskusni beogradski basista Predrag Milanović. Na proleće iste godine usledio je poziv za učešće na omladinskom festivalu „Subotica ’89“. Nesalomivi su bili finalisti festivala, a pesma „95 52 95“ je na poziciji „A 1“ objavljena na kompilacijskom albumu „Subotica ’89“ (RU „Veljko Vlahović“ 1989.). To je rezultiralo značajnim emitovanjem pesme u radio programima širom ondašnje Jugoslavije. Odmah posle festivala u Subotici, Nesalomivi su zajedno sa nekim od najvećih Yu sastava tog vremena, nastupali na velikom besplatnom koncertu ispred beogradskog SKC-a pred više od 15.000 ljudi.\nJuna 1989. godine Branislav Popović je otišao u vojsku, a na njegovo mesto je stupio bubnjar Vlada Funtek. Ovo je bila poslednja personalna promena u grupi kroz koju je za tri godine rada prošlo sedam muzičara. Uprkos rastućem interesu za grupu, razgovori sa diskografskim kućama nisu doneli rezultate i zvanično su prestali sa radom avgusta 1989. godine.\nU proleće 2008. godine originalni članovi Nesalomivih Aleksandar Ðukić (bas, vokal), Bojan Vulin (gitara) i Branislav Popović (bubnjevi) su rešili da ponovo počnu sa radom. Ðukićeve pesme iz osamdesetih su reaktivirane uz blaga aranžmanska doterivanja a tom materijalu je pridodat i niz novih tema. Povratnički koncert s NESALOMIVI


Zahtev novinarskih udruženja za uključenje TV Mir - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Zahtev novinarskih udruženja za uključenje TV Mir\nZahtev novinarskih udruženja za uključenje TV Mir\nUdruženje novinara Srbije (UNS) i UNS na Kosovu izrazili su danas protest što je televizija „Mir“ iz Leposavića tri meseca isključena iz mreže kablovskih operatora na severu Kosova, nakon što je krajem prošle godine MTS, ćerka firma kompanije Telekom Srbija, kupila kablovske distributere „VGN“ iz Kosovske Mitrovice i „Impuls“ iz Leposavića.\n0Piše: FoNet 13. marta 2020. 16.04\nVlasnik televizije „Mir“ Nenad Radosavljević obavestio je UNS da signala ove televizije od 3. januara nema u sistemu „VGN“, da je sa prekidima emitovan kroz „Impuls“, kao i da smatra da je razlog za prekid emitovanja političke prirode.\nO ovom slučaju obavestio je Nezavisnu komisiju za medije, OEBS i kompaniju MTS, navodi se u saopštenju.\nNa pitanja kada će uključiti televiziju „Mir“ i zašto je isključena iz kablovske mreže na severu Kosova Udruženju novinara Srbije u MTS nije odgovoreno.\nUdruženja pozivaju MTS da javno saopšti razloge za tromesečno isključivanje televizije „Mir“ iz distribucije i traže da signal ovog medija što pre bude vraćen u kablovski sistem ove kompanije na severu Kosova.\nKosovo, Leposavić, mts, telekom, TV Mir, UNS


Hrvatska narodna banka (HNB) je prihvatila novi zahtev BLB kojim je zatražena njena saglasnost za indirektno sticanje vlasničkog udjela u Hypo Alpe-Adria-Bank-HAAB i u Slavonskoj banci d.d. Osijek, navodi se u saopštenju koje je potpisao hrvatski guverner Željko Rohatinski, objavljenom na veb-sajtu Centralne banke u Zagrebu.\nBLB je u ponovljenom zahtjevu, dostavljenom krajem avgusta, “prihvatila sve uslove koje joj je postavila Centralna banka” poslije odbijanja prvog zahteva u julu, ukazano je u saopštenju.\nHNB je prvi zahtjev odbila rukovodeći se negativnim iskustvom s BLB-om kao svojevremenim vlasnikom Riječke banke, kao i zbog toga što u prvom zahtevu nisu bila uključena odgovarajuće kvalitetne garancije da se slična situacija ne ponovi.\nUslovi koje je BLB morala da ispuni prije upućivanja novog zahtjeva uključuju obavezu pojašnjenja razloga napuštanja Riječke banke u kriznoj situaciji početkom 2002. godine i javno izvinjenje štedišama te banke zbog takvog postupka.\nHNB je kao uslov za ponovni ulazak BLB na hrvatsko tržište postavila i dubinsko snimanje poslovanja u obe novostečene banke u Hrvatskoj, procjenu potencijalnih gubitaka u tim bankama I dokapitalizaciju koja ih u potpunosti pokriva, uz postizanje i održavanje odgovarajuće stope adekvatnosti kapitala.\nUslovi HNB su uključivali i unapređenje upravljanja i kontrole svih rizika, kao i promptnu primjenu smjernica HNB za sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma.


Regija - Opcija - Part 3\nDugovi koje je Josip Broz Tito ostavio biće isplaćivani još narednih 20 godina. Tako će Srbija navodno već za 6 dana, 15. juna morati da isplati 22,14 miliona evra Svjetskoj banci. Riječ je o takozvanom Konsolidacionom zajmu B, a u okviru junske rate 4,2 miliona evra čini kamata, a 17,87...\nMeđunarodni sud u Hagu danas je pravosnažno osudio bivšeg komandanta Vojske Republike Srpske (VRS) Ratka Mladića na doživotni zatvor zbog genocida i zločina protiv čovečnosti nad Muslimanima i Hrvatima tokom rata u BiH, 1992-95. Odlukom apelacionog veća suda, uz protivljenje...\nFRENSIS FUKUJAMA: Kina na Balkanu ima ekonomske interese, ali i strateške ciljeve\nMislim da Kina nije motivisana samo ekonomskim razlozima, već i spoljnopolitičkim i strateškim ciljevima kada ulazi u projekte na Balkanu, izjavio je za Radio Slobodna Evropa (RSE) Frensis Fukujama, profesor Univerziteta Stendford i autor čuvene knjige “Kraj istorije i poslednji čovek”,...\nU 82. GODINI: Preminuo publicista Jovan Deretić\nPublicista Јovan I. Deretić preminuo je rano jutros u 82. godini, objavljeno je na zvaničnoj stranici njegovog Udruženja građana Slobodna Srbija. - Iza sebe je ostavio bogato naučno djelo o kome će srpska istorija tek dati svoj sud. To djelo će biti dalji putokaz cijelom srpskom narodu...\nNa Kosovu je počelo, na Kosovu će i da se završi. Ova svojevrsna krilatica često se mogla čuti po političkim kuloarima i u neformalnim razgovorima kada na dnevni red dođe tema koja zvuči kao daleka prošlost, iako ju je umjesto pod istoriju mnogo adekvatnije podvesti pod termin...\nSekta Zdravka Krivokapića protiv Srpske pravoslavne crkve\nU vreme kada je Zdravko Кrivokapić uporedio svoje ministre sa 12 apostola, zgrožena javnost je bila ubeđena da se ipak ne radi o namernom svetogrđu, već samo o neukusnom poređenju nastalom u euforiji zbog pobede naroda Crne Gore nad zločinačkim režimom Mila Đukanovića. Međutim,...\nStrana 3 od 180123456...


angelaagomez je na javnom četu\n#jebanje u dupe #sedenje na licu #snažno jebanje #povlačenje\n#prsti u guzi #sado-mazo #sisanje kite #jebanje u picu\n#igranje #lizanje #vođenje ljubavi #gutanje\n#pušenje #pušenje kurca #igranje #nabijanje prstiju\n#kamera šou #drkanje #gutanje #HD+\n#analna igra #pušenje #kamera šou #lizanje dlakave pičke\n#svršavanje #sanjanje #lizanje #bez jebanja\n#cumshot #sanjanje #sperma po licu #jebanje u stopala\n#trojka #azijska masaža #nabijanje prstiju #masaža\nI WANT TO GET MY PANTIES WET WITH MY DOMI, KILL MY PUSSY WITH UR TIPS AT GOAL SQUIRT WITH DOMI TORTURE! ♥! 689 ♥♥ buy my\n#duboko grlo #nabijanje pesnica #devojka na devojku #lizanje dlakave pičke\n#jebanje u guzu #četovanje #ljubljenje #bez jebanja\n#kamera šou #creampie #sisanje #lovense\n#četovanje #snažno jebanje #lizanje pičke #lovense\n#svršavanje u usta #ručni rad #stripovanje #svršavanje u pičku


ZA DIREKTORA AERODROMA 14 KANDIDATA IZ ZEMLJE I REGIONA | Društvo\nZA DIREKTORA AERODROMA 14 KANDIDATA IZ ZEMLJE I REGIONA | Mondo.Me Prod\nZA DIREKTORA AERODROMA 14 KANDIDATA IZ ZEMLJE I REGIONA 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n02.06.2021. / 09:12 09:15\nAutor Gordana Bojanić Izvor Vijesti 02.06.2021. / 09:12 09:15\nNa konkurs za izvršnog direktor Aerodroma Crne Gore prijavilo se 14 kandidata iz Crne Gore i regiona, saznaju Vijesti iz izvora bliskih kompaniji.\nKandidati za izvršnog direktora su Vukadin Stojanović, Boris Mihailović, Biljana Jovanović, Ljube Stamenkovski, Radoje Karadžić, Nikola Jončić, Milenko Bijelić, Dejan Marković, Radovan Marić, Mihailo Matković, Vladan Drašković, Tonči Peović, Predrag Popović i Goran Jandreoski.\nKonkurs za izvršnog direktora, koji je objavljen 5. maja, formalno je zaključen prošlog utorka, do kada su mogle da se dostavljaju prijave poštom.\nKomisija za izbor izvršnog direktora Aerodroma u ponedjeljak je trebalo da obavi intervjue sa kandidatima koji su ušli u uži izbor i nakon toga da se donese odluka o toj funkciji.\n„Odluka će biti donijeta u najskorije vrijeme, o čemu će javnost biti pravovremeno informisana”, saopštili su tada iz Aerodroma.\nIz te državne kompanije su kazali da većina kandidata posjeduje zavidno iskustvo u vazdušnom saobraćaju” ekonomiji i menadžmentu, te da je oglas izazvao veliko interesovanje u zemlji i inostranstvu.\nPravo prijavljivanja na konkurs imali su i državljani drugih država u skladu sa zakonom.\nPeović je član upravnog odbora Aerodroma u Zagrebu. Bio je dugogodišnji direktor aerodroma Dubrovnik i Zagreb, a trenutno je prvi čovjek aerodroma na Braču.\nKao konsultant bio je angažovan na više aerodroma među kojima su Moskva-Šeremetjevo u Rusiji, Burgas i Varna u Bugarskoj, Kigali u Ruandi i Kukes u Albaniji.\nInspektor je zaštite vazdušnog saobraćaja ispred Svjetske vazduhoplovne organizacije ICAO, ima zavidnu međunarodnu karijeru u oblasti upravljanja aerodromima, a i predavač je u obrazovanju menadžera vazdušnih luka po programu ICAO i Međunarodne asocijacije aerodroma ACI.\nPeović je za Vijesti u novembru 2007. godine kazao da će Hrvatska najvjerovatnije tražiti suvlasništvo u crnogorskim aerodromima kao odštetu za pljačku opreme s aerodroma Ćilipi tokom Domovinskog rata.\nPeović je rekao kako je jasno da Hrvatska ne može očekivati odštetu u novcu, ali i naglasio kako “ne dolazi u obzir ni povrat danas već zastarjele opreme”.\nMeđu strancima koji su se javili je i Jandreoski u čijoj se biografiji navodi da je na poziciji tehničkog koordinatora aerodroma TAV u Skoplju, a bio je na poziciji generalnog direktora Uprave za civilno vazduhoplovstvo Sjeverne Makedonije.\nPrema podacima iz biografije Jandreoski je diplomirani inženjer elektronike, a ima diplomu iz menadžementa civilnog vazduhoplovstva u Singapuru, kao i diplomu iz vazduhoplovstva MBA Aviation Graduate na Univerzitetu Dunav Krems.\nStamenkovski, kako se navodi na njegovo profilu na Linkendinu, je ekspert u firmi M-NAV koja se bavi pružanjem usluga vazdušne navigacije.\nJončić je magistrirao na Fakultetu za saobraćaj u Beogradu. Bio je jedan od menadžera aerodroma u Nišu, a radio je na različitim menadžerskim pozicijama u Qatar Airwaysu, Air Serbia i Etihad Airwaysu.\nStojanović je bivši komercijalni direktor bivšeg nacionalnog avio-prevoznika Montengro Airlines (MA), a Marić, koji je po profesiji vojni pilot, bio je direktor tivatskog aerodroma.\nOdbor direktora Aerodroma je smijenio Marića ove sedmice sa te pozicije, potvrđeno je Vijestima iz dva izvora bliska toj kompaniji.


NIN / Ritam bolnog srca\nNastanak infarkta i mo�danih udara kod nas je u porastu za 30 do 40 odsto. Nekada�nja granica od 50-60 godina sada se spustila na one izme�u 30 i 40 godina. Istovremeno, sve vi�e dece ra�a se sa te�kim sr�anim manama\nKada iza�ete iz lifta na 13. spratu �Instituta za zdravstvenu za�titu majke i deteta Srbije� na Novom Beogradu, osim �to �ete pro�itati da ste do�li do Odeljenja intenzivne nege kardiohirurgije, tu je i opomena da pre ulaska u prostoriju isklju�ite mobilni telefon zbog pejsmejkera i ostalih aparata koji bebe i decu odr�avaju u �ivotu. Kod najmla�ih se uglavnom radi o uro�enim sr�anim manama. Nastaju iz vi�e razloga a brojniji su oni kojima se ne zna uzrok. Majke obi�no ka�u da su imale sasvim normalnu trudno�u. To nam potvr�uje i 37-godi�nja �ena �iji se sin star �etiri i po meseca oporavlja od te�ke operacije na srcu. �Trudno�a je tekla normalno, niko mi nije rekao da �e moje dete imati problema. Pre dve godine rodila sam bliznakinje koje su potpuno zdrave, tako da niko nije ni�ta posumnjao.�\nSr�ana mana kod ovog deteta otkrivena je slu�ajno pre dva meseca. Mali�an se prehladio pa su roditelji pribegli kapima za nos koje su ina�e zabranjene za upotrebu sr�anim bolesnicima. �Onda je do�lo do hipotermije, potpuno se ohladio, nismo uspeli da ga zagrejemo i do�li smo u bolnicu�, pri�a zabrinuta majka koja je ve� mesec dana sa detetom u Institutu. Uskoro �e iza�i, operacija je uspela, bliznakinje jedva �ekaju da im se mama sa bratom vrati ku�i. Na�a sagovornica pre�utkuje da joj je dete ro�eno sa Daunovim sindromom, koji ovakvu decu �ini naro�ito osetljivim.\nDe�iji kardiohirurg Mila Stajevi�, zamenica direktora Klinike za de�iju hirurgiju ka�e za NIN da ne postoji zvani�na statistika koja bi potvrdila da li postoji porast uro�enih sr�anih mana. Ipak, kroz praksu prime�uje �sve kompleksnije sr�ane mane�. �Samo ove godine moje kolege i ja videli smo desetak hipoplasti�nih levih srca, �to je prethodnih godina moglo da se vidi samo u rasponu od nekoliko godina. Sve je vi�e dece sa Daunovim sindromom, javljaju se neke bizarne anomalije za koje nisam sigurna da li su �e��e ili ranije nismo bili verzirani da ih prepoznamo�, sa zadr�kom se poverava dr Stajevi�. U vreme sankcija u ovom Institutu na listi �ekanja za operaciju bilo je oko 400 dece i, na�alost, neka od njih nisu dobila �ansu za �ivot. Sada je situacija bolja pogotovo od kad je jedan broj de�ijih kardiohirurga pre�ao na Univerzitetsku de�iju kliniku zbog �ega su se u me�uvremenu liste �ekanja na operaciju smanjile. Ipak, u Institutu se jo� uvek radi sa zastarelim hirur�kim instrumentima, izlizanim pincetama, starim respiratorima...\nJedna lo�a vest sledi drugu. Ovda�nji kardiovaskularni hirurzi sve �e��e upozoravaju da su mladi ljudi sve vi�e �rtve infarkta. Nekada�nja granica od 50-60 godina sada se spustila na one izme�u 30 i 40 godina. Nastanak infarkta i mo�danih udara kod nas je u porastu za 30 do 40 odsto. �injenicu da su �stara�ke bolesti� zarazile mlade lekari pripisuju stresu koji u du�em vremenskom periodu iscrpljuje organizam i njegove odbrambene mehanizme. Ova crna slika se ne odnosi samo na nas. Prema podacima Svetske zdravstvene organizacije, kao i prema podacima svih nacionalnih asocijacija, ove bolesti su tokom poslednje tri decenije naj�e��e od svih bolesti i predstavljaju vode�i uzrok smrtnosti u svetu. Evropa je sa ru�enjem Berlinskog zida, tako�e suo�ena sa velikim pogor�anjem epidemiolo�ke slike kardiovaskularnih bolesti. To se posebno odnosi na zemlje Isto�ne Evrope. O�igledno je da socioekonomska situacija u zemljama nerazvijenih ekonomija predstavlja nezaobilazan faktor, koji zna�ajno uti�e kako na u�estalost tako i na smrtnost od ovih oboljenja.\nAli, po �emu se razlikujemo od razvijenih zemalja? U takvim zemljama Evrope, prema jednom Centru kardiovaskularne hirurgije gravitira od 300 000 do milion stanovnika. Prema jednom od �etiri takva postoje�a centra u Srbiji, gravitira 2,3 miliona stanovnika uklju�uju�i i pacijente iz Crne Gore i Republike Srpske. Podaci evropskog registra Akademije nauka i umetnosti, �to se koronarne hirurgije ti�e, govore da se radi oko 1 050 operacija, dok ih je kod nas 3,5 puta manje. Na za�elju smo kolone. Albanija je na poslednjem mestu - 43 zahvata na milion stanovnika godi�nje.\nU stvari, situacija je vi�e nego alarmantna. Profesor dr Ninoslav Radovanovi�, osniva� i direktor Instituta KVB Sremska Kamenica tvrdi da �Srbija nema para da le�i bolesno srce svog naroda�. Samo u njegovoj klinici operacije na otvorenom srcu �eka 800 pacijenata. Podatak je zabrinjavaju�i ako se ima u vidu da ovaj Institut (ako se izuzme KVB �Dedinje�) izgleda kao ovozemaljski raj u pore�enju sa tro�nim zdravstvenim ustanovama u Srbiji. Sem priznatog najvi�eg rejtinga u profesionalnim krugovima, ovaj institut je dugo va�io za ekonomski najja�e �preduze�e� u Novom Sadu. Pre raspada SFRJ prosek operacija je bio 1 600 godi�nje. U vreme hiperinflacije ura�eno je svega 700 operacija na otvorenom srcu. Posle Dejtonskog sporazuma broj operacija se popeo na 1 000-1 100 godi�nje i tako je ostalo do NATO bombardovanja. Kada su poru�eni mostovi na Dunavu Institut je ostao bez struje, vode i komunikacija.\nMe�utim, nije samo rat zagor�avao �ivot bolesnicima i lekarima. Od 1994. godine JUL je vodio pravi rat protiv Instituta u Kamenici i Ninoslava Radovanovi�a li�no. Sva sredstva koja su centralizovana u Fondu Republike Srbije i�la su u Beograd i to u �julovske ustanove� pre svih u KVB �Dedinje�, od koga je napravljen centar sa najmodernijom opremom. Ali nisu imali bogzna kakve kadrove. Zbog toga nekolicina kardiohirurga iz Radovanovi�eve ekipe odlazi u glavni grad na rukovode�e polo�aje. U isto vreme komisije po filijalama dobile su direktive da ne daju upute za Kamenicu. Netrpeljivost prema stru�njaku svetskog glasa kulminirala je 11. maja 1999. godine, kada je Radovanovi�u uru�en otkaz na mig Leposave Mili�evi�, tada�nje ministarke zdravlja. Posle je petooktobarska revolucija pokazala jednu od svojih lep�ih strana. Dr Radovanovi� se vra�a na mesto direktora.\nOd tada se pove�ao broj operacija na 1 000 godi�nje. �Na�im pacijentima uspevamo da pru�imo odgovaraju�i tretman zahvaljuju�i pacijentima iz inostranstva. Najvi�e ih je iz Libije sa kojom je potpisan ugovor o le�enju njihovih najte�ih pacijenata. U poslednje vreme dolaze Rusi, Ukrajinci a vra�aju nam se i Slovenci. Tako smo zaradili oko 3,5 miliona maraka �to je omogu�ilo da se obnovi deo opreme i materijala�, sa ponosom konstatuje Radovanovi�. Ipak, daleko je to od normalnog stanja. Fond za osiguranje Republike Srbije ovoj ustanovi duguje oko 130 miliona dinara. Institutu su u ovoj godini smanjena sredstva za 20 odsto u odnosu na pro�lu godinu. �Zbog toga smo morali da smanjimo broj operacija, broj kateterizacija, broj interventnih kardiolo�kih procedura. A pritisak je velik, liste �ekanja se ote�u nekad i na godinu dana. Tra�imo re�enje jer mnogi bolesnici umiru �ekaju�i da stignu na red.� Dr Radovanovi� se prise�a da je jo� pre 20 godina �esto na �uvenoj klinici �enolije u �vajcarskoj operisao Holan�ane. Oni su dolazili po ugovoru koji je �vajcarska potpisala sa holandskim zdravstvenim osiguranjem. Svaki pacijent koji je �ekao vi�e od dva meseca dobio je pravo da se operi�e u drugoj dr�avi. Dakle, njihovo maksimalno vreme za �ekanje operacije jo� tada je iznosilo samo dva meseca.\n�Na� institut nudi evropsku uslugu u domenu kardiologije i kardiovaskularne hirurgije. Mi nemamo kadrovskih problema. Kod nas su operacije sa istim ili manjim operativnim rizikom nego u razvijenim zemljama i jo� tri do �etiri puta jeftinije nego kod njih. Nama je potrebno da planeri zdravstvene politike odlu�e koliki broj operacija mo�e da se izvr�i i da nam za njih daju novac. Mi smo od 1992. godine zahvaljuju�i stranim pacijentima zaradili oko deset miliona evra i to investirali u obnovu Instituta�, ka�e hirurg Bogoljub Mihajlovi�, na�elnik Odeljenja za nau�noistra�iva�ki rad u Sremskoj Kamenici.\nI to se vidi. Institut je sve�e okre�en veselim bojama, specifi�an uglavnom otu�ni bolni�ki miris ne ose�a se �ak ni u sobama za intenzivnu negu gde su bolesnici uglavnom nepokretni. Ali: �Otkako su osniva�ka prava 1992. godine preneta na Republiku Srbiju dobili smo samo\n500 000 maraka za na�e potrebe. Za to vreme �Dedinje� je dobilo oko 75 miliona maraka. Ni sada nismo ni�ta dobili od inostranih donacija a na�a oprema je danas 85 odsto otpisana. Re� je o starim aparatima koji jo� uvek rade zahvaljuju�i urednom odr�avanju�, opominje profesor Radovanovi�.\nS druge strane, zgrada Instituta za kardiovaskularne bolesti KCS poznatija kao nekada�nja Druga hirur�ka klinika, izgleda i spolja i delimi�no iznutra (ozbiljnije renoviranje je tek zapo�elo) toliko oronulo kao da od pre sto godina kada je sagra�ena, nije ni okre�ena ni renovirana. �Ovo je mo�da jedina ustanova koja se poslednjih 15 godina nije bavila politikom. Oni koji to jesu za to vreme su se potpuno renovirali, dobili novu opremu... Nama donacije tek sada pristi�u�, ka�e za NIN prof. dr Predrag Petrovi�, novope�eni penzioner koji je posle specijalizacije u ovoj ku�i proveo godinu dana u SAD kod dr Debejkija i posle �ega je vi�e nije napu�tao.\nRed za operaciju\nPri�a da je poslednjih deset godina njegova ku�a najvi�e kuburila sa potro�nim materijalom, starim aparatima za anesteziju, ma�inama za vantelesni krvotok, jer su ti i razli�iti drugi aparati za pra�enje bolesnika bili na izdisaju. Iako su i dalje preokupirani sli�nim problemima, godi�nje se ovde uradi oko 500 operacija na otvorenom srcu i oko 2000 operacija vaskularne hirurgije sa oko 500 implantacija pejsmejkera. U nabrojane cifre je stalo i oko 200 operacija urgentne hirurgije jer institut kao sastavni deo Urgentnog centra KCS radi 24 �asa dnevno. Trenutno na odeljenjima oko 30 bolesnika �eka da bude operisano. Operacije se zakazuju posle nekoliko meseci �ekanja. �U Srbiji postoje �etiri centra za kardiovaskularnu medicinu, plus dva centra za de�iju kardiohirurgiju. Prema evropskim standardima to zna�i da bi u na�oj zemlji godi�nje trebalo da se uradi oko 6 000 operacija na srcu. Sada se kod nas radi oko tri do 3,5 hiljade operacija�, zaklju�uje dr Petrovi�.\nZbog ovakve nevesele situacije hirurzi ove na�e najstarije ustanove pokrenuli su inicijativu za osnivanje Udru�enja kardiovaskularnih hirurga Srbije i ono je osnovano pre godinu dana. Tako su na�i stru�njaci posle punih 40 godina, koliko su ovda�nji kardiovaskularni centri radili svako za sebe, ratovali svako za sebe kao i jedni protiv drugih, objavili saradnju i to na nedavno odr�anom prvom Kongresu kardiovaskularnih hirurga Srbije. Predsednik i potpredsednik udru�enja su na�i sagovornici Predrag Petrovi� i Ninoslav Radovanovi�.\nGeneralni sekretar udru�enja prof. dr Du�an Velimirovi� ka�e da je jedan od zadataka udru�enja da oformi nacionalnu bazu podataka o kardiovaskularnim bolesnicima. �Ovakva baza je neophodna, s obzirom da postoje�a evidencija ne daje ni izbliza realnu sliku o broju, du�ini, tretmanu i ishodu le�enja ovih bolesnika. A svi ti podaci su nam vitalno potrebni, jer bez njih nije mogu�e u�estvovati u bilo kojem od postoje�ih evropskih programa za pra�enje, prevenciju i terapiju kardiovaskularnih oboljenja�. Na� sagovornik dalje isti�e da je kardiovaskularna hirurgija grana hirurgije koja je vitalno zavisna od visoke tehnologije pa samim tim najvi�e i ko�ta. Tek kada se preko udru�enja uklju�imo u evropske tokove onda �emo mo�i da razgovaramo o vi�em nivou provere stru�nosti, nagla�ava Velimirovi�.\nKaskanje za svetom\nTo je i najkomplikovaniji deo pri�e. Predsednik Upravnog odbora udru�enja dr Mile Vrane� ka�e da je najzna�ajniji njihov zadatak da se uvede specijalizacija iz kardiohirurgije jer je evropski standard da niko ko nema propisanu specijalizaciju ne mo�e prakti�no da se bavi ovom patologijom. �Evropski bord za torakalnu i kardiovaskularnu hirurgiju dodelio je nekolicini na�ih najeminentnijih hirurga odgovaraju�e sertifikate zvanja, dok �e drugi lekari, koji nameravaju da budu priznati u Evropi morati da ispune veoma stroge kriterijume. Bi�e neophodno da zavr�e specijalizaciju kardiovaskularne hirurgije u trajanju od najmanje �est godina, a zatim i da pola�u ispit pred Evropskim bordom.�\nZanimljivo je da se svi na�i sagovornici osim dr Mile Stajevi� sla�u da samo tehnolo�ki a ne i kadrovski zaostajemo za svetom. �Pri�ati kako mi radimo isto kao i kolege na Zapadu je notorna neistina. Mi radimo odli�no u datim okolnostima, �ak nadljudski ali to ne zna�i da imamo iskustva u nekim operacijama koje lekari u razvijenim zemljama ve� 20 godina rade rutinski. Mi za njima sigurno zaostajemo 10-15 godina a taj zaostatak je najmanje vezan za tehniku. Treba�e nam vreme da savladamo najkompleksnije operacije na srcu jer je za to neophodna obuka celokupnog kadra a ne samo hirurga�, iskrena je na�a sagovornica koja je 2,5 godine provela na specijalizaciji u Engleskoj i koja je samo ove godine kao glavni de�iji kardiohirurg obavila oko 130 operacija.\nI najkra�e o prevenciji koju je gotovo nemogu�e sprovesti u vreme slavskih i prazni�nih gastronomskih bahanalija: izbegavajte masnu hranu, �etajte dnevno najmanje jedan sat, batalite duvan i vikendom odlazite u prirodu, savetuju lekari. Ako je za utehu, Tomica Milosavljevi�, aktuelni ministar zdravlja, obe�ava da �e deo bud�etskih sredstava upotrebiti za kupovinu prioritetne opreme za koronarne jedinice u Srbiji. Neka po�uri. Srce na�eg naroda je bolesno.\nLi�nost i infarkt\nUticaj stresa i tip li�nosti imaju zna�aja u pojavi koronarne bolesti srca. Podlo�nije su joj ambiciozne, agresivne, nestrpljive, lako iritirane, ljute i osobe sklone takmi�enju. One koje imaju veliku energiju i veliki radni elan, koje te�e ka uspehu, napredovanju na poslu i znanju, one koje ne priznaju neuspeh i koje ne mogu da se opuste ni kada nisu na poslu.\nStru�njaci iz Instituta za kardiovaskularne bolesti u Sremskoj Kamenici prezentovali su studiju: �Hronobiolo�ki meteorolo�ki faktori i infarkt miokarda�. Rezultati su pokazali da najvi�e pacijenata sa akutnim infarktom ima u prole�e, odnosno u martu i aprilu. Najve�i mese�ni mortalitet je u septembru i oktobru. Tegobe �e��e nastaju u toku dana nego no�u, dok je proporcija umrlih obrnuta: tri pacijenta no�u prema dva danju. Najve�i broj pacijenata umire utorkom i to oko pono�i. Temperatura vazduha ima najmanje uticaja na pojavu akutnog miokarda. Kada je re� o vazdu�nom pritisku, broj infarkta se smanjuje srazmerno njegovom pove�anju, a pove�ava pri tendenciji njegovog opadanja. Naj�e��a subjektivna tegoba pacijenata je bol u grudima (�ak vi�e od 94 odsto), a interesantno je da su kod vi�e od polovine njih tegobe nastale u stanju mirovanja.


Košarkašice BiH pobjedom nad Švedskom izborile kvalifikacije za Svjetsko prvenstvo\nYou are at:Home»SPORT»Košarkašice BiH pobjedom nad Švedskom izborile kvalifikacije za Svjetsko prvenstvo\nBy Nermina Durić-Kahvedžić on\t 26/06/2021 0 Comments\nIako bez povrijeđene Marije Gajić i Irene Vrančić, najbolje bh. košarkašice su predvođene fantastičnom Jonquel Jones stigle do četvrte i najvažnije pobjede na turniru.\nNaša selekcija je odlično otvorila susret za plasman od 5. do 8. mjesta u Valenciji. Jones je postigla prvih 16 od 18 poena naše ekipe za vodstvo 18:6 u 6. minuti susreta.\nNaša selekcija je osigurala plasman u kvalifikacije za Svjetsko prvenstvo koje će se od 22. septembra do 1. oktobra 2022. godine održati u Australiji\nPrevious ArticleU Misoči obilježena 29. godišnjica pogibije heroja Ibre Talića Taleta\nNext Article Krizni štab KS ukida sve epidemiološke mjere, na snazi ostaju federalne


Zlatiborska najluđa noć uz Vesnu Zmijanac i Alena Islamovića\nHome/Društvo/Zlatiborska najluđa noć uz Vesnu Zmijanac i Alena Islamovića\nMaja Vodeničarski1. januara 2022.\nSve prethodne najave i očekivanja da će ispraćaj 2021. i doček 2022. na Zlatiboru biti veliki događaj obistinile su se na najlepši i najbolji način.\nNakon godine koja je obeležena kovid merama i restrikcijama, kao i izostanka usled toga tradicionalnog dočeka na Kraljevom trgu 2021. godine, Opština Čajetina i Turistička organizacija Zlatibor potrudile su se da meštanima opštine i svim posetiocima zlatne planine prirede svojevrsno narodno veselje uz velikane muzičke scene eks-ju prostora, odnosno regiona, Vesnu Zmijanac i Alena Islamovića.\nProgram dočeka za pamćenje koji je obeležio rekordan broj posetilaca počeo je u 21 čas nastupom Alena Islamovića. Nizali su se hitovi kako iz solo karijere tako i iz vremena Bijelog Dugmeta, „Ne spavaj mala moja“, „Let na drugi svijet“, „Heroin“, „Lopov“ „A i ti me izneveri“, Lipe cvatu“, „Pjuni i zapjevaj“, „Đurđevdan“, ali i mnoge druge praćene ovacijama i aplazima publike. Posle više od sat i po dobre svirke, Alen je scenu prepustio Vesni Zmijanac koja je prepun Kraljev trg povela u najluđu noć. U glas su Vesna i okupljena publika pevali, „ Ponovi za mnom“, „Dođi što pre“, „Malo po malo“, „Ne kunite crne oči“, i u Novu 2022. zakoračili sa „Idem preko zemlje Srbije“ dok se nad jezerom i trgom razvio veličanstven vatromet.\nZasluženi predah dvoje velikana na ništa manje efektan način u prvim minutima Nove godine posetiocima zlatne planine ulepšali su trubači Dejana Jevđića.\nOpština Čajetina i Turistička organizacija Zlatibor su još jednom odličnom organizacijom dočeka opravdali poverenje turista čiji se broj povećava iz godine u godinu i pokazali zašto je zlatiborski doček jedan od najposećenijih u našoj zemlji i regionu. Program novogodišnjih koncerata nastaviće se „reprizom dočeka“ na Kraljevom trgu, kada nastupa popularna Senidah od 21 čas. Preko 45 000 turista odabralo je zlatnu planinu za mesto provoda i odmora u toku novogodišnjih praznika, a pored slavlja na trgu mnoga poznata imena estrade nastupaju u renomiranim klubovima i hotelima Zlatibora.\ndoček koncert Nova Godina trg\nOdržani šesti “Dani pastrmke” u LJubišu\nIznajmite elektromobil i uživajte na Zlatnoj planini (VIDEO)\nSvečano otvorena Poslovna zona “Braneško polje“\nBanja Kaluđerović kaže:\n1. januara 2022. u 10:56\nS r e ć n o ! Zlatibor je MAJKA svih NAS!


Odluka o zamrzavanju imovine i zabrani izdavanje viza tim zvaničnicima stupiće na snagu odmah po objavljivanju u Službenom glasniku EU.\nIranske vlasti na te sankcije su odgovorile obustavom dijaloga sa EU o ljudskim pravima i saradnjom o tom pitanju.\nIransko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da se prekid saradnje odnosi na pitanja terorizma, borbe protiv šverca droge i izbeglica.\nAgencija Frans pres ocenila je da uvodjenje sankcije dolazi u osetljivom trenutku pošto EU pokušava da posreduje u naporima oživljavanja medjunarodnog sporazuma o iranskom nuklearnom programu, potpisanom 2015. godine.


Azilanti - Projekti: Dijalogom do tolerancije i nenasilja -->\nAZILANTI | Problemi azilanata | 14.08.2014\nKako lokalno stanovništvo u Srbiji vidi tražioce azila i iregularne migrante kojih je sve više u njihovim mestima? Ako se prisetimo medijskih izveštaja iz Banje Koviljače, iz oktobra 2011. godine, može se zaključiti da su to u stvari "silovatelji" i "naoružani nasilnici". Ako pitamo lokalce iz okoline Lajkovca, oni će dodati: "provalnici", "prljavi uzurpatori praznih vikendica", "lopovi". Ekipa iz Mladenovca (iako to oni nisu smislili) daje svoj doprinos epitetom "rušioci turističkih potencijala" i "nosioci zaraza", a Obrenovčani sve to krunišu rečju "teroristi". Mediji sve uredno prenose, ne propuštajući da bombastičnim naslovima i jednostranošću izveštavanja doprinesu pravljenju pogrešne i, pre svega, štetne slike o azilantima. Sa druge strane, retki su tekstovi o prijateljskom prijemu tražioca azila u Sjenici i Tutinu. Treba pomenuti i slučaj tokom koga su imigranti u Srbji prikazani u pozitivnom svetlu, kada su tražioci azila iz hotela "Obrenovac" i Centra za azil u Banji Koviljači učestvovali u odbranama gradova od poplava tokom majske nepogode.\nTreba krenuti od istine da će tražilaca azila svake godine biti sve više u Srbiji. Ekonomska distanca između Evrope i ratovima i nemirima zahvaćenih delova Azije i Afrike samo govori tome u prilog. Teško da je moguće zaustaviti reku ljudi koja beži tražeći bolji život za sebe i svoje porodice.\nUz ogromnu pomoć civilnog sektora i međunarodnih organizacija, nadležna državna tela Republike Srbije delimično pokušavaju da reše osnovne probleme fenomena tražilaca azila i iregularnih migranata. Ako ništa drugo, bar se priča o novom zakonu, o novim objektima za smeštaj, o ubrzavanju procesa dobijanja izbegličke zaštite... Ponekad izgleda da je svim činiocima azilnog sistema u Srbiji promakla jedna veoma bitna stvar – informisanje i edukacija lokalnog, tzv. primajućeg stanovništva. To su upravo uzroci koji su doveli do protesta lokalnog stanovništva u Banji Koviljači, lajkovačkim selima, do spaljivanja baraka u obrenovačkom predgrađu, redovnih blokada u Mladenovcu.\nUpravo je tome posvećen projekat "Otvaranje dijaloga između migranata i građana u lokalnim zajednicama o međusobnoj toleranciji i nenasilju", koji sprovodi nevladina organizacija "Atina" iz Beograda.\n"Inicijativu koji izvodimo u pet gradova u Srbiji – Subotici, Sremskoj Mitrovici, Šidu, Lajkovcu i Loznici započele smo analizom postojećeg zakonodavnog i strateškog okvira i intervjuima sa predstavnicima institucija i organizacija koje imaju dodira sa imigrantskom populacijom (policija, centri za socijalni rad, Komesarijat za izbeglice i migracije, Crveni krst, udruženja građana, zdravstvene i obrazovne institucije i drugi) kao i sa samim migrantima", kaže za "Vreme" Marijana Savić, direktorka "Atine" i dodaje: "Namera nam je bila da sve dalje aktivnosti u potpunosti zasnujemo na činjenicama i iskustvima profesionalaca i samih migranata." Posebna pažnja je posvećena iskustvima žena i dece u procesu migracije. Rezultati istraživanja su pokazali da su, pored veoma vidljivog problema manjka smeštajnih kapaciteta, imigranti u Srbiji suočeni sa otežanim pristupom zdravstvenom i obrazovnom sistemu, a izostaje i organizovan i koordinisan sistem psihosocijalne podrške. Aktuelnim projektom, "Atina" je insistirala i na saradnji sa udruženjima građana iz pomenutih pet gradova: "Podrazumeva se da će naši saradnici i saradnice iz zajednica u kojima se projekat izvodi, uz pripremu i podršku koju će od nas imati u budućnosti, najbolje moći da utiču na razvoj svojih zajednica i da će biti dragoceni resurs za uspostavljanje i održavanje dijaloga između građana i migranata. S ovim ciljem je Atina organizovala treninge za organizacije koje će u narednoj fazi preuzimati centralnu ulogu – organizovaće događaje – mi ih zovemo lokalnim sajmovima bogatstva različitosti, gde će se građani i migranti upoznati kroz razmenu kulturnih sadržaja, predstavljanje društava i sopstvenog viđenja potencijala i izazova suživota", kaže direktorka "Atine".\nParalelno s ovim, "Atina" je izvela obuku za kulturne medijatore – njih šestoro, od čega četiri osobe iz Sirije, Sudana i Nigera – koji su opremljeni veštinama i znanjima da novopridošlim migrantima, pre svega svojim zemljacima, pomognu oko ostvarivanja prava i uspostavljanja kontakata sa lokalnom zajednicom. Osim toga, kulturni medijatori će svoja iskustva prenositi i drugoj strani – lokalnom stanovništvu u Srbiji. "Sa željom da doprinesemo smanjenju ksenofobije i diskriminacije migranata u Srbiji i pomognemo uspostavljanju saradnje u lokalnim zajednicama, projekat je obuhvatio i snimanje kratkometražnog dokumentarnog filma koji će nam približiti životne okolnosti, teškoće i stremljenja mladog Avganistanca koji preko Turske, Grčke i Srbije putuje ka Švedskoj", dodaje Marijana Savić.\nProjekat "Otvaranje dijaloga o međusobnoj toleranciji i nenasilju između migranata i građana u lokalnim zajednicama" NVO "Atina" sprovodi u saradnji sa Centrom za zaštitu i pomoć tražiocima azila, uz finansijsku podršku Evropske unije i Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom Vlade Republike Srbije. Sprovodi se od novembra 2013. godine.\nImigranti žrtve trgovine ljudima\nVažan aspekt projekta "Otvaranje dijaloga između migranata i građana u lokalnim zajednicama o međusobnoj toleranciji i nenasilju" jeste utvrđivanje stepena izloženosti migrantske populacije trgovini ljudima i drugim vidovima eksploatacije, kao i prepoznavanje situacija trgovine ljudima. Konkretni cilj je povezivanje ključnih aktera angažovanih u zaštiti i pružanju podrške migrantima, ali i prevenciji trgovine ljudima i zaštiti žrtava različitih vidova eksploatacije. "Cilj nam je da se zajednice opreme veštinama da što uspešnije prepoznaju rizike od trgovine ljudima i da, naravno, reaguju", kaže Marijana Savić, direktorka "Atine", i dodaje: "Kako su žene migrantkinje i deca u pokretu najviše izloženi rizicima od različitih vidova nasilja i trgovine ljudima, a najređe pitani o sopstvenim potrebama i iskustvima i u sistemu praktično nevidljivi, naša je uloga da im pomognemo da se njihov glas čuje – da učestvuju u odlukama koje ih se tiču, da budu zaštićeni od nasilja i diskriminacije, da ostvaruju sva prava koja im u sistemu pripadaju i da dobijaju sve relevantne informacije koje su im neophodne kako bi bili bezbedni i sigurni u procesu migracija. Ovako ćemo umanjiti i rizike od trgovine ljudima." Nacrtom Nacionalne strategije za prevenciju i suzbijanje trgovine ljudima, posebno ženama i decom i zaštitu žrtava 2014–2020, tražioci azila su prepoznati kao grupa u posebnom riziku od trgovine ljudima. Time se državnim organima nameće obaveza da kreiraju mehanizme koji će omogućiti pravovremeno prepoznavanje potencijalnih žrtava trgovine i adekvatnu zaštitu. Iako je tokom 2013. godine zvanično identifikovana samo jedna žrtva trgovine ljudima u azilnoj populaciji, prijava za trgovinu je bilo mnogo više. U "Atini" smatraju da su kapaciteti institucija za adekvatno prepoznavanje žrtava još uvek nedovoljni, da žrtava ima mnogo više, i da rešenje nude upravo ovakve inicjative.\n>> Treba krenuti od istine da će tražilaca azila svake godine biti sve više u Srbiji. Ekonomska distanca između Evrope i ratovima i nemirima zahvaćenih delova Azije i Afrike samo govori tome u prilog


Entitet RS jednostrano napustio Dejtonski mirovni sporazum | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 18.4.2014. u 18:50\nGrađanska koalicija “Prvi mart” ovim putem želi upozoriti bosanskohercegovačku javnost da je Vlada entiteta RS jučer jednostrano napustila Dejtonski mirovni sporazum, donoseći odluku koja suspenduje provedbu njegovog Aneksa 7.\nNaime, usvajanjem odluke o provjeri tačnosti podataka prilikom prijave prebivališta, kojom je suspendovan cijeli niz građanskih i političkih prava za građane nesrpske nacionalnosti u ovom entitetu, entitetska vlast je cijelu zemlju u pravnom smislu vratila u vrijeme prije potpisivanja Dejtonskog mirovnog ugovora. Suspenzija cijelog niza građanskih i političkih prava za građane nesrpske nacionalnosti u ovom entitetu ne ostavlja nikakve sumnje da je ovo do sada najveći i najozbiljniji korak u pravcu poništenja Dejtonskog sporazuma, odnosno podrivanja mira i stabilnosti u ovoj zemlji. To još jednom potvrđuje naše ranije iznesene stavove da je režim u entitetu RS u ovom trenutku spreman žrtvovati mir da bi ostao na vlasti.\nOvako otvoren nasrtaj na ustavno-pravni poredak ne može i ne smije proći bez odgovora, kako međunarodne zajednice, tako i bosanskogercegovačkih vlasti, utoliko više što je sada jasno da Milorad Dodik i njegov režim našu zemlju guraju u smjeru Ukrajine, a građane nesrpske nacionalnosti u RS-u u podjarmljenu manjinu. Nedavno ponašanje MUP-a entiteta RS u Srebrenici ne ostavlja nikakve sumnje u to kakva sudbina čeka građane nesrpske nacionalnosti.\nMi u „Prvom martu“ očekujemo da Ured Visokog predstavnika, prije svega, spriječi primjenu ove odluke. Ukoliko to ne uradi, očekujemo da narodu i građanima Bosne i Hercegovine objasni koje su njene posljedice, odnosno koje su posljedice njegovog nedjelovanja. Od naših izabranih zvaničnika, u entitetskoj i državnoj vlasti, očekujemo da poduzmu prije svega sve pravne, a potom i sve ostale korake koji su potrebni u cilju očuvanja integriteta i suvereniteta zemlje, odnosno očuvanja mira od neodgovornog poigravanja iza kojeg stoji skupina otuđenih političara iz entiteta RS.\nNa koncu, “Prvi mart” poziva sve građane kojima su prijeratna prebivališta bila u entitetu RS da se, kao i u Srebrenici prije dvije godine, masovno prijave i registruju za glasanje na Opštim izborima u oktobru ove godine, te da na taj način pokažemo da ova zemlja pripada svim njenim građanima na svakom koraku.\nTagovi: 1.martizboriR Srpskasrebrenica


Tomović je bio strelac trećeg gola na utakmici, a prethodno je asistirao kod prvog pogotka Babakara.\nSrpski fudbaler istakao je i da se ekipa dobro nosi sa "gustim" rasporedom zbog nastupa u Ligi Evrope.\n"Imali smo samo nekoliko dana da se spremimo za ovu utakmicu, ali videlo se da je cela ekipa ove sezone promenila mentalitet i pristup mečevima", dodao je Tomović.\nOn je u dosadašnjem toku sezone za Fjorentinu odigrao šest utakmica i dao jedan gol. "Ljubičasti" trenutno zauzimaju deveto mesto na tabeli Serije A sa devet bodova manje od vodećeg Juventusa.


Potpisivanje peticije za srbijansko državljanstvo\nAkcija u kojoj Srbi iz Crne Gore peticijom traže dobijanje državljanstva Srbije trajaće do Petrovdana, 12. jula i već na startu pokazuje odličan odziv, tvrde organizatori iz Srpske narodne stranke.\n„... Iz Srbije, brale, iz Kruševca grada...“.\n„Poziv srpskom narodu da podrži zahtjev Srba iz Crne Gore Narodnoj skupštini i vladi Srbije za dobijanje državljanstva Republike Srbije“.\n„...Odakle si, sele...“.\n„To što nijedan lokalni medij nije dozvolio emitovanje ovog oglasa, koji se emituje preko megafona koji kruži gradom, samo je još jedan dokaz ugroženosti Srba u Crnoj Gori“, tvrdi profesor Novo Vuković, predsjednik Opštinskog odbora SNS-a:\n„Jer, moćnici iz DPS-a, kako kažu urednici radija, nijesu dozvolili da ovaj oglas Srpske narodne stranke dospije do javnosti. Bili smo prinuđeni preko megafona da obavijestimo građane Bijelog Polja o akciji „Državljanstvo Republike Srbije“ koje je nama u ovom trenutku u Crnoj Gori neophodno. Neophodno zbog sigurnosti srpskog naroda na ovim prostorima, jer se osjećamo ugroženim. Mi smo se odlučili na ovaj korak da ne napuštamo Crnu Goru, nego da zamolimo Republiku Srbiju da nam dozvoli dvojno državljanstvo“.\nIpak, brzinom od stotinu potpisa na sat u bijelopoljskoj ulici Slobode Srbi iz Crne Gore iskazuju želju za srpskim državljanstvom:\nSRBIN 1: Posao ide dobro. Veliki broj se odazvao potpisima za državljanstvo Srbije.\nRSE: Na majici Srbija i Crna Gora zajedno.\nSRBIN 1: Priča nije prošla. To su dvije bratske zemlje.\nRSE: Namjeravate li da ostanete u Crnoj Gori?\nSRBIN 1: Namjeravam, normalno. Državljanstvo uzimamo s namjerom da bi možda mogli i sjutra tamo da živimo i nije bitno da l’ ćemo mi ostat vođe il’ ćemo ići tamo.\nRSE: Što će tebi srpsko državljanstvo?\nSRBIN 2: Zato što sam Srbin. To je moja matična država.\nRSE: Bi li ga zamijenio za crnogorsko?\nSRBIN 2: Odrekao bih se crnogorskog, a prihvatio srpsko jer sam Srbin.\nRSE: Što biste vi sa državljanstvom, ako ga dobijete?\nSRBIN 3: Da mogu da ulazim u Srbiju kao i Crnu Goru.\nRSE: Moći će da ode moguće i onaj ko nema srpsko državljanstvo.\nSRBIN 3: Neće. Kad zatreba pasoš ne vjerujem da će moć.\nSRBIN 4: Mene lično zato što sam Srbin.\nRSE: Ima li neka eventualno praktična korist?\nSRBIN 5: Nema. Potpisom ove peticije ’oću da imam ista prava k’o svaki Srbin u Srbiji. Da moje dijete uči na fakultetu, da ima isto pravo k’o građanin Srbije. Moja su prava ugrožena. Kao nacionalna pripadnost Srbin.\nSlavko Fuštić, preduzetnik i član Srpske narodne stranke, takođe, tvrdi da je diskriminacija Srba u Crnoj Gori naglašena, nakon referenduma. „Državljanstvo Srbije moglo bi imati poseban značaj“, tvrdi on:\n„Polako, ali sigurno raste pritisak na srpski narod. Mislim da je u ovom trenutku srpski narod jedini diskriminisan u Crnoj Gori. Uzmite sa ekonomskog aspekta najsiromašniji narod u Crnoj Gori su Srbi, jer ako ste Srbin vama su vrata zatvorena za bilo kakav posao. Ja sam, recimo, privatnik i 60% svoje proizvodnje prodajem u Republici Srbiji. Ja sam zainteresovan kao Srbin iz Crne Gore da moja matična država Srbija ne zatvori granicu i da mi na taj način ne uskrati tržište. Takođe ćemo se zalagati, tražićemo da srpska preduzeća iz Crne Gore imaju isti tretman kao domaća preduzeća iz Srbije“.\nRSE: Da li ovo znači da građani na neki način priznaju Crnu Goru kao suverenu državu?\nFUŠTIĆ: Pa, mi ne priznajemo rezultate referenduma na osnovu toga što smatramo da je referendum pokraden, ali s druge strane, faktično stanje je takvo da su sve velike sile svijeta priznale Crnu Goru i moramo se u skladu sa tom činjenicom i ponašati.\n„Razgovori koje smo vodili sa čelnicima stranaka u Beogradu daju nam tvrda uvjeravanja da će se ova naša akcija sprovesti u djelo i da će građani Crne Gore dobiti dvojno državljanstvo, naravno, Srbi koji su glasali za očuvanje zajedničke države“.\nRSE: A kako znate ko je glasao za očuvanje državne zajednice:\nVUKOVIĆ: Lako je to znati.


11 Zanimljivih činjenica o kafi\nZnate da li želite Vašu kafu crnu ili sa šlagom i šećerom. Ali koliko zaista znate o tom ukusnom napitku koje je deo Vaše rutine svakog jutra? Sipajte sebi šolju kafe i otkrijte sledećih nekoliko činjenica o njoj koje su podjednako ukusne kao i ona.\n7 super saveta za uspešno kuvanje\nKako smanjiti masti i masne namirnice, sačuvati hranljive sastojke i poboljšati unos vitamina. 7 jednostavnih saveta za poboljšanje ukusa i kvaliteta Vaše ishrane.\nJoš od davnina ljudi spominju svojstva nekih supstanci koje mogu probuditi osnovne instinkte i povećati seksualni užitak. Interesuje Vas da otkrijete koje su to namirnice koje mogu poboljšati Vaš seksualni život? Mi Vam otkrivamo...\nInovativni oblik za lakše kuvanje\nDa li ste spremni da se malo zabavite u kuhinji? Zanimljivi vok i tiganj sa praktičnom (spuštenom/podignutom) stranicom su sjajan način da unapredite svoju veštinu kuvanja, pripremite ukusne obroke i uživate u celom procesu. Da li želite da osvežite svoju kuhinju novim trendom? Saznajte zašto bi trebalo da probate ovo posuđe i pročitajte nekoliko sjajnih saveta koji će dovesti do čudesnih rezultata u kuvanju.\nKakav mora biti vrhunski kuvar?\nTakmičarski duh među kuvarima pože biti podsticajan, naročito za one koji teže da budu na vrhu u svojoj profesiji. Predstavljamo Vam listu nabitnijih odlika koje svaki kuvar koji želi da postane pravi chef mora da ima.\nKako je nastala pica?\nDa li znate bilo koga ko ne obožava verovatno najukusnije jelo na svetu - picu? Gotovo da ne postoji osoba koja može da kaže da nije ljubitelj pice, jela koje oduševljava ljude širom sveta.\nKako koristiti Delimano\nZa početak, par reči o keramičkom premazu CERAMICA\nDelimano predstavlja male savete koje bi svaka domaćica trebalo da zna. Učinite kuvanje lakšim, predstavljamo male kulinarske savete iza kojih se krije dugogodišnje iskustvo i velika mudrost...\nMali saveti: Ljuštenje, sečenje i ceđenje\nČesto imamo poteškoće kada je u pitanju čišćenje, seckanje ili ljuštenje pojedinih namirnica koje su nam potrebne za pripremu jela. Delimano je tu da Vam kuvanje učini još lakšim uz pomoć sledećih saveta...\nMediteranska kuhinja za savršeno zdravlje\nNasuprot takozvanom “zapadnom” stilu koji je poznat po vrlo kaloričnim obrocima sa mnogo masti, i crvenog mesa, a vrlo malo povrća i voća, u mediteranskoj ishrani koriste se riba, beli luk, maslinovo ulje, kao i mnogo voća i svežeg i barenog povrća. Istraživanja su pokazala da ljudi koji žive u primorju imaju duži vek!


Otkrivena dugo čuvana tajna o DARKU LAZIĆU: Kad ovo čujete neće vam biti dobro – Expressno\nDarko Lazić doživio je krajem oktobra prošle godine nesreću kada je sletio sa puta i prevrnuo se na krov.\n10 mjeseci kasnije, Darko se i dalje oporavlja od povreda, ali na radost fanova, vratio se i pjevanju.\nOn je proteklog vikenda nastupio na “Music Week” festivalu, a prije nego što je zapjevao, mnogi su primijetili da je promijenio imidž, te da ima novu frizuru.\nMeđutim, u razgovoru sa novinarima, on je i otkrio tajnu koju niko nije znao.\n-Nije ovo promjena imidža, to je u stvari moja prirodna kosa, ali sam cijelog života bio kratko ošišan i, kako se kaže, tjerao kosu na pozadi. Ali ovo je zapravo moja prirodna kosa, nisam htio ništa da diram, da bude sve prirodno – ispričao je pjevač i iznenadio sve.


Srbija Info - Izdavanje, Nov 1.0 stan A blok, lux\nNEKRETNINE Stanovi Izdavanje, Nov 1.0 stan A blok, lux\nIzdavanje, Nov 1.0 stan A blok, lux\nluksuzno namešten stan u kvalitetnoj novogradnji na Novom Beogradu u A bloku. Stan je jednosoban, funkcionalan i svetao. Kompletno opremljen. Grejanje je centralno sa kalorimetrom. Kompleks je pod video nadzorom, ima svoje obezbeđenje i održavanje. U neposrednoj blizini se nalazi Delta City šoping centar, Airport City i Savski kej. Odlična povezanost sa svim delovima grada.\nKataloški broj: 36685\nŠifra oglasa: 31622602264


OBILJEŽEN DAN OŠ ,,SAVO PEJANOVIĆ": Ljubav, muzika, ples, recitacija i modna revija ispunili hol - Montenegro magazin\nUčenici četvrtog razreda Tara, Elena, Nikolina, Mia, Lara, Đina, Ksenija i Janja predstavile su se koreografijom za nagrađenu plesnu tačku sa festivala u Šapcu i u kožnim jaknama zaplesale ,,Igra rokenrol cela Jugoslavija”.\nNagrađenu plesnu tačku sa festivala u Pančevu otplesali su u crveno-bijelim haljinama i majicama Danica, Milica, Hana, Sofija, Lana, Maša, Anja, Staša, Teodora i Stela, uz pjesmu ,,U svetu postoji jedno carstvo”.\nProgram je pratio i gradonačelnik Podgorice Ivan Vuković, te brojne ličnosti iz javnog i kulturnog života. Uručene su i Luče Cani Bulatović, Stefanu Pupoviću, Pavlu Radomanu, Nađi Rajković iz IX-1, zatim Teodori Kljajić, Mariji Kovačević, Nađi Maretić, Kseniji Popović, Anji Vešović, Petru Vlahoviću, Matiji Vukoviću iz IX-2 i Valentini Danaj, Minji Stojanović, Jovani Tošković i Irini Vujović iz IX-3. Svi oni na poklon su dobili i vrijedno izdanje ,,Romane” Ive Andrića.


Odbornici SO Rožaje donijeli su Odluku o postavljanju pristupnih rampi za pristup i kretanje invalidnih lica u svim javnim ustanovama i objektima koje koriste lica sa invaliditetom.\nPovodom Odluke, Udruženje paraplegičara iz tog grada, koje broji 64 člana, uputilo je javnu zahvalnost lokalnoj upravi u Rožajama, objavila je Pobjeda.\nŠetalište u Kolašinu, koje je finansirano sredstvima iz programa IPA i lokalne uprave, svečano je juče predato na upotrebu građanima.\nŠetalište su svečano otvorili: Aleksandar - Andrija Pejović - državni sekretar za evropske integracije i glavni pregovarač, Dirk Lange - šef Jedinice za Crnu Goru u Generalnom direktoratu za proširenje Evropske komisije i Željka Vuksanović - predsjednica opštine Kolašin, objavio je Portal TVCG.\nBivša direktorica JP “Komunalno” Berane, Milijana Vučeljić nije više radnik tog preduzeća. Njoj je, kako je objavila na svom FB profile, nakon skoro sedam mjeseci od smjene na mjestu direktora preduzeća, u srijedu, petog novembra, uručeno Rješenje o prestanku radnog odnosa.\nU rožajskom naselju Suho Polje, u ponedjeljak, nepoznati počinioci zapalili su automobil marke „pasat” Emira Kalača.\nVozilo se nalazilo u dvorištu, a snažna eksplozija probudila je petočlanu porodicu oko dva sata ujutru. Kalač je u poslednjem momentu uspio da ugasi požar koji je zahvatio i kuću, koju su napadači polili benzinom, prenio je Portal CdM tekst Dnevnog lista Dan.\nRadovi teku po planu DPS-a\nGdje “nestaju” maloljetnice iz Rožaja\nMSS: Zabrinutost zbog incijative za izmjenu Zakona o medijima\nRožaje: Blizu 2.000 porodica koristi neki od vidova socijalne pomoći\nPolitička scena se toliko brzo menja da akteri jedva stignu da se presvuku.\nBeštićev uspješni eksperiment