Koji sadržaj plasirati u oglasu\nRegistracija Oglašavanje\t- Predmet oglašavanja\tKoji sadržaj plasirati u oglasu\nAutor Daniel Andrić\tPetak, 23 Mart 2012 12:59 Čestu grešku u izboru predmeta za oglašavanje, investitori prave improvizovanom odlukom o prikazu oglašavanog proizvoda ili usluge.\nKonkretna greška je, što se u poslu sa posjetama kupca uživo, oglašava proizvod umjesto niz karika procesa, koji vode ka transakciji (kupovini) tog proizvoda.\nNa primjer. Walgreens apoteka koristi jednostavan ali uspješan finansijski pokazatelj: profit po pojedinačnoj posjeti kupca apoteci.\nObratite pažnju : ne profit po prodatom proizvodu, već po posjeti kupca apoteci.\nI - šta je onda logičan izbor predmeta oglašavanja ? Poziv na posjetu apoteci umjesto prikaz pojedinačnog farmaceutskog proizvoda.\nIsti princip je primjenjiv na preduzeće, čiji kupci uživo dolaze u prodajne objekte :\nOpćenito, jedan od načina saznavanja o tome koji je predmet oglašavanja (šta prikazati - koji sadržaj - na oglasu) dolazi iz jednostavnog pitanja koji je osnovni finansijski pokazatelj za profitabilnost u dotičnoj organizaciji.\nDrugi parametar za izbor medija jeste fizička lokacija apoteke. To jest, oglas je prilagođen mjestu i okolini pozicije apoteke, u kojoj se nalaze kupci. Na samom web-sajtu kompanije, promovisani proizvodi i proizvodi na akciji se prikazuju tek nakon unesenog poštanskog koda. Zatim slijede fotografije proizvoda sa linkom, vremenski rok u kojem je oglasna ponuda važeća, klik-opcija print, email, SMS, facebook i twitter - preporuke proizvoda. Klikom na SMS, otvara se mali prozor za unos broja telefona osobi, kojoj se preporuka za proizvod na akciji šalje. Klikom na facebook link, otvara se web-stranica facebook sa login ekranom. Isti slučaj za twitter : http://walgreens.shoplocal.com\nOvaj princip je također i poziv na ponovni pregled rutinskog oglašavanja štampanim katalozima u maloprodaji u BiH. Ako uslikaš svoj proizvod i objaviš ga u štampanom maloprodajnom katalogu, koja je garancija da kupac posjećuje policu sa tvojim proizvodom ? Kako znaš da ne oglašavaš jakog konkurenta, koji ima bolji displej i veći prostor na polici ? Visoka je vjerovatnoća da kupac pogleda tvoj proizvod i kupi konkurentski. Pa onda barem istraži svoj proces oglašavanja i prestani plaćati tuđi merchandising.\nI, konačno, na koji način izabrati korake procesa, koji vode transakciji (kupovini) ? Istraživanjem na terenu uživo sa kupcem. Pitati ih šta misle o ideji ovog procesa. Da li je u redu unijeti poštanski kod, kada hoćete naći proizvode na akciji ? Internet je tu da podrži realne-postojeće procese na strani kupca, na efikasniji način nego što to mogu klasični mediji (štampa).\nTreba napomenuti da, nakon unesenog poštanskog koda, web-stranica Walgreensa pamti IP adresu i sljedeći posjet njihovom web-sajtu, posjetioca odvodi na link, sa akcijskim proizvodima u njegovoj bliskoj okolini. Sam program se zove "Shop local".\nCijeli koncept oglašavanja karika koraka ka transakciji je utemeljen na principu da se svaka transakcija događa tek nakon niza check-pointa, kroz koje kupac treba da provjeri tvoj proizvod. Napadan prikaz i poziv na transakciju odmah, nije optimalan izbor sadržaja oglasa.


Bojan Križaj - Dve stotinke do olimpijske bronze\nBojan Križaj je bivši jugoslovenski skijaš, jedan od vrhunskih tehničara u slalomu i veleslalomu osamdesetih godina. Rođen je u Kranju 3.1.1957. godine u skijaškoj porodici. Na skije je stao već sa tri godine. Nakon toga Bojan je nastavio da uči i napreduje, kroz skijašku školu u Tržiču, ski-klub, juniorsku, pa nakon toga i seniorsku reprezentaciju. Dečak kom je idol na skijaškoj stazi bio trostruki olimpijski šampion Igara u Grenoblu, francuz Žan-Klod Kili dobio je priliku da se usavršava na takmičenjima u inostranstvu u Austriji, Italiji, Francuskoj.\nKrižaj je postao najuspešniji jugolovenski skijaš svih vremena sa osvojenih osam odličja sa svetskih kupova i šampionata. Dva puta se takmičio na Olimpijskim igrama. Prvo učešće je bilo 1980. godine u Lejk Plesidu gde je zauzeo četvrto mesto. Samo dve stotinke ga je delilo od trećeplasiranog. Bojan nije bio ljubitelj mekog snega, omiljene su mu bile tvrde staze. Po njegovim rečima, u uslovima mekog snega nikada nije skijao dobro, iako je 4. mesto na ZOI bio izuzetan rezultat za Jugoslaviju. Naime, najveći problem u Lejk Plesidu je nastao kada je promašio kapiju. Isprva je mislio da su pogrešili, međutim, shvatio je da je ipak prošao mimo nje. Na idućim Igrama 1984. godine u Sarajevu, iako je važio za favorita, Bojan je bio svestan da neće osvojiti medalju kako nije bio u najboljoj formi. No, nije se preterao brinuo, jer kako je rekao, bili su sjajna generacija skijaša i super tim, te ukoliko jedan pogrešim uvek su tu bila dvojica-trojica koji su mogli osvojiti bodove i medalju kakav je slučaj bio sa Jure Frankom. U Sarajevu je imao tu čast da izgovori olimpijsku zakletvu u ime sportista.\nNakon uspešne skijaške karijere, Križaj se oprobao u različitim poslovima. Bio je savetnik za skijaške proizvode „Elan“, distributer austrijskog piva, a oprobao se i u stočarstvu nadomak Kopra i u turizmu.\nDanas Bojan ima četvoro dece, a jedan od sinova takođe se bavio skijanjem. Sada uživa u golfu kojim se bavi rekreativno.


CAR NAD CAREVIMA: Saša Matić Grandovom fotografu poklonio auto - Paparazzo\nHomeShowbizCAR NAD CAREVIMA: Saša Matić Grandovom fotografu poklonio auto\nMay. 12, 2022 at 9:32 am\nShowbiz 12/05/2022 60 Comments\nNa muzičkoj sceni mahom vladaju sujeta i ljubomora, ali nedavni gest pevača Saše Matića demantuje da je na estradi sve tako surovo.\nSvojim primerom pevač je pokazao kako se neguje i poštuje prijateljstvo sa ljudima koji su bili uz njega od samog početka, a jedan od njih je čuveni fotograf Zoran Kuzmanović Munja koji je nedavno proslavio 70. rođendan i 50 godina na estradi, što je bio povod da mu se Matić oduži za sve.\nZa svaki razgovor, trud, zalaganje i dugodišnje prijateljstvo pevač se zajedno sa svojim članovima porodice revaširao iznenađenjem i poklonom o kojem je fotograf dugo maštao. Mada je jedva uspeo da sakrije šta sprema, Saša je na kraju uspeo da u tajnosti obavi kupovinu automobila i svog prijatelja obraduje kako bi u rodnom kraju imao šta da vozi.\n– Tačno je, za 70. rođendan poklonio mi je Ladu Nivu, zato što u Crnoj Travi samo Ladom Nivom možeš da se voziš. Znao je da sam pre imao takav auto u selu, ali sam ga poklonio jer je bio krš. U međuvremenu sam hteo drugi da kupim, ali mi je on pre dve godine obećao da će on to učiniti. Ma, reko gde ćeš ti da mi kupiš, pusti, ali eto, desilo se – priča čuveni fotograf i priznaje da je iznenađenjem koji su mu spremili Matići i sam bio zatečen.\n– Nisam ni znao šta spremaju. Pozvao sam ih u restoran na ručak koji sam organizovao i pred početak samo mi je rečeno da izađem ispred. Kad su me izveli, sa strane vidim da stoji njegova Anđa (prim.aut supruga), mala Tara (prim.aut ćerka) drži fotoaparat, hor peva rođendansku pesmu, a sa leve strane mašina za Crnu Travu – zahvalno i krpoz osmeh kaže Munja.\nPriznaje da ga je gest porodice Matić duboko dirnuo, a ono što ga posebno raduje je to što je Saša prihvatio svaku reč, savet i kritiku koju mu je za 20 godina karijere uputio.\n– Dosta sam mu pričao o estradi, umeli smo da razgovaramo i po pet, šest sati i danas sam kaže da sam mu u tim našim dugim razgovorima objasnio piramidu uspeha. Rekao sam mu da mora da ide stepenik, po stepenik i da kad dođe na vrh da će tu duvati razni vetrovi, a da on mora da se održi. Ja sam od početka verovao u njega, a on je bio vrlo zahvalan i dan danas je – istakao je čuveni fotograf.\nPodsećamo, povodom Munjinog rođendana i Grandova ekipa priredila mu je žurku iznenađenja koja ga je ganula . Ipak, posebne emocije izazvao je video u kojem su poznate ličnosti govorile o njegovom radu i saradnji koja traje punih 50 godina.\nTags :featuredpoklonsasa maticzoran kuzmanovic munja\n15/05/2022 at 3:49\n15/05/2022 at 9:42\n16/05/2022 at 6:03\n16/05/2022 at 9:02\n16/05/2022 at 9:23\n17/05/2022 at 8:40\n18/05/2022 at 8:14\n19/05/2022 at 3:48\n19/05/2022 at 8:50\n20/05/2022 at 9:39\n21/05/2022 at 3:22


VRNJAČKA BANJA Archives - Page 3 of 13 - Raski Portal\nPromocija časopisa “HiT Menadžment“ u Univerzitetskoj galeriji\nČasopis “Menadžment u hotelijerstvu i turizmu – HiT Menadžment“, čiji je izdavač Fakultet za hotelijerstvo i turizam u Vrnjačkoj Banji, biće promovisan sutra od 19 sati u Univerzitetskoj galeriji. Na\nredakcija2 July 17, 2018 0 Komentara\nDOBRO DOŠLI ŠESTO TAKMIČENJE ORAČA “PRVA BRAZDA” 20.I 21. JULI 2018. Novo Selo, poziva na takmičenje orača “PRVA BRAZDA” petak, 20. jul – TREĆA LIKOVNA KOLONIJA „SLIKE SA SELA“ –\nГРАЂЕВИСНСКА ИНСПЕКЦИЈА И ПОЛИЦИЈА У ОПШТИНИ ЧАЈЕТИНА Повереништво Српске напредне странке Чајетина саопштава да се иза нових излива мржње и увреда према држвном руководству изречених од Милана Стаматовића крије жеља\nPREDSEDNIK NAJAVIO NOVE PROJEKTE\nUskoro početak gradnje auto-puta od Pojata do Preljine. Nedeljama i mesecima razgovaramo sa onima koji treba da investiraju u ovaj deo Srbije. Razgovaramo o gradnji autoputa Pojate – Preljina, koji\nALEKSANDAR VUČIĆ I VISOKI ZVANIČNICI PRISUSTVOVALI POLAGANJU KAMENA-TEMELJCA ZA HOTEL SPECIJALNE BOLNICE MERKUR\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvao je u Vrnjačkoj Banji polaganju kamena temeljca za izgradnju novog hotela. Ukupan smeštajni kapacitet objekta Merkur Palace biće 58 soba i apartmana. Ukupna površina objekta\nU ponedeljak 16. jula u Vrnjačkoj Banji predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić, postaviće kamen temeljac za novi objekat Specijalne bolnice Merkur. Ovaj veliki trenutak za Merkur ali i Vrnjačku Banju,


Prve slike ubica škaljaraca u Atini: Objavljeni kadrovi sa sigurnosnih kamera (FOTO) | Hronika | Novosti.rs\nPrve slike ubica škaljaraca u Atini: Objavljeni kadrovi sa sigurnosnih kamera (FOTO)\nNovosti Online | 22. januar 2020. 13:46 | Komentara: 4\nNa fotografijama se vide muškarci, njih četvorica, u crnim jaknama i maskirnim pantalonama kako idu ka restoranu u kom su sedele žrtve\nŠćepan Roganović je pokušao RANjEN DA POBEGNE, ubica ga OVERIO sa DEVET hitaca, pa ZAPALIO MOTOR: Nova saznanja istrage o zločinu u Herceg Novom, pronađeno oružje?\nVisokorangirani pripadnik crnogorske mafije zadobio 27 prostrelnih rana: U Hanoveru policija blokirala prilaz bolnici jer je na lečenju, saznali smo njegov identitet\nFoto: TV Open Printscreen\nPROČITAJTE JOŠ: OČEVICI UBISTVA ŠKALjARACA U ATINI: "Bilo je kao u filmu! Ubice su pucale nemilice, a deca su vrištala"\nSNS na parlamentarne izbore izlazi sa listom "ALEKSANDAR VUČIĆ - ZA NAŠU DECU!"


Najava WINT EXPO 2019.: Elring - Samo „original“ donosi obećano - Auto Republika\nBez obzira na to da li se radi o servisnoj radionici ili vašoj garaži: Na vozilima uvek ima nešto da se radi. Pritom se, naravno, zamenjuju i dotrajali potrošni delovi – često korišćenjem rezervnih delova slabijeg kvaliteta. Osim široke palete proizvoda, Elring nudi i kompetenciju iz oblasti proizvodnje originalne opreme i dugogodišnje iskustvo iz oblasti tehnologije zaptivanja, a pre svega na polju: servisa.\nZaptivne mase, posebne narudžbine prilagođene potrebama klijenata, kompleti zaptivki i još mnogo toga drugog. Osim različitih varijanti klasičnih zaptivki glave motora, Elring tržište rezervnih delova snabdeva još i asortimanom delova za putnička i privredna vozila, koji su prilagođeni potrebama klijenata. Pritom klijenti mogu da se oslone na iskustvo iz oblasti tehnologije zaptivanja dugo 140 godina, kao i na kompetenciju iz oblasti proizvodnje originalne opreme: Matična kompanija ElringKlinger AG tehnološki je lider i serijski dobavljač za globalnu automobilsku industriju. Shodno tome se i rezervni delovi kompanije Elring zasnivaju na tehničkoj stručnosti proizvođača originalne opreme. To se odražava i na logotip brenda. Dodatak „das Original“ predstavlja sinonim za pouzdanost, bezbednost i najviši kvalitet. Ko se odluči za proizvode kompanije Elring, dobija delove lidera iz oblasti tehnoloških inovacija. Time popravka motora postaje dečja igra.\nMeđutim, u fokusu kompanije Elring nisu samo rezervni delovi. Klijenti mogu da se oslone na sveobuhvatni paket usluga servisiranja i pružanja podrške na terenu koju obezbeđuje tehnička služba. Tu se ubrajaju i obuke u okviru kojih profesionalni serviseri mogu da saznaju sve o odgovarajućim proizvodima kompanije Elring.\nSvako ko poseti lokaciju www.elring.de pronaći će bogat sadržaj poput, recimo, saveta profesionalaca za tehnike zaptivanja, tehničke i servisne informacije, kao i detaljna obaveštenja o svim proizvodima kompanije Elring.\nZa mehaničare smo obezbedili različite video-zapise na temu montaže delova koji im mogu pomoći pri ugradnji. Na njima su na detaljan i razumljiv način prikazani svi važni koraci pri montaži. Piktogrami dodatno ukazuju na koje stavke treba posebno obratiti pažnju.\nElring – od sada i na YouTube kanalu\nNa adresi http://www.youtube.com/elringdasoriginal, pored svih video zapisa na temu montaže, na raspolaganju su još i kratki filmovi kojima se ističe kompetencija kompanije Elring u oblasti proizvodnje originalne opreme. Tamo korisnici imaju mogućnost da postavljaju komentare i pitanja.\ntags: elring elring akademija elringklinger ag izdvojeno servis zaptivci\nprevious Kako dopuniti rezervoar za AdBlue na BMW X5 (VIDEO)\nnext Kako da sami obnovite čelične naplatke na svom automobilu


Oriflame katalog Wellness 5\nVi ste ovdje: Naslovna » Oriflame katalog » Oriflame katalog Wellness 5\nOriflame katalog Wellness 5 vrijedi do 16.06.2013.\nLajkaš? Oriflame katalog Wellness 5?!\nOriflame katalog vrijedi od 25.03. do 16.06.2013 godine\nOriflame katalog kozmetike donosi izvanrednu ponudu povodom nadolazećih nlagdana, Oriflame katalog kozmetike pripremio je i sjajnu paletu proizvoda prilagođenih ljepšim danima i drugim vremenskim prilikama koje opterećuju vaš organizam i kožu.\nTako se na akciji Oriflame katalogu Wellnessa i kozmetike nalazi se NutriComplex koji hrani kožu i kosu, a na akciji su i drugi porizvodi koji pridonose vašem zdravlju. Tu je i Wellness Kids program koji dodaje energiju vašem organizmu točnije vašoj djeci te im u dane proljetnog umora vraća vitalnost i volju za igranjem i učenjem.\nOriflame katalog Wellness pripremio je i bogat meni energetskih obroka koji i vas spašavaju od proljetnog umora te vam vraćaju vitalnost i energiju. Što je još Oriflame katalog pripremio pogledajte kod nas! Naravno, tu je i bogata ponuda drugih artikala i programa za vježbanje i za Wellness pa dočekajte nadolazeće ljeto spremni i u sjajnoj formi!\nLajkaš? Javi prijateljima za Oriflame katalog Wellness 5\nOriflame katalog Wellness 5 / Prethodno\nUz 'Oriflame katalog Wellness 5' prelistajte prethodne objave:\nOriflame katalog Wellness 5 / Gledali ste još:\nUz 'Oriflame katalog Wellness 5' zanimalo vas je:\n↑ Oriflame katalog Wellness 5


Miroslav Ilić i dalje pri svom stavu: Ne pada mi na pamet da pristanem na DNK analizu | Nostalgija.com\nMiroslav Ilić i dalje pri svom stavu: Ne pada mi na pamet da pristanem na DNK analizu\nPevač Miroslav Ilić jasno je stavio do znanja da ne želi da se podvrgne DNK ispitivanju da bi se utvrdilo da li je on zapravo otac Devina, koji je s majkom Mirjanom Antonović nedavno došao u Beograd.\nDok se njegova bivša ljubavnica Mirjana nada da neće biti potrebe da njen sin ide na ispitivanje, Miroslav poručuje da na to ne bi pristao.\n– Ljudi, da li ste vi normalni, ne pada mi na pamet da uradim test. Zaista hoćete da vas oteram u ***** zbog toga što me zovete i to pitate! – rekao je Miroslav novinarima dnevnog lista Alo kada su ga pozvali i pitali da li će pristati na DNK analizu.\nLepa Brena se oglasila nakon uvreda Miroslava Ilića\nInače, Mirjana i Devin planiraju da u Beogradu provedu desetak dana i, kako su objasnili Miroslav je upućen da su oni tu i da žele da se sretnu.\n– Odlično je upoznat da smo u Beogradu i da želimo da se susretnemo s njim. Ništa ne želimo na silu da uradimo, ako ne želi, to je njegova odluka. Iskreno ne mogu da shvatim tog čoveka, kao da mu je neko uradio transplantaciju mozga. To je sasvim drugi čovek od onog koga sam upoznala i zavolela – objasnila je Mirjana, dok mladi Devin ističe da samo ima želju da se upozna s ocem i da je pomalo razočaran njegovim ponašanjem.\n– Silom ništa neću, samo na lep način želim da se dogovorimo. Iskreno, razočaran sam u njega i dalje ga ne razumem zašto beži od upoznavanja – rekao je Devin za Alo!.\nFoto: Ivan Dobričić, A. Stanković\nObjavljeno u kategoriji: Estrada, Zabava Oznake: Devin, Lepa Brena, Mira Mirjana Antonović, Miroslav Ilić, vanbračni sin


Đurić: Tzv. „Kosovo“ – crna rupa ljudskih prava\nTanjug 10. decembra 2018. 14:46\nBEOGRAD – Na Međunarodni dan ljudskih prava ukazujem na to da je takozvano Kosovo „crna rupa“ u kojoj ne važe osnovna ljudska prava Srba, Albanaca i drugih zajednica u oblasti ekonomije, politike, slobodnog protoka roba ljudi i kapitala, izjavio je danas direktor Kancelarije za kosovo i Metohiju Marko Đurić.\n„Teritorija na kojoj postoje politički zatvorenici, desetine hiljada kuća i stanova i hiljade hektara zemlje nalazi se u stanju protivpravne uzurpacije i čiji predstavnici prete sopstvenim građanima i narodima i državama u okruženju, nikada neće postati deo međunarodne zajednice“, rekao je Đurić Tanjugu.


Kultura | Press: Klik do istine!\n(VIDEO) Snima se spinof "Štrebera"\n(VIDEO) "Simpsonovi" predvidjeli predsjednika Trampa\n(VIDEO) Banjaluka: Otvoren Salon fotografija u Banskom dvoru\nPeticija za otvaranje obrazovno-kulturnog centra\nAkademik Vasilije Krestić predstavio je autobiografsko djelo "Zapamćenja". Knjigu otvara poglavlje o precima, staroj srpskoj porodici, koja se na tlu Banata nalazila još u srednjem vijeku. 05.11.2016. Prvi srpski film o podmetanju tuđe krivice Srbima\nAutor filma "Mučni teret podmetnute krivice" Dragan Elčić izjavio je da njegov film, koji se bavi slučajem generala Novaka Đukića, koji će danas premijerno biti prikazan u Beogradu, priča univerzalnu priču o devedesetim godinama prošlog vijeka kada je crno zarad geopolitike postajalo bijelo, a očigledna laž pobijedila istinu. 04.11.2016. Tesla i Pupin u Istorijskom muzeju Srbije\nU Istorijskom muzeju Srbije je otvorena izložba Dječja radionica "Tesla i Pupin na istom putu", kao dopuna izuzetno uspješne izložbe o velikom naučniku iz Idvora. 02.11.2016. Legendarni Nele Karajlić priprema predstavu o velikom srpskom naučniku\nMultimedijalna pozorišna predstava "FBI - Dosije Tesla", koju priprema legendarni muzičar Dr Nele Karajlić povodom 160 godina od rođenja Nikole Tesle i 80 godina od kada je veliki naučnik proglašen za počasnog građanina Novog Sada (10. jula 1936), premijerno će biti izvedena u Srpskom narodnom pozorištu 19. novembra. 01.11.2016. Dodijeljena književna nagrada "Kočićevo pero"\nŽiri za književnu nagradu Kočićevo pero donio je jednoglasnu odluku da nagradu Kočićevo pero za jesen 2016. godine dodijeli književniku Slobodanu Šnajderu za djelo "Doba mjedi", za visoka dostignuća u savremenoj književnosti i odanost ljepoti Kočićeve misli i riječi. 01.11.2016. "Kraljevski apartman" u Banjaluci\nBeogradski hard rock heavy metal bend Kraljevski Apartman nakon četiri godine dolazi u Banjaluku, a nastupiće u Jelen Pub-u "DTA" (bivši Knez) 5. novembra 2016. u 21:30 časova. 01.11.2016. Strašna istinita priča po kojoj je nastao film Rane\nPopularni sprski film "Rane" Srđana Dragojevića o klincima koji se probijaju u svijet kriminala je strašniji nego što ste mislili. Vjerovali ili ne nastao je po istinitom događaju. 31.10.2016. (VIDEO) Švarceneger i Džeki Čen igraju u novom ruskom filmu\n31.10.2016. (VIDEO) Pogledajte novi dokumentarac Leonarda Dikaprija U dokumentarnom filmu "Before the Flood" Leonardo Dikaprio putuje svijetom i istražuje uticaj globalnog zagrijavanja na prirodu. 31.10.2016. Balašević o bivšoj Jugoslaviji: Bili su to nespojivi narodi! Novosadski kantautor Đorđe Balašević dao je intervju za hrvatske medije, pred predstojeći koncert u Zagrebu. 30.10.2016. Dilan rekao da ga je nagrada "ostavila bez riječi"\nAmerički muzičar i pjesnik Bob Dilan oglasio se prvi put nakon što je proglašen dobitnikom Nobelove nagrade za književnost za 2016. godinu, prenijeli su britanski mediji. 29.10.2016. Pages1


Finansijski rezultati kompanije LG za drugi kvartal 2018. godine Finansijski rezultati kompanije LG za drugi kvartal 2018. godine – Personal magazin\nKompanija LG Electronics (LG) objavila je finansijske rezultate za drugi kvartal 2018. godine. Ostvarena je globalna prodaja od 15,02 biliona vona (13,9 milijardi američkih dolara), kao i poslovni profit od 771 milijardi vona…\nKompanija LG Electronics (LG) objavila je finansijske rezultate za drugi kvartal 2018. godine.\nOstvarena je globalna prodaja od 15,02 biliona vona (13,9 milijardi američkih dolara), kao i poslovni profit od 771 milijardi vona (715,1 milion američkih dolara) za drugu četvrtinu 2018. godine. Prodaja je u tom periodu porasla za 3,2 odsto dok je poslovni profit porastao za 16,1 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\nOvakav rezultat ostvaren je umnogome zahvaljujući uvećanoj prodaji kućnih aparata, klima uređaja i premijum proizvoda namenjenih poboljšanju enterijera. Kada je reč o pojedinačnim poslovnim jedinicama kompanije, postignuti finansijski rezultati izgledaju ovako:\nKompanija LG Home Entertainment ostvarila je prihod od 3,82 biliona vona (3,54 milijardi američkih dolara) i poslovni profit od 407 milijardi vona (377,48 miliona američkih dolara). Zahvaljujući prodaji LG OLED, LG SUPER UHD televizora i drugih premijum proizvoda, prihodi su porasli za 4,1 odsto u odnosu na isti kvartal 2017. godine. Poslovni prihodi porasli su za 44,1 odsto u odnosu na drugi kvartal prošle godine, ponavljajući dvocifreni učinak Home Entertainment segmenta iz prvog kvartala 2018. godine.\nFinansijski rezultati kompanije LG za drugi kvartal 2018. godine was last modified: July 31st, 2018 by Redakcija


Aplikacije za vožnju bicikla: Podignite ovu aktivnost na viši nivo\nNajbolje aplikacije za vožnju bicikla\nby Redakcija | 5 aprila, 2022\nAplikacije za vožnju bicikla pružanju brojne mogućnosti da samo iskustvo bude ugodnije. Evo o čemu se radi.\nIako mnogi ne gledaju na vreme kad je reč o biciklu te im je ono i omiljeno sredstvo transporta, činjenica ipak jeste da većina nas čeka lepše vreme pre nego što sedne na svoj dvotočkaš. A lepo vreme nam je konačno došlo! Osim obaveznog servisa, prikladne odeće za bicikl, dovoljno vode i slične potrepštine, mnogi vole da prate i kako napreduju, kojim su rutama išli, koliko su kilometara prešli…\nTu su mnoge aplikacije koje obećavaju da će iskustvo vožnje biciklom učiniti ugodnijim i pružiti povratne informacije o udaljenosti, tempu i još mnogo čemu. Bez obzira na to želite li samo GPS funkciju za praćenje performansi dok vozite na otvorenom, ili tragate za impresivnim virtuelnim iskustvom vožnje biciklom u zatvorenom, imate brojne mogućnosti. Ovo su odlične aplikacije za biciklističke entuzijaste, bez obzira o fizičkoj spremnosti.\nAplikacije za vožnju bicikla\nAko ste trkač na duge staze, onda ste verovatno barem donekle upoznati sa Stravom, ako već niste strastveni korisnik. Aplikacija nije korisna samo za planiranje i praćenje trčanja, već i za vožnju biciklom. Pre vožnje na otvorenom možete odabrati “segment”, poznat kao popularna ruta među korisnicima, ili možete upotrebiti aplikaciju za jednostavno mapiranje svoje rute. Zatim ponesite mobilni na vožnju, a aplikacija će da prati tempo, udaljenost te potrošene kalorije. Ako su vam zanimljivi razni izazovi ili bodrenje prijatelja, ima i to. Baš je prava zajednica i s razlogom mnogima omiljena.\nMožete koristiti Map My Ride da biste pronašli rute u blizini i spremili svoje favorite, a zatim dobili uvide uključujući prosečnu brzinu, trajanje, sagorevanje kalorija i udaljenost treninga te kako napredujete u ovim metričkim vrednostima. Aplikacija je kompatibilna sa stotinama fitnes uređaja, što omogućuje besprekorno praćenje. Aplikacija je besplatna, ali uz pretplatu na premium članstvo možete pristupiti bonus ponudama kao što je mogućnost praćenja prilagođenih podela i pristup ličnim planovima treninga.\nPročitajte i… Vožnja bicikla i zdravlje\nNeki jednostavno vole ići u laganu vožnju, drugi ulažu ozbiljne napore u poboljšanje svojih performansi kako bi svakim potezom pedale dosegli nove rekorde. Bilo kako bilo, ovu aplikaciju možete koristiti za izradu prilagođenog plana treninga pre puta, triatlona ili off-roada na temelju ciljeva i sedmičnog rasporeda. Svaki plan treninga uključuje tri faze — jednu za izgradnju izdržljivosti, drugu za podizanje FTP-a (funkcionalni prag snage ili sposobnosti da održavate snagu tokom vremena) i treću za podešavanje svake veštine. TrainerRoad možete koristiti za vožnju biciklom u zatvorenom ili na otvorenom sinkronizovanjem pametnog telefona, tableta ili računara s meračem snage, pametnim trenažerom ili klasičnim trenažerom sa senzorom brzine.\nAko stalno guglate “biciklističke rute u mojoj blizini”, AllTrails vredi preuzeti. Aplikacija ima više od 200.000 karata staza (naravno, među njima su i srpske) koje možete koristiti za pronalaženje sledećeg pešačenja ili vožnje biciklom bez obzira gde se nalazite. Moći ćete da vidite fotografije staze, kao i da se informišete o dužini, oceni i težini rute, na temelju recenzija drugih korisnika. Nakon što krenete u vožnju, aplikacija postaje karta u slučaju da vam treba pomoć pri navigaciji. Takođe prati vaš tempo, udaljenost, nadmorsku visinu i maksimalnu brzinu. Opcija plaćenog članstva omogućuje preuzimanje karata za vanmrežno gledanje i deljenje svoje lokacije sa sigurnosnim kontaktima kad ste u vožnji.\nlepotaizdravlje.rsDragonImages/iStock/Getty Images Plus via Getty Images\nKako prepoznati simptome moždanog udara čak i kod mlađih osoba


Uspeh učenika Škole primenjenih umetnosti - Glas Podrinja\nTalentovani učenici Škole primenjenih umetnosti u prethodnom periodu višestruko su nagrađivani za svoje uspehe.\nPrva nagrada za mladog Borisa\nNa četvrtom foto-konkursu pod nazivom „Razglednica iz školske biblioteke“, koji je za učenike osnovnih i srednjih škola raspisalo Društvo školskih bibliotekara Srbije, u kategoriji učenika srednjih škola, prvu nagradu osvojio je učenik drugog razreda Škole primenjenih umetnosti Boris Čekić, a na istom konkursu pohvaljena je i učenica četvrtog razreda Dunja Popović.\nPrvo mesto za Jovanu\nNa 19. Smotri ćiriličke pismenosti – Čitaj lepo piši 2021, na konkursu za najbolji školski pismeni zadatak, prvo mesto osvojila je učenica prvog razreda Škole primenjenih umetnosti Jovana Sredić, dok je drugo mesto osvojio učenik trećeg razreda Aleksandar Petrović.\nKonkurs za najbolji školski pismeni zadatak, za najlepši rukopis u pismenom zadatku i za ćiriličku kaligrafiju, gotovo dve decenije za učenike osnovnih i srednjih škola u Srbiji, raspisuje Narodna biblioteka “Stojan Trumić“ iz Titela.\nSa Republičke smotre 12 nagrada\nNa 25. Republičkoj smotri likovnog stvaralaštva za učenike srednjih škola, učenici Škole primenjenih umetnosti postigli su veliki uspeh :\n- u oblasti kaligrafija - prvo mesto osvojila je Danica Kuzmanović, drugo mesto Ksenija Jevtić, treće mesto Anđela Đurić;\n- u oblasti grafika - prvo mesto pripalo je Dimitriju Vasiću, drugo mesto Marku Jankoviću, treće mesto Jovani Tufegdžić;\n- u oblasti fotografija - prvo mesto osvojila je Anđela Jerković, drugo mesto Dušan Stanojlović, treće mesto Ksenija Opanković;\n- u oblasti crtež - prvo mesto pripalo je Jovani Stepanović, drugo mesto Dejani Šobić dok je treće mesto osvojila Jelena Mijailović.


Novi rekord na blagajnama svetskih bioskopa Prolog\nSvetske bioskopske sale su u 2016. ostvarile rekordnu zaradu od 38,6 milijardi dolara, mada je ona izvan Severne Amerike prvi put u zadnjih dvanaest godina slabija zbog pada prodaje u Kini.\nSkroman rast od jedan odsto u 2016. podstakli su spektakli poput "Kapetana Amerike: Građanski rat" i "Rogue One: Priča iz ratova zvezda" u poređenju s godinom ranije, kada je već bio zabeležen istorijski rekord, objavilo je Američko filmsko društvo (MPAA).\n"U Sjedinjenim Državama i u Kanadi glavni pokazatelji govore da bi budućnost mogla biti još bolja, s većim brojem mlađih posetioca i pripadnika manjina", rekao je Kris Dod Dod, direktor MPAA-e, grupe za pritisak koja okuplja šest najvećih holivudskih studija. Lani su prihodi u Severnoj Americi porasli na 11,4 milijarde dolara, što je povećanje od dva odsto na godišnjem nivou, s 246 miliona ljudi koji su pogledali barem jedan film u bioskopu, navodi se u godišnjem izveštaju MPAA-e.\nZarada od ulaznica izvan Severne Amerike bila je 27,2 milijarde dolara, manje nego godinu ranije kada je iznosila 27,3 milijarde, zbog naglog pada prodaje u Kini koja je godinama beležila rast - +49 odsto u 2015.,ali je u 2016. pala za jedan odsto, na 6,6 milijardi. Tako je lani udeo prihoda izvan Severne Amerike u ukupnim prihodima bio gotovo 75 odsto, a pre deset godina je bio 63 odsto, piše dnevnik Los Angeles Times.


Auta iz superlative... Konj ili Bik... ili nešto drugo?\nAutor Tema: Auta iz superlative... Konj ili Bik... ili nešto drugo? (Pročitano 89908 puta)\n« poslato: 29 Maj 2010, 21:11:31 »\nKao sto vam je poznato radim za jednu modernu auto tvrtku ..i nakon toliko godina radnog iskustva i kontakta sa svakojakim autima ...kad ugledam rasni automobil ili ga cujem ..najezim se ..a kad mi se pruzi prilika sjesti ili pogledati takvo nesto ...srce mi zalupa svaki puta jace ..radujem se kao malo dijete i jos ako mi se pruzi prilika provozati se ...osjetim taj Feeling slicno ulovu kapitalnog Sarana ..moj favorit je Lamborghini ..estetski mi se vise svidja od Ferrari-ja..recimo stvar ukusa ..vecina nas ovo nikad nece voziti pa prema tome smatram da smo predistinirani dovoljno da kazemo neutralno svoje misljenje ..sta mi se svidja ili ne ...pa izvolite unesite svoje misljenje i Favorite ..\nevo mojih ljubimaca ...\ni sada oni drugi (KOJI NISU MOJI LJUBIMCI)..he he\nOdg: Auta iz superlative... Konj ili Bik... ili nešto drugo?\n« Odgovor #1 poslato: 29 Maj 2010, 21:23:44 »\nJa bi ovako nesto: Bugatti Veyron\n« Odgovor #2 poslato: 29 Maj 2010, 21:37:16 »\nnesto drugo...MECKA JE MAMMA!!!\nsto se tice lamborghini/ferrari price,na istoj smo talasnoj duzini,pre sam za bika nego za konja...\nu istoj smo bransi,ja radim preko 15 godina sa "plavim propelerom" tj, BMW-om,vozio sam ih od '84-'05 godiste i sve je to lepo ali S klasa je tacka na celu pricu...\n« Odgovor #3 poslato: 29 Maj 2010, 21:48:03 »\nMa ,mecku moze svako ,Hemingway nas dira u snove....\n« Odgovor #4 poslato: 29 Maj 2010, 22:10:24 »\nma jok,ne volem kola jedan djir i bubrezi u nosu...\nmoji snovi izgledaju ovako\n« Odgovor #5 poslato: 29 Maj 2010, 22:33:13 »\nlamborgini kupuju oni koji imaju love a ferrari oni koji misle da imaju love\n« Odgovor #6 poslato: 30 Maj 2010, 01:43:45 »\nHmm, moram se složiti sa STUKOLOVAC, Mečka je ipak Mečka..\nZa svaki dan :\nA za SPORTSKI užitak, a da ne gubim bubrege :\nIli, ovako nešto, naravno, pogonjeno Mercedesovim "motorićem V12"..\nZa sada se "mučim" s legendom W124 TE (karavanom)..\n« Odgovor #7 poslato: 30 Maj 2010, 01:49:46 »\nCitat: maverick 29 Maj 2010, 22:33:13\n"mucis se" sa 124-om...ma idi bre,dam ti BMW 525tds '98 i jos jedan 316i '88 u delovima za tu tvoju "muku" odma'!!!\n« Odgovor #8 poslato: 30 Maj 2010, 10:08:52 »\nOvo je moj odabir preko bare .jpg[/IMG]\nA ovo je NAŠE evropsko Bentley.\nOvo je za po gradu ženi do pijace i meni za pecanje\n« Odgovor #9 poslato: 30 Maj 2010, 10:54:50 »\nhahaha ova zadnja mi je najbolja\n« Odgovor #10 poslato: 30 Maj 2010, 11:28:25 »\nBez daljnjeg prava stvar za pecanje ..a za zene ..hm ..moja vozi kao Niki Lauda ..ja polako kroz grad i gledam na potrosnju .kad jednog dana zena vozi i otcepi ga tako samo da mu tockovi neodlete ..i kaze mi onako cool ...uh sto ovo volim ,kad ga cepnem a on iza dimi "...(odnosila se na gume -a ja ...,,tako ti stedis na gorivu " )\nbez daljnejga stavljajte svoje snove ili favorite ali makar neki podatak o tome navedite ..zasto bas taj ..sta vam se posebno svidjelo ..i ako se prepoznajete u tom vozilu ...\n« Odgovor #11 poslato: 30 Maj 2010, 12:11:34 »\nauti mi nisu fetis pa sam trazio veliki, pouzdani auto u kojem provoditi veci dio dana, izbor je pao na audi a6....posto mi je malo bio preskup, opcija broj dva je bio passat...pouzdan i siguran....imam ga dvije i pol godine...ja sam mu prvi vlasnik i jedini vozac.... i planiram ga voziti jos duzi period...\n« Odgovor #12 poslato: 30 Maj 2010, 16:25:06 »\nljudi vratite se iz mašte u stvarnost ove slikeice gor pa to nije za nas...................................................................\n« Odgovor #13 poslato: 30 Maj 2010, 17:42:10 »\nma jesu bas za nas, mi bi uzivali u njima..za razliku od onih koji ih kupuju i drze u garazi\n« Odgovor #14 poslato: 30 Maj 2010, 18:41:59 »\nJa sam malo skromniji po po mom ukusu a i ženinoj isto ,jedan ovakav i da me svet vidi.


Prodavac u kiosku (ž/m) at Štampa Sistem doo / Šljaka.com\nna Štampa Sistem doo u Novi Sad, Beograd, Niš (Poslato na 18-02-2020)\nŠtampa Sistem doo, Novi Sad, Beograd, Niš\nU zavisnosti od Vašeg znanja, iskustva, prirode i ambicije, možete pronaći svoje mesto u “Moj kiosk štampa”.\n•Ako ste osoba kojoj domaće vaspitanje i odnos prema radu nalažu da poštuje svoje radno mesto, nastoji da ispuni njegove zahteve i da sledi postavljene procedure rada – nudimo Vam zaradu i sve ono što Vam po zakonu pripada:\no prijava od prvog dana rada, plata preko računa i uvek na vreme, sa uredno plaćenim porezima i doprinosima\no zdravstveno osiguranje za Vas i članove porodice\no plaćeni godišnji odmori i praznici, prekovremeni sati, prevoz\n•Ukoliko pokažete da ste rođeni za posao PRODAVCA, uživate u svakodnevnoj komunikaciji sa kupcima, vedri ste i borbeni, raduju Vas izazovi i izuzetni rezultati koji nastaju zahvaljujući Vašem prirodnom talentu, obuci koju ste prošli i trudu koji ulažete, obećavamo Vam dodatne novčane bonuse i materijalne nagrade (obuka nema komercijalni osnov, odnosno lica koja se uključuju u program obuke ne snose troškove po bilo kom osnovu).\n•Vaše sposobnosti i kvalifikacije prevazilaze radno mesto prodavca, a želite karijeru u prodaji – nudimo Vam mogućnost da radno mesto prodavca bude Vaša odskočna daska za karijeru u kompaniji koja koristi svaku priliku da zaposlenima koji to zaslužuju pruži mogućnost da napreduju (i to ne samo na papiru).\nUkoliko ste zainteresovani da postanete deo našeg tima, pošaljite vašu radnu biografiju na adresu:\n„Štampa Sistem“ d.o.o. Bulevar Milutina Milankovića 19 Novi Beograd ili na e-mail: posao@stampa.rs ili pozovite na telefon: 011/7159-662\nSkoro postavljeni poslovi Štampa Sistem doo\n13 May PRODAVAC U KIOSKU (ž/m)\nŠtampa Sistem doo,\n02 Dec PRODAVAC U KIOSKU (ž/m)\n01 Jul PRODAVAC U KIOSKU (ž/m\n02 May Prodavac u kiosku\n» Prodavac u kiosku (ž/m)


On kaže da se UNS već neko vreme nalazi pod pritiskom Ministarstva finansija, jer zbog promene pravila Poreske uprave plaćaju mnogo veći porez na imovinu nego ranije, a zahtev Uprave za sprečavanje pranja novca vidi kao nastavak tog pritiska. Dodaje da nije sporno da se vrši kontrola ako postoji zakonski osnov za to, ali da nije odgovoreno na pitanje kako je procenjeno da mediji i novinari predstavljaju rizik od pranja novca.\n"On bi morao da se oglasi i da javnosti, a ne samo pojedincima i novinarima, objasni o čemu je ovde reč. Naravno da zakon važi za sve, ali dajte nam podatak na osnovu čega ste procenili da ovi pojedinci i orgnaizacije peru novac. Mora da postoji. Ako ne postoji, jasno je da je reč o zloupotrebi", napominje predsednik UNS-a.


Čavušoglu: Makronova retorika odraz kolonijalne prošlosti Francuske - Sputnjik Srbija\nČavušoglu: Makronova retorika odraz kolonijalne prošlosti Francuske\n14:32 11.08.2020 Preuzmite kraći link\nVicepredsednik Turske Fuat Oktaj i ministar spoljnih poslova Turske Mevlut Čavušoglu posetili su Bejrut koji je razrušen u razornoj eksploziji amonijum nitrata (šalitre) 4. avgusta. Nakon svoje posete turske diplomate kritikovale su francuskog predsednika Emanuela Makrona.\nOktaj je za list „Haberturk“ izjavio da Makrona ne treba uzimati za ozbiljno.\n„Makron je razmaženo dete regiona. Postoje i odrasla deca koja pokušavaju da se pokažu. Makron je jedan od njih. Turska je ozbiljna, zrela i razumna zemlja od akcije u međunarodnim odnosima, koja neće reagovati na takvo ponašanje. Ne nameravamo da definišemo našu spoljnu politiku obazirući se na Makrona“.\nSa druge strane, Mevlut Čavušoglu je kritikovao i postupke Francuske.\n„To je zapravo odraz francuske politike destabilizacije u ovom regionu. Francuska uvek te teritorije doživljava kao platformu za konkurenciju. Mi razmišljamo drugačije. Neka svi pomognu na neki način, a mi ćemo takođe pomoći. Makronov dolazak (u Liban) i njegova retorika predstavljaju odraz kolonijalne prošlosti Francuske“, istakao je Čavušoglu.\nPredsednik Francuske Emanuel Makron posetio je Bejrut nekoliko dana nakon eksplozije i tada obećao da će organizovati konferenciju za prikupljanje finansijskih sredstava, prehrambenih proizvoda, lekova i drugih potrepština za nastradale u eksploziji.\nTokom svoje posete Libanu Makron je dao kontroverzne izjave o naporima Turske da pomogne razorenom Bejrutu. Makron je rekao da, ukolilko Francuska ne bude igrala svoju ulogu „sile koja veruje u multilateralizam i veruje u interese libanskog naroda, onda bi mogle da se umešaju druge sile, bilo da je to Iran, Saudijska Arabija ili Turska“.\nEksplozija u Bejrutu probudila u Libancima želju da ponovo postanu francuska kolonija\nFrancuska, koja je nekada bila značajan igrač na Bliskom istoku i Severnoj Africi, postepeno je izgubila svoj uticaj kada su njene bivše kolonije proglasile nezavisnost. Nasuprot tome, Turska raste kao bitan igrač u regionu.\nFrancuski predsednik je tokom posete razorenom Bejrutu tešio uznemirenu gomilu naroda, obećao da će obnoviti grad i izjavio da je eksplozija probila srce Francuske.\n„Francuska nikada neće napustiti Liban“, izjavio je tada francuski predsednik.\nRazorna eksplozija dogodila se u Bejrutu 4. avgusta u blizini pomorske luke nedaleko od baze libanske mornarice. Poginulo je 158 ljudi, a šest hiljada je povređeno. Udarni talas uništio je i oštetio na desetine kuća, automobila, a u mnogim četvrtima grada razbijena su prozorska stakla.\nPrema podacima lokalnih vlasti, uzrok eksplozije je detonacija 2.750 tona amonijum nitrata (šalitre) koja je bila uskladištena u luci nakon što je zaplenjena 2014. godine.\nEmanuel Makron, Mevlut Čavušoglu, Liban, Bejrut


Partijska i pravna država ne mogu zajedno - Nova ekonomija\nPartijska i pravna država ne mogu zaj...\nNakon što je posle tri godine fiskalne konsolidacije proglašeno da smo izašli iz krize, sledeći zadatak je dostići snažan privredni rast i to u dužem roku. O tome šta je potrebno za to i da li je dugoročni privredni rast moguć u društvima u kojima je interes pojedinih grupa iznad interesa društva, govori Milojko Arsić, profesor na Ekonomskom fakultetu i glavni urednik izdanja Kvartalni monitor\nZa dugoročno održiv i snažan privredni rast potrebno je trajno održanje makroekonomske stabilnosti, ali i napredak u strukturnim reformama koje su u prethodnim godinama stagnirale. Strukturne reforme se pre svega odnose na javna preduzeća, ali i na državnu upravu, pravosuđe, obrazovni, zdravstveni i penzijski sistem. Kada su u pitanju javna preduzeća, prvi korak je da se partijska kontrola nad njima zameni državnom, a potom da se ona oslobode kvazifiskalnih funkcija kao što su neekonomske cene nekih proizvoda, subvencije potrošača, tolerisanje neplaćanja usluga i drugo. Reforma obrazovnog sistema treba na svim nivoima, od majstora do istraživača, da obezbedi znanja i veštine koje će biti međunarodno konkurentne. Za rast privrede je važno da se nastavi izgradnja infrastrukture jer se time smanjuju troškovi poslovanja i unapređuje konkurentnost privrede. Nakon toga sledi najvažniji posao, izgradnja modernih institucija koje su primerene savremenoj tržišnoj privredi. To znači da se uspostavi ravnopravnost svih učesnika u privredi, kao i da se obezbedi efikasnija zaštita ugovora i svojine. Za dobre institucije ključno je da se izgradi državna uprava i pravosuđe u kojima će kompetentnost, posvećenost i poštenje biti iznad partijske lojalnosti. Bolje institucije su preduslov za dugoročni rast privrede, a u njima Srbija nije ostvarivala napredak u dužem vremenskom periodu, kaže Arsić.\nU vlasti ističu da je privredni rast Srbije ove godine, koji će biti preko četiri odsto, među najvećima u Evropi. Hajde da stavimo to u kontekst privrednog rasta regiona, recimo Centralne i Istočne Evrope. Gde se stvarno nalazimo?\nAko gledamo samo ovu godinu, privredni rast će biti 4,2 odsto, što su istraživači Kvartalnog monitora prognozirali pre godinu dana. Ovaj rast će biti na nivou prosečne stope rasta u 11 zemalja CIE koje su članice EU. Već sada je izvesno da će bar tri zemlje imati brži rast od Srbije. To su Poljska, Mađarska i Letonija, dok će nekoliko zemalja, kao što su Slovenija, Slovačka i Rumunija, imati sličan rast kao i mi. Prema tome, ne može se nikako govoriti o nekom spektakularnom rastu privrede Srbije u ovoj godini. Dodatna slabost ovogodišnjeg rasta privrede Srbije je u tome što je on jednim delom rezultat jednokratnih faktora, odnosno oporavka privrede od prošlogodišnje suše i problema u EPS. Da nije tih jednokratnih faktora, rast bi iznosio oko 3,3 odsto, što je znatno slabije od proseka zemalja CIE. Osim toga, u drugoj polovini ove godine privreda Srbije usporava rast, što je u skladu na našom prognozom da će se u narednoj godini ostvariti rast između 3,5 i četiri odsto. Rast privrede Srbiji u odnosu na okruženje je još slabiji kada posmatramo duži vremenski period od pet ili 10 godina. U prethodnih 10 godina privreda Srbije se zajedno sa Slovenijom i Hrvatskom nalazi u grupi zemalja CIE, koje su najsporije rasle. Međutim, nije isto kada privreda Slovenije stagnira sa zaradama od 1.000 evra i Srbija sa platama od oko 400 evra. Prethodna decenija je za privredu Srbije u velikoj meri izgubljena, što se vidi po kretanju prosečnih zarada. Uoči krize zarade su bile 400 evra, a sada nakon 10 godina su dostigle tek 420 evra. Mada se sadašnje zarade isplaćuju iz realnijih izvora nego u pretkriznom periodu, njihov rast za samo 20 evra u periodu od 10 godina je porazan rezultat.\nOtkud toliko zaostajanje u privrednom rastu u poslednjoj deceniji, jer svetska kriza je sve pogodila?\nZa razliku od drugih zemalja CIE, Srbija je ušla u krizu sa nezavršenom tranzicijom, nije završila čak ni privatizaciju. Osim toga, Srbija je ušla je u krizu sa velikim unutrašnjim i spoljnim neravnotežama, zbog čega je negativni uticaj svetske krize bio snažniji nego u slučaju drugih zemalja. Investicije su dominantno finansirane stranim kapitalom, pa je naglo smanjenje priliva stranih investicija i kredita na početku krize značilo i veliki pad ukupnih investicija, a time i višegodišnju stagnaciju privrede. Osim toga, fiskalni deficit je bio vrlo visok, što je imalo za posledicu snažan rast javnog duga. U periodu 2008-2012. Vlada je bila previše fragmentirana i slaba da bi donosila teške i nepopularne odluke, dok su u periodu 2012-2014. izbegavane nepopularne mere, kako bi se aktuelna vlast učvrstila. Kao rezultat toga javni dug je u periodu vlade Demokratske stranke, SPS i G17+ porastao za skoro sedam milijardi evra, da bi u toku prve dve godina vlasti SNS i SPS dug porastao za čak 10 milijardi evra. Stoga je Srbija tokom 2014. godine bila suočena sa realnom mogućnošću bankrota, što sigurno nije dobar ambijent za investicije i privredni rast. Ozbiljne mere za uspostavljanje makroekonomske stabilnosti su sprovedene tek krajem 2014. godine. Uspostavljanje makroekonomske stabilnosti u kombinaciji sa ekspanzijom evropskih privreda omogućilo je da Srbija, čak i tokom fiskalne konsolidacije ostvari rast. Međutim, taj rast je i dalje sporiji od prosečnog rasta zemalja CIE, mada bi Srbija kao jedna od najmanje razvijenih zemalja u Evropi trebalo da ostvaruje iznatprosečne stope rasta, kako bi nadoknadila istorijski zaostatak za zemljama srednje i Zapadne Evrope.\nInvesticije su jedan od neophodnih faktora privrednog rasta. Ove godine imamo rast javnih investicija, imamo solidan priliv SDI, ali šta je sa domaćim privatnim investicijama? Može li se bez njih razvijati?\nUkupne investicije u Srbiji su i dalje male. Ove godine će iznositi oko 20 odsto BDP-a. Dugoročno održiv rast, od četiri, pet odsto godišnje zahteva investicije od bar 25 odsto BDP-a. U okviru toga SDI mogu da iznose oko pet odsto BDP-a, javne investicije četiri–pet odsto, a ostalih 15-16 privatne investicije. One su sada na 10 odsto BDP-a i one najviše odstupaju od potrebnog nivoa. Ove godine su značajno porasle javne investicije, verovatno za 50 odsto u odnosu na prošlu godinu. Ali njihovo učešće u ukupnim investicijama je skromno, pa je i efekat tog rasta srazmerno mali. I strane investicije rastu za oko pet odsto, ali domaće privatne rastu za oko tri-četiri odsto. To znači da rastu približno istom brzinom kao i BDP, pa stoga njihov udeo u BDP-u neće biti povećan. Mada i javne i strane direktne investicije imaju važnu ulogu u rastu privrede, ipak su domaće privatne investicije presudne za snažan i dugoročno održiv rast privrede, a one su u Srbiji i dalje vrlo niske.\nA od čega zavisi kolike će biti investicije i koliko će one biti efikasne?\nZa povećanje privatnih investicija potrebno je da se u dužem periodu ostvaruje makroekonomska stabilnost, a to znači da imamo nisku i stabilnu inflaciju, relativno stabilan kurs, nizak fiskalni i spoljni deficit i drugo. Osim toga, država treba da izgradi dobru infrastrukturu, obezbedi obrazovanu radnu snagu. Za rast investicija važne su niske kamatne stope, ali i razvoj nebankarskih finansijskih institucija. Naravno, neophodno je da\nse obezbede dobre institucije koje će svim učesnicima dati podjednake šanse, gde neće biti privilegovanih i diskriminisanih preduzeća i preduzetnika, a gde ne postoji rizik od eksproprijacije profita i svojine. Generalno, faktori koji su potrebni za povećanje privatnih investicija su skoro identični faktorima koji su neophodni za privredni rast. Što se tiče\nefikasnosti investicija, ona prvenstveno zavisi od toga da li je u nekoj zemlji uspostavljen konkurentski ambijent. U uslovima konkurencije, privrednici kroz cene, kamatne stope, kurs, dobijaju informacije na osnovu kojih u proseku donose dobre odluke. U uslovima konkurencije dobre investicione odluke se nagrađuju profitima i povećanjem vrednosti\nimovine, dok se loše kažnjavaju gubicima, a povremeno i bankrotom.\nPominjete već drugi put institucije. Kako se vama čini, da li napredujemo u razvoju institucija?\nPrema različitim istraživanjima u kojima se procenjuje kvalitet institucija, Srbija je jedna od najslabije plasiranih zemalja u Evropi. U većini istraživanja slabije institucije od Srbije imaju samo Albanija i Bosna i Hercegovina, a u ponegde i Makedonija. Dodatni problem je u tome što u ovoj oblasti za razliku od nekih drugih, kao što su makroekonomska stabilnost ili izgradnja infrastrukture, nije bilo napretka prethodnih nekoliko godina. Ovo je posebno zabrinjavajuće zbog toga što bez dobrihinstitucija ne možemo da se nadamo dugoročnom privrednom napretku, o čemu svedoči dugotrajno iskustvo latinoameričkih zemalja. Razlozi za slabe institucije u Srbiji mogu se naći u brojnim istorijskim okolnostima, ali izostanak napretka tokom nekoliko poslednjih godina je odgovornost aktuelne vlasti. Postoji sve više dokaza da izgradnja dobrih institucije nije prioritet aktuelne vlasti. Umesto izgradnje institucija uspostavlja se partijska država, koja treba da obezbedi dugoročnu vlast aktuelne političke garniture, nezavisno od rezultata koje ostvaruju u oblasti ekonomije, zaštite nacionalnih interesa itd. Takva partijska država je nespojiva sa dobrim institucijama i pravnom državom.\nDa li je to ono što zovu zarobljena država?\nDa, zarobljena država je u funkciji određenih interesnih grupa koje su organizovane oko vladajuće stranke. Takva država je podređena parcijalnim privatnim interesima, umesto da podjednako služi svim društvenim slojevima. U takvim državama moguć je određeni ekonomski napredak u trajanju od nekoliko godina, ali se ne može računati na dugoročno održiv rast. Aktuelna vlast nastoji da ostvari rast privrede uz slabe institucije na taj način što za strane investitore i privilegovane domaće biznismene stvara naročito pogodne uslove poslovanja. Oni dobijaju subvencije i poslove sa državom, zaštićeni su od birokratskih procedura i samovolje vlasti, uključujući i reketiranje. Visoke strane\ndirektne investicije su posledica posebnih pogodnosti, koje strani investitori dobijaju u Srbiji, a ne toga da su opšti uslovi poslovanja u Srbiji dobri. Da su uslovi poslovanja u Srbiji dobri, to bi se odrazilo prvenstveno na rast domaćih privatnih investicija, a sada to nije slučaj.\nKad smo već kod lista, nedavno je objavljena Duing biznis lista Svetske banke na kojoj smo pali za pet mesta, ali i dalje smo na solidnom 48. mestu. Da li ta lista dobro odražava privredni ambijent u nekoj zemlji?\nMi na Duing biznis listi i dalje stojimo mnogo bolje nego na drugim važnim listama. Bolje smo plasirani tu nego na listi Svetskog ekonomskog foruma gde smo po konkurentnosti na 78. mestu u svetu. Ili ako gledamo listu Svetske banke, koja se odnosi na kvalitet upravljanja državom, koja se u Srbiji retko pominje, a na njoj smo na 103. mestu u svetu. Ona sadrži pokazatelje kao što su demokratičnost društva, odgovornost vlasti, efikasnost upravljanja, kvalitet institucija, borba protiv korupcije. Većina rang-lista kojima se ocenjuju uslovi poslovanja, privredni ambijent i slično, zasniva se na proceni stanja u određenoj oblasti, koju daju menadžeri, konsultanti itd . Duing biznis se razlikuje od drugih lista po\ntome zato što je iz svake oblasti izabran konkretan merljiv i proverljiv kriterijum. Po tome ona deluje egzaktnije nego druge liste, ali to daje prostor državama da strateški reaguju i da se fokusiraju da ispune baš ono što vrednuje lista. Na primer, skrati se vreme za izdavanje građevinskih dozvola, a urbanističko planiranje nije uređeno, cveta nelegalna gradnja... Da nešto nije u redu sa tom listom, vidi se po tome što su Gruzija i Makedonija bolje plasirane od recimo Nemačke i Austrije.\nPrethodne dve godine imamo tendenciju širenja spoljnotrgovinskog deficita. Uvoz raste brže od izvoza. Da li to može biti problem u budućnosti?\nAko bi potrajalo duže vremena mogao bi biti problem, čak i ako se deficit finansira stranim investicijama, kao što je slučaj kod nas. Kada je deficit finansiran neto SDI, raste strana imovina u zemlji koja je sada već vrlo visoka, oko 90 odsto srpskog BDP-a. Ta imovina generiše dohotke koji se povlače iz Srbije u vidu dividendi i kamata, a ponekad se povlači i kapital,što će u budućnosti uticati na povećanje deficita u tekućem bilansu. Sa takvom strategijom mi smo zavisni od kretanja na svetskom tržištu kapitala, koja su često turbulentna i ne zavise od nas. Ako bi se pojavila nova kriza ona bi mogla da nas pogodi tako što bi stranci prestali da finansiraju naš spoljni deficit, slično kao što se to dogodilo 2009. i 2010.godine. Direktne posledice toga bi bile pad ukupnih investicija, pritisci na\nslabljenje dinara i trošenje deviznih rezervi, a krajnji rezultat bi bio pad privredne aktivnosti i zaposlenosti.\nDa li je povećanje deficita tekućeg bilansa nužna posledica rasta privrede?\nNetačan je stav nekih domaćih ekonomista da kada privreda raste to mora da dovede do povećanja spoljnotrgovinskog deficita i deficita tekućeg računa platnog bilansa. To je tačno samo ako je rast baziran na domaćoj tekućoj tražnji. Ako rast dolazi od investicija i izvoza, onda je moguć i suficit. Ima dosta evropskih zemalja koje beleže veći rast od nas, a koje\nimaju manje deficite ili čak suficite u razmeni sa svetom. Deficit od šest odsto BDP-a za zemlju veličine Srbije je prevelik. Naš cilj treba da bude ravnoteža, pa čak i suficit u tekućem platnom bilansu.\nDa li to povećanje deficita posledica aprecijacije dinara?\nAprecijacija dinara značajno utiče na rast spoljnih deficita, mada to nije jedini uzrok njegovog rasta. Pitanje je zašto je dinar jačao? Pritisak je dolazio od priliva stranog kapitala. Ove godine NBS je pokazala da to može da se kontroliše. Prethodnih godina se nije trudila, jer je politički vrlo popularno kada dinar jača. Jačanje dinara povećava kupovnu moć, povećava plate i penzije i to građani podržavaju, ali to je kratkoročno razmišljanje, jer tako domaći proizvodi postaju manje privlačni od uvoznih, teže izvozimo. To ne utiče toliko na multinacionalne kompanije, ali pogađa izvozna mala i srednja preduzeća koja rade na ivici rentabilnosti i kojima promena kursa za nekoliko procenata može učiniti posao\nrentabilnim ili ne.\nVlada se sada u novembru odlučila da ukine zakon o smanjenju penzija i istovremeno da penzije do 34.000 dinara poveća za pet odsto, a da veće penzije ne dobiju nikakvo povećanje. Fiskalni savet smatra da to nije u skladu sa principima, pa i zakonima. Od predstavnika države čuli smo da je bilo nužno da se smanje razlike između najvećih i najnižih penzija. Šta vi mislite?\nTo što je država uradila je bilansno održivo, moguće je toliko sredstava odvojiti za povećanje penzija, a da se ne dovede u pitanje održivost fiskalne politike. Drugo je pitanje usklađenosti te politike sa opštim penzijskim zakonima u Srbiji. Naš sistem je zasnovan na Bizmarkovom modelu gde je visina penzija proporcionalna uplaćenim doprinosima. U\ntom sistemu nisu primerene proizvoljne, ad hok promene, kojima se vrši preraspodela od jednih ka drugim penzionerima. U okviru ovog sistema određene preraspodele su moguće, ali bi one trebalo da se ostvare kroz sistemske zakone, a njima bi trebalo da prethodi temeljna javna i stručna rasprava. U sistemu koji postoji u Srbiji, nedopustivo je da se odlukama Vlade menjaju odnosi između uplaćenih doprinosa i penzija.\nOd početka sledeće godine trebalo da stupe na snagu zakoni koji uređuju plate u javnom sektoru i platne razrede, ali je to odloženo za 2020. Ta reforma se priprema već nekoliko godina, ali bez efekata za sada. Zbog čega je to toliko teško sprovesti?\nTo je objektivno krupan i komplikovan zadatak zbog velikog broja raznovrsnih poslova u javnom sektoru. Međutim, država je ušla u ovaj posao pre nekoliko godina i trebalo je do sada da bude završen. Izgleda da je bilo lutanja i različitih viđenja u kom pravcu treba ići. Verovatno ima i velikih otpora kod različitih interesnih grupa koje su protiv uvođenja reda\nu sistem plata u javnom sektoru. Neki delovi javnog sektora su uspeli da se izbore za bolji položaj nego što to odgovara objektivnim kriterijumima, pa bi uvođenje platnih razreda značilo da će u nekoliko narednih godina oni imati stagnaciju ili sporiji rast plata. Tu se radi o bezbednosnim službama i slično. Očigledno da Vlada još uvek nije spremna da ispravi te disparitete.\nImamo najave da će u narednoj godini baš bezbednosne službe imati najveći rast plata.\nTo znači da se udaljavamo od pariteta koje je trebalo da donese reforma. Pravi sistem vrednosti koji dominira u Vladi se otkriva kroz odluke ipostupke, a ne kroz deklarativna opredeljenja.\nNa početku ste spomenuli reforme javnih preduzeća koje treba sprovesti. Javna preduzeća su toliko dugo problem, donošeni su zakoni, pokušavana korporativizacija, ali i dalje nema značajnog efekta. Zašto?\nPostoji pritisak da se nešto uradi u toj oblasti, od MMF-a i EU, ali ipak potrebna je unutrašnja politička volja, jer niko spolja ne može da nas natera da uradimo tako složenu reformu. Otpori za te reforme dolaze od nekoliko interesnih grupa. Recimo od strane vladajuće stranke kojoj su takva preduzeća važna za partijsko zapošljavanje, za finansiranje preduzeća bliskih vlasti, a potom i same stranke i slično. Drugi su sindikati\nkoji su se izborili za povoljne položaje zaposlenih u okviru nekih od javnih preduzeća. Mislim da je sada lakše sprovesti ove reforme nego ranije, pre svega zbog nešto bolje situacije na domaćem i evropskom tržištu radne snage. Konačno, postoji deo privilegovanih privatnih preduzeća koja posluju sa javnim preduzećima. Građani koji su istovremeno i birači, protive se povećanju cena struje. Ipak, postepeno povećanje cena je\nneophodno jer sa postojećim cenama EPS ne može dovoljno da investira, čak i ako se u njemu sprovedu sve neophodne reforme.\nEkonomski rezultati i propaganda\nČesto možemo da čujemo kako su neki ekonomski rezultati Vlade najbolji u Evropi, ili najbolji u modernoj istoriji Srbije. Kako vama to izgleda?\nPostoji tendencija snažnog falsifikovanja tekućih ekonomskih kretanja, kao i istorijskih ekonomskih kretanja. Tu se ne radi o reviziji ekonomske istorije, u smislu da se pronalaze novi dokazi i činjenice, već o običnom falsifikovanju prošlosti. Sada se kao glavni problem zašto Srbija zaostaje za regionom navodi pljačkaška privatizacija, a ne recimo sankcije tokom 90-ih, bombardovanje i hiperinflacija. Privatizacija u Srbiji je bila podjednako neuspešna kao i u drugim zemljama, Centralne Evrope, ali su te zemlje sada duplo razvijenije od Srbije. Očigledno je da se želi izbrisati odgovornost za privredni slom 90-ih, kao i njegov uticaj na istorijsko zaostajanje privrede Srbije. Manipulacije pri tumačenju statističkih podataka koje se odnose na tekuća privreda kretanja su gotovo svakodnevne. Kada se ostvare prosečni ekonomski rezultati kao što je privredni rast ove godine, to se predstavljakao najveći rast u Evropi, ili kao najveći u novijoj istoriji, a mi smo od\n2001. do 2008. imali prosečan godišnji rast od šest odsto. Pretkrizni rast je imao slabosti zbog velikih deficita, ali i sadašnji je praćen visokim spoljnim deficitom. Slično tome, pad nezaposlenosti se predstavlja kao veliki uspeh vlasti, mada je ona velikim delom posledica odlaska ljudi u inostranstvo, što se nikako ne može smatrati uspehom. Generalno, uticaj\npovoljnih međunarodnih okolnosti na privredu Srbije, kao što su pad kamatnih stopa, velika ponuda jeftinog kapitala, ili rast tražnje u evropskim zemljama, ignoriše se i pripisuje politici Vlade, dok se uticaj nepovoljnih okolnosti kao što su suša ili poplave preuveličavaju.\nManipulacije pri tumačenju statističkih podataka i povremeno navođenje netačnih podataka bi se moglo tumačiti kao deo ne baš poštene, ali ipak regularne političke borbe, samo pod uslovom da su najširoj javnosti podjednako dostupni i drugačija tumačenja i tačni podaci. Međutim, zbog snažne medijske dominacije aktualne vlasti to nije slučaj, pa su najvećem delu javnosti dostupni samo zvanična tumačenja i podaci. Stoga se\npostavlja pitanje u kojoj meri je moguće funkcionisanje demokratskog društva ako građanima nisu dostupne realne informacije o stanju u privredi i društvu? Ako su informacije na osnovu kojih se ocenjuje stanje i privredi i društvu iskrivljene, tada ni glasanje ljudi na izborima nije realno.\nKad kažeš Frida, na prvu loptu ljudi prizovu njen raskošni modni stil, crne jake spojene obrve, paperjaste nausnice i glumicu Salmu Hajek koja je b...


Da li je po vama normalno da ljudi koji imaju mala ili nikakva primanja imaju po petoro dece? Da li je normalno da ljudi koji imaju prosečna primanja nemaju dece zato što ih je strah da neće deci pružiti normalno odrastanje? Verovatno ne valja ni jedno ni drugo, ali bi hteo da čujem vas ... P.S pišite šta mislite, osećate ne morate da se vežete za ova boldovana pitanja ...\nA ako cekas da kupis stan, kola i druge stvari, onda zaista i prodje voz Gather ye rosebuds while ye may... Citat\nIzvinjavam se, ja sam delimično obrazovan, ali ne volim kontracepciju, pa jebiga, nemam desetoro dece, nema to veze s tim, nego ljudi vole decu, pa tot i je Najgora je uš što iz opanka iziđe.\nDa li je normalno da ljudi koji imaju prosečna primanja nemaju dece zato što ih je strah da neće deci pružiti normalno odrastanje? Mislim da su novci izgovor za konformizam i nespremnost da se puno sebe daje. Ali puštam da svako priča ono u šta želi da veruje. Ne osuđujem kad se neko odluči da nema dete, niti da ima samo jedno. Neka ima onoliko dece koliko je spreman da podigne. Samo, ponekad mi je žao kad vidim jedinče čiji roditelji, u želji da mu priušte status kraljevića, odluće ga liše brata ili sestre. Eto, ja bih se uvek odlučila da delim koru hleba sa mojom sestrom nego da odrastam i živim bez nje. Leonard Peltier kaže:\nNormalno je samo ako su u momentu kada su planirali (ili se možda pak iznenadili, ali ipak odlučili i na peto dete) imali minimum koji bi obezbedio podizanje te dece bez oslanjanja na druge. Svakom se može desiti da mu se život okrene za 360 stepeni i da izgubi ono što je imao (sigurnost, posao, imovinu, zdravlje...).\nAli, odlučivati se na peto dete i očekivati od društva da ih podiže i da im obezbeđuje ne može nikad biti ljubav prema deci, potreba da se neko iskaže kao roditelj ili nešto slično. Razmem da i ljudi sa margina imaju potrebu za porodicom, za roditeljstvom, i treba ih u tome podržati. Donekle. Podržati ih da imaju jedno dete, dva ili ako je već to društvo definisalo kao socijalnu politiku, tri deteta. Bazilej kaže:\nZavisi šta se podrazumeva pod normalnim. Ih koliko sam puta videla zdravije i normalnije odnose u siromašnijim porodicama nego kod nekih buržuja.\nLepo je imati...i moći priuštiti deci i garderobu i putovanja i raznovrsne obroke...i sve te neke osnovne potrebe...al' da gi bem, nisu novci merilo za sve. Pa ja sam bre rodila dete usred studiranja. Kakva primanja, kakvi bakrači...što nam daju roditelji to nam je sve. Dešavalo se da odem u mesaru i sva bitna kažem: Dve šnicle za pohovanje moliću lepo. Znam, to nije ni blizu situacije ljudi koji žive na ivici egzistencije...al' kad sam pročitala izjavu majke, ove što je sad aktuelna po novinama i za čiju porodicu je pokrenuta humanitarna akcija, da poručuje svim roditeljima koji napuštaju svoju decu i ostavljaju ih po sirotištima...da to ne rade, nego da ih dovedu u njenu porodicu i kako tako, oni će ih odhraniti. E. Pa da se postide svi oni koji imaju i mogu a neće. Al' dobro, ne treba generalizovati. Sve može da bude, a ne mora da znači. Ovde ima skotova koji izrode čopor dece zarad novčane pomoći koju primaju od države. Pa popiju te pare, ušmrkaju, poduvaju, zavisi ko se čime puca, a deca trčkaraju u pocepanoj garderobi. A s druge strane ima i onih koji sasvim pristojno žive, al' neće da rađaju iz krajnje sebičnih razloga.\nDa li je po vama normalno da ljudi koji imaju mala ili nikakva primanja imaju po petoro dece? Da li je normalno da ljudi koji imaju prosečna primanja nemaju dece zato što ih je strah da neće deci pružiti normalno odrastanje? Ko je uopste postavio neke odrednice sta je'normalno'?I sta sve spada u taj strah da im se nece obezbediti normalno detinjstvo?Da li uopste neko moze da garantuje sigurnost radnog mesta,visine zarade,da li ce se razboleti ili nece, ili bilo sta drugo u zivotu,pa im eto za radjanje fale garancije.Isto je i obrnuto.Krenes sa dobrih pozicija,a posle se desi gomila nepredvidjenih okolnosti .Plus cela situacija u nasem drustvu.\nVolis da uprostis stvar i da olako zakljucujes. Siromasna deca se cesto istraumatizuju bas zbog nedostatka osnovnih zivotnih predmeta, delom zbog zadirkivanja one dece koje to imaju, delom zbog svojih siromasnih vrsnjaka koji su ta dobra stekli. Snobizam je duboko ukorenjeno u svako povrsno drustvo koje je okrenuto materijalnim vrednostima. U obdanistvu je statusni simbol McDonalds, u nizim razredima dobra torba, olovke, kasnije patike, bajkovi, za vreme tinejdzerstva odevni predmeti, kasnije besna kola, sto kvadtata i tako dalje. Uglavnom zelja za ovim generise veci deo delikvenata po svim uzrastima populacije. Stavise, konflikte medju drustvenim slojevima takodje generise ista stvar.\nTrofeji Odgovor: Dijametralno različito, a svodi se na isto?


I Mitsubishi manipulirao dizelskim motorima? – Energy Press\nU prostorijama njemačke podružnice automobilskog koncerna Mitsubishi provedena je racija zbog sumnje u manipulacije dizelskim motorima, a pokrenut je istražni postupak i protiv centrale te kompanije u Japanu.\nPretresi su obavljeni u deset objekata na području nekoliko saveznih pokrajina. Pretraga je bila usredotočena na dokaze o uređajima koji manipuliraju motorima kako bi na ispitivanjima ispušnih plinova pokazivali bolje rezultate od stvarnih.\nIstraga je provedena u objektima Mitsubishija, ali i kod dobavljača, između ostalog, i kod Continentala, jednog od najvećih njemačkih dobavljača automobilske industrije.\nPrema saopćenju državnog tužilaštva, pogođeni su dizelski motori zapremnine 1,6 i 2,2 litra s oznakom euro 5 i 6. Tužilaštvo je pozvalo kupce Mitsubishija koji posjeduju modele izrađene nakon 2016. da se jave policiji.\nMitsubishi Njemačka, firma koja je uvoznik automobila te marke, u utorak je potvrdio medijske napise o pretresu, ali je odbio saopćiti detalje. Japanska kompanija već je 2016. priznala manipulacije motorima u svrhu prikazivanja lažnih rezultata na ispitivanju ispušnih plinova, ali je tada bila riječ o motorima na benzinski pogon. Skandali s manipulacijom automobilima s dizelskim motorima već godinama pogađaju njemačke automobilske kompanije, ponajprije one u sastavu koncerna Volkswagen.\nBIH ne poštuje granične vrijednosti iz termoelektrana


Džeko poslije poraza "zmajeva" u Poljskoj: Crveni karton bio diskutabilan, prvi gol pao iz ofsajda! | Fudbal\nDžeko poslije poraza "zmajeva" u Poljskoj: Crveni karton bio diskutabilan, prvi gol pao iz ofsajda! | MONDOBA\n9. March, 11:46\nDžeko poslije poraza "zmajeva" u Poljskoj: Crveni karton bio diskutabilan, prvi gol pao iz ofsajda! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n14.10.2020. / 23:11 23:16\nAutor mondo.ba 14.10.2020. / 23:11 23:16\nKapiten Bosne i Hercegovine Edin Džeko je nakon utakmice s Poljskom u Ligi nacija kazao kako su očekivali mnogo više od utakmice i da bi sve bilo drugačije da Anel Ahmedhodžić nije dobio crveni karton u 15. minutu utakmice.\nU 4. kolu Lige A Lige nacija Poljska je na domaćem terenu u Vroclavu slavila ubjedljivu pobjedu rezultatom 3:0 za koju je najzaslužniji bio Robert Levandovski, strijelac dva gola i asistent kod pogotka Karola Linetija.\n"Prvih 20 minuta utakmice smo bili bolji. Odluka sudije da da crveni karton je bila diskutabilna, mislim da je prvi gol bio ofsajd. Idemo dalje", rekao je Džeko, a prenijela agencija "Anadolija".\nKapiten bh. selekcije je rekao kako nije bilo nimalo lako igrati 70 minuta s igračem manje i da su saigrači dali svoj maksimum.\n"Očekivali smo mnogo više od utakmice. Da nismo dobili crveni karton sve bi bilo drugačije", rekao je Džeko i dodao da se "ne treba vaditi" na element sreće.\nNapadač Rome je rekao da je reprezentacija nakon utakmica sa Sjevernom Irskom, Holandijom i Poljskom dobila dosta mladih igrača koji će predstavljati budućnost reprezentacije.\nNakon četiri kola u grupi 1 lider je Poljska sa sedam bodova, a slijede Italija sa šest, Holandija s pet i BiH s dva boda.\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 1 / 13\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 2 / 13\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 3 / 13\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 4 / 13\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 5 / 13\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 6 / 13\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 7 / 13\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 8 / 13\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 9 / 13\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 10 / 13\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 11 / 13\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 12 / 13\nIzvor: AnadolijaBroj slika: 13 13 / 13\nSRBIJA "IMALA" POBEDU, PA JEDVA OSVOJILA BOD: Turska ipak nije osvojena - za opstanak u novembru!\nSan Marino je slavio cijelu noć: Ova godina je toliko luda da su i oni ispisali istoriju!\nVeliki šok u Crnoj Gori: Luksemburg pobijedio u Podgorici, presudio Beograđanin!\nVrlo je jasan |\n"Orlovi" trenirali, Tumba nije dužio: Zna se šta je prioritet! (VIDEO)\nzmajevi Edin Džeko Liga nacija\nTražen u Aziji\nMilijarder dovodi Milojevića u svoj klub: Posetio je Zvezdu, a sada hoće...\nŠou! Jokić tražio trofej od Janisa, Grk ga "bockao": MVP je bio ozvučen,...\nRodžer se vraća, hoće da postavi rekord koji Novak neće oboriti: Konkure...\nUpravo gledate Dan žena u vrijeme epidemije: Kako će Banjalučanke proslaviti 8. mart? (ANKETA) 0 Video Pre 36 min Zbog pogoršanja epidemiološke situacije vlast je pozvala građane da predstojeći praznik 8. mart obilježe bez...\nUpravo gledate Aleksandar Vučić sletio u Sarajevo, stigle vakcine za FBiH 0 Video Pre 48 min Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić doputovao je jutros avionom na Međunarodni aerodrom u Sarajevo gdje je...


ĐUKANOVIĆ ČESTITAO LAJČAKU IMENOVANJE ZA SPECIJALNOG PREDSTAVNIKA EU\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović uputio je čestitku Miroslavu Lajčaku povodom imenovanja za specijalnog predstavnika Evropske unije za dijalog Beograd-Priština i druga pitanja regionalnog značaja na Zapadnom Balkanu, uz najbolje želje za uspjeh u vršenju te zahtjevne, veoma odgovorne dužnosti.\n“Vaša uspješna diplomatska i politička karijera i bogato iskustvo na vodećim nacionalnim i međunarodnim pozicijama i u izazovnim vremenima, kao i izvanredno poznavanje Zapadnog Balkana, njegove istorije i otvorenih pitanja s kojima se region još uvijek suočava, najbolja su garancija da ćete svoju novu ulogu vršiti na dobro svih naših zemalja, Zapadnog Balkana i Evropske unije”, poručio je Đukanović.\nKako je istakao, Crna Gora, čijoj je obnovi državne nezavisnosti mirnim demokratskim putem, zajedno sa svojim timom, kao predstavnik EU Lajčak dao poseban pečat, potvrđuje svoju bezrezervnu podršku njegovom mandatu.\n“Ostajemo potpuno posvećeni da kroz saradnju i dokazano povjerenje pružimo najveći mogući doprinos u mjeri Vaših i očekivanja Evropske unije, i u duhu zajedničke odgovornosti za našu budućnost. Radujem se novim susretima i nastavku saradnje u Vašoj novoj misiji. Upućujem Vam izraze mog najvišeg uvažavanja i prijateljske pozdrave”, naglasio je Đukanović.


Crne prognoze: Očekuje se rekordno topla 2007. godina - Kozarac.ba\nProsječna temperatura mogla bi 2007. godine da premaši dosadašnji rekord iz 1998. godine od 14,54 stepena Celzijusa – saopštio je britanski Zavod za meteorologiju.\nOvaj zavod predviđa da će prosječna temperatura u ovoj godini biti 0,54 stepeni Celzijusa viša u odnosu na prosjek za period između 1961. i 1990. od 14 stepeni.\n“Postoji 60 odsto vjerovatnoće da će ova godina biti jednako topla ili čak toplija od trenutno najtoplije 1998, kad je prosječna temperatura bila 0,52 stepena viša u odnosu na pomenuti prosjek”, navodi se u saopštenju Zavoda.\nGodišnja vremenska prognoza na planeti, koju britanski Zavod za meteorologiju objavljuje posljednjih sedam godina, veoma je precizna sa mogućom greškom od samo 0,06 stepeni.\nMože se očekivati da će prvi mjeseci ove godine, zbog globalnog zagrijavanja i klimatskog fenomena poznatog kao “el ninjo”, biti najtopliji od kada se vrše mjerenja.\nU Velikoj Britaniji je već registrovana rekordna temperatura 2006. godine sa prosjekom od 9,7 stepeni Celzijusa, što je za 1,1 stepen više u odnosu na prosjek iz perioda od 1961. do 1990. godine.


Nugat torta sa belom čokoladom – Mystic Cakes\nPosted on 17.04.2017. 31.07.2017. by Natalija\nAko vam se svidela tortica, podelite recept na društvenim mrežama. 🙂 Takođe, ako želite biti sigurni da nećete propustiti novi recept, preporučujem vam da se besplatno pretplatite na mailing listu i dobijate obaveštenja o novim postovima putem mejla.\nA tu je i moja fb stranica na koju vas takođe pozivam da mi se pridružite. 🙂\nPosted in TorteTagged bela čokolada, ganache od bele čokolade, lešnik, nugat torta, torta od lešnika i čokolade\n6 thoughts on “Nugat torta sa belom čokoladom”\n17.04.2017. at 18:15\n17.04.2017. at 18:21\n17.04.2017. at 18:18\n18.04.2017. at 13:55\n18.04.2017. at 23:09


Popovič odabrao članove "Drim tima"...\nZvanično je odabrano 20 imena košarkaške reprezentacije Sjedinjenih Američkih Država (SAD) koji će se boriti za odlazak na Svetsko prvenstvo.\nUtorak, 11.06.2019. | 08:21\nAmerikanci kreću sa 20 igrača. Zvanično je objavljen spisak kandidata za dres reprezentacije SAD na Mundobasketu u Kini.\nZvaničan spisak je objavio izvršni direktor tima SAD Džeri Kolanđelo, a sastavio trener Greg Popovič.\nIzabranih 20 igrača će biti članovi košarkaškog kampa koji će se održati u Las Vegasu od 5-9. avgusta, posle kojeg će Popovič odlučiti ko će ići na Mundobasket u Kini.\nHerison Barns (Sakramento), Bredli Bil (Vašington), Entoni Dejvis (Nju Orleans), Andre Dramond (Detroit), Erik Gordon (Hjuston), Džejms Harden(Hjuston), Tobajas Heris (Filadelfija), Demjan Lilard (Portland), Kevin Lav (Klivlend), Kajl Lauri (Toronto), Si Džej Mekolum (Portland), Kris Midlton (Milvoki), Majls Tarner(Indijana) i Kemba Voker (Šarlot). Igrači koji će se takođe naći u Las Vegasu i probati da se na mala vrata izbore za mesto među putnicima na Svetsko prvenstvo su: Kajl Kuzma (Lejkersi), Bruk Lopez (Milvoki), Pol Milsep (Denver), Donovan Mičel (Juta), Džejson Tejtum (Boston) i Pi Džej Taker (Hjuston).\n18 od 20 igrača već ima iskustvo igranja za reprezentaciju na svetskoj sceni, a njih petorica su osvajali zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Barns, Dejvis, Harden, Lav i Lauri).\nPred njih, Dejvis, Dramond i Harden su bili članovi ekipe koja je 2014. godine pobedila Srbiju u finalu Svetskog prvenstva, dok su Gordon i Lav osvojili zlato na Mundobasketu 2010.\n"Srećni smo sa odabirom igrača koji će nas predstavljati na kampu pred Svetsko prvenstvo. Mislimo da ćemo za to takmičenje imati veoma jak tim. Većina ovih igrača ima pređašnje iskustvo igranja za reprezentaciju i znamo da su posvećeni svojoj zemlji", izjavio je Kolanđelo.


Estetske korekcije - Kozmetički Saloni Srbija\nUkoliko tražite iskusne hirurge na polju estetike i estetskih korekcija radi zahvata kao što su povećanje usana, mezoterapija, hijaluronski filteri, pilinzi, biopolimer ili botoks na stranici Kozmetički Saloni Srbija možete pronaći lidere kada su u pitanju estetske korekcije. Na našem sajtu možete pogledati veliku ponudu kozmetičkih salona u Srbiji koji imaju upravo ono što tražite. Estetske korekcije vam mogu pomoći da se otarasite ožiljaka, strija i drugih estetskih nepravilnosti. Estetske korekcije više nisu tabu tema, već izbor svake žene da promeni ono što je čini nesrećnom ili nesigurnom. Ovde možete pronaći isključivo estetske hirurge sa bogatim iskustvom koji vam mogu ponuditi rezultate koje tražite.\nRezultati 10 iz 57 stavke\nSpecijalistička ordinacija Sculpturelle ima za cilj da Vam pruži jedinstveno i nezaboravno iskustvo obraćajući pažnju na male detalje usluga koje pružaju. Među brojnim uslugama izdvojili bi mezoterapiju lica, magnetoterapiju, lasersko podmlađivanje…\nAdresa: Obrenovićeva bb, TC Kalča,, Niš


VANZEMALJCI U SUSEDSTVU: Kiseonik pronađen na Saturnovom ledenom mesecu | Telegraf - Najnovije vesti\n8. mart 2012 | 13:00\nVANZEMALJCI U SUSEDSTVU: Kiseonik pronađen na Saturnovom ledenom mesecu\nOvo otkriće znači da sastojci neophodni za život verovatno postoje u obilju na nebeskim telima koja su okovana ledom\nKiseonik je detektovan u gornjoj atmosferi Saturnovog meseca Diona, jednog od 62 nebeska tela koja orbitiraju oko šestog "kamena" oko Sunca.\nDo ovog otkrića je došao instrument na letelici "Kasini" - koja je lansirana 1997. godine - koji se zove "Kasini plazma spektrometar", tokom preletanja ovog meseca 2010. godine.\nOvaj maleni mesec je tek 1,126 kilometara prečnika, i izgleda da je načinjen od gustog leda koji okružuje malo jezgro. Oko Saturna obiđe na svaka 2.7 dana i neprestano je bombardovan jonima koje izbacuje snažna magnetosfera njegove planete. Oni udaraju u površinu Diona, oslobađajući molekularne jone kiseonika, da bi ih Saturn ponovo usisao ka sebi.\n- Koncentracija kiseonika u Dionovoj atmosferi je otprilike slična onoj koju možemo da nađemo na nekih 500 kilometara iznad Zemlje - kaže Robert Tokar, istraživač iz Nacionalne laboratorije Los Alamosa.\n- To nije dovoljno da podrži život, ali je definitivno primer procesa u kome se kiseonik stvara na zaleđenim nebeskim telima koja su bombardovana naelektrisanim česticama ili fotonima sa Sunca ili bilo kog izvora svetlosti koji se nalazi u blizini - dodaje on.\nNaučnici - koji nisu verovali ni da je Dion dovoljno veliki da podrži egzosferu - sada kopaju po podacima koje je skupio "Kasini" kako bi pronašli još neke podatke koji bi im mogli pomoći u potrazi za živim svetom van naše "domaće" planete.\nNeki od njih smatraju da bi na mesecu, koji ispod površine ima vodu, kao što je slučaj sa Jupiterovim satelitom Evropa, molekularni kiseonik kombinovan sa ugljenikom u potpovršinskim jezerima mogao imati blokove životnog prostora: iako su istraživači sa Univerziteta Južne Floride objavili da su Evropini okeani isuviše kiseli za tako nešto.\n"Kasini" se sada okreće ka drugom Saturnovom mesecu, Enkeladusu: jednom od najsjajnijih objekata u našem solarnom sistemu, koji reflektuje gotovo svu svetlost koju prima, zahvaljujući površini od ledenih kristala. Šta će tamo otkriti, saznaćemo nažalost tek kroz nekoliko godina.\nTagovi: Kosmos, Mesec, Nauka, Planeta, Saturn, Svemir, Vanzemaljci\nSeln 24.07.2012 21:19


Doktori | Gemma Clinic\nDoktori & stručni tim\nPročitajte biografije i upoznajte se sa iskustvom i stručnošću naših doktora\nDoktori i članovi tima Gemma klinike\nDr sci.med. Milan Milenković\nDr sci.med. Milan Milenković je lekar specijalista ginekologije i akušerstva, subspecijalista reproduktivne medicine i doktor medicinskih nauka (tema ”Zamrzavanje i transplantacija jajnika”, Univerzitet u Geteborgu). U svojoj dugogodišnjoj internacionalnoj karijeri radio je izmedju ostalog u Univerzitetskoj bolnici ”Sahlgrenska” u Geteborgu, Univerzitetskoj bolnici ”Karolinska” u Stokholmu i privatnoj klinici ”Stockholm IVF”, gde je bio i medicinski direktor. Od 2021 je partner u klinici za ginekologiju ”Geteborg” u Geteborgu. Član je švedskog tima za transplantaciju materice, medjunarodni ekspert za prezervaciju fertiliteta kod malignih bolesti i predavač na internacionalnim kongresima. Govori engleski, švedski i norveški jezik.\nMilica Krstivojević je diplomirani biolog-embriolog sa preko 20 godina iskustva u kliničkoj embriologiji. Trenutno je na doktorskim studijama Univerziteta u Kragujevcu. Milica je ”senior” embriolog i inspektor Evropskog udruženja za humanu reprodukciju i embriologiju (ESHRE) i jedan od najiskusnijih embriologa u regionu\nDr Dragan Marinković je specijalista anesteziologije sa reanimacijom od 1997. Radio je u Kliničko bolničkom centru ”Zvezdara” na odeljenju za ginekologiju i akušerstvo i klinici za uho, grlo i nos, gde je bio i šef odseka za anesteziju. Ima veliko iskustvo sa anestezijom u oblasti ginekologije i akušerstva. Takodje je radio u Institutu za ortopedsko-hiruške bolesti ”Banjica” Beogradu. Govori engleski jezik.\nSlobodan Vasković je diplomairani molekularni biolog. Trenutno je na master studijama molekularne biologije i fiziologije, na modulu eksperimentalna biomedicina. Volontirao je na GAK “Narodni Front” na poziciji embriologa u periodu od septembra 2021. do januara 2022. godine. Govori engleski jezik.\nGlavna sestra Ljiljana Avramović je ginekološko-akušerska medicinska sestra. Svoje radno iskustvo započela je 1988. godine na Ginekološko-akušerskoj klinici u Kliničkom centru Srbije gde je učila i radila zajedno sa najvećim stručnjacima i profesorima Medicinskog fakulteta i pionirima vantelesne oplodnje u Srbiji. Od 1995. svoj rad i profesionalno usavršavanje nastavlja u privatnoj praksi, gde se u potpunosti profilisala kao član tima za lečenje steriliteta i postupke vantelesne oplodnje. U bogatom radnom iskustvu koje je stekla kao glavna sestra operacionog bloka, asistirala je na hiljadama postupaka vantelesne oplodnje, prateći put parova od prve konsultacije pa sve do roditeljstva. Član je ESHRE-a, kao i drugih strukovnih udruženja. Govori engleski jezik.\nMarijana Tanasić je strukovna medicinska sestra-babica. Diplomirala je na Visokoj zdravstvenoj skoli u Beogradu 2013. godine. Po zavrsenim studijama je volontirala i radila na Ginekolosko-akuserskoj klinici Klinickog centra Srbije u Beogradu gde stice iskustvo u radu na ginekoloskim i perinatoloskim odeljenjima kao i u operacionoj sali. Od 2018-2021. je radila u ginekološko akušerskoj ordinaciji Beogyn. Usavrsavala se u Stokholmu i publikovala je nekoliko stručnih radova. Govori engleski jezik.\nSnežana Manojlović je diplomirani menadžer u zdravstvu, visoka strukovna sestra. Poseduje dugogodišnje iskustvo na poslovima organizacije i kliničkog rada u oblasti zdravstva i obrazovanja. Radila je kao glavna sestra Klinike za plućne bolesti Vojno Medicinske Akademije (VMA), a u poslednjih nekoliko godina provela je radeći na poslovima organizacije nastave doktorskih studije Medicinskog fakulteta VMA Univerziteta odbrane u Beogradu. Učestvovalaje u multinacionalnim operacijama Ujedinjenih nacija na području Afrike. Govori francuski i engleski jezik.\nGinekolosko akušerska sestra\nLidija Zečević je ginekolosko akušerska sestra. Završila je srednju medicinsku skolu ”Beograd”. Iskustvo je stekla na Institutu za majku i dete ”Vukan Cupic”, nakog čega radi privatnoj praksi u oblasti ginekologije i IVF-a. Od 2019-2021 g. je radila u ginekoloskoj ordinaciji Beogyn u Beogradu. Lidija ima i diplomu menadzera u marketingu. Govori engleski jezik.\nNevena Djurdjević je ginekolosko akuserska sestra-babica. Diplomirala u srednjoj medicinskoj skoli “Beograd”. Po zavrsenoj skoli volontirala na Ginekoloskoj akuserskoj klinici Klinickog centra Srbije. Iskustvo je stekla u privatnoj praksi u oblasti ginekologije, perinatologije i IVF-a. Govori engleski jezik.\nTamara Batar je ginekološko-akušerska sestra, diplomirala u srednjoj medicinskoj školi ”Beograd“, nakon čega nastavlja školovanje na Visokoj zdravstvenoj školi strukovnih studija u Beogradu. Radila je u GAK “Narodni front”, nakon čega se usavršava u privatnoj praksi u oblasti ginekologije i IVF-a. Govori engleski jezik.\nMenadžer u bankarstvu\nDiplomirala na fakultetu za trgovinu i bankarstvo “Janićije i Danica Karić”, 2007. godine. Poseduje dugogodišnje iskustvo u poslovima finansija, analize, poslovne statistike. Položen ispit Quality Management System according to ISO 9001:2008. Karijeru započela kao finansijsko-stručni saradnik u jednoj od vodećih kompanija IT sektora, GDi, koja se uspešno bavi razvojem i implementacijom softverskih rešenja u ključnim oblastima privrede. Usavršavanje nastavila kao deo finansijskog menadžment tima u internacionalno orjentisanom okruženju akademske ustanove Chartwell International School. Govori engleski i ruski jezik.\nDr Jasna Mujagić Gazikalović\nMr Ph Nenad Gazikalović


Ministarstvo spoljnih poslova, Uprava za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu, raspisuje konkurs za sufinansiranje projekata koji svojim kvalitetom doprinose očuvanju i jačanju veza matične države i Srba u regionu. Konkurs je otvoren od 04. novembra do 19. novembra 2014. godine.\nDetaljne informacije možete pronaći odlaskom na sledeću internet adresu:


Bolnicama se širi superbakterija | Mondo Portal\nBakterija otporna na antibiotike u bolnicama\nBolnicama se širi superbakterija 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZdravlje 05.09.2018. / 09:57\nIzvor MONDO/Srna 05.09.2018. / 09:57\nSuperbakterija, koja je otporna na sve poznate antibiotike, širi se bolnicama sveta, upozoravaju naučnici.\nIstraživači sa Univerziteta u Melburnu otkrili su tri vrste bakterija u uzorcima iz deset zemalja, uključujući neke evropske, koje su otporne na sve lekove sa tržišta.\n"Počeli smo u Australiji, ali smo proširili istraživanje i otkrili je u mnogim zemljama i brojnim ustanovama sveta", upozorava Jozef Houden, rukovodilac Mikrobiološke laboratorije.\nZaboravljeni antibiotik pobeđuje superbakterije?\nBakterija je povezana sa poznatijim i smrtonosnijim meticilin rezistentnim stafilokokus aureusom, odnosno MRSA bakterijom.\nU prirodi se ova superbakterija može pronaći i na ljudskoj koži, a najčešće se njom inficiraju starije osobe ili pacijenti sa kateterom ili ugrađenim protezama poput veštačkih zglobova.\n"Može biti smrtonosna, ali obično za pacijente koji su već teško bolesni ili su na bolničkom lečenju. Teško ju je pobediti, a infekcije mogu biti teške", napominje Houden.\nNjegov tim je proučavao stotine uzoraka superbakterije iz 78 svetskih bolnica i otkrio neke sojeve koji su, sa malim izmenama u svojoj DNK, postali otporni na dva najčešća antibiotika kojima se leče bolničke infekcije.\nStručnjaci smatraju da se superbakterija brzo širi zbog preterane upotrebe antibiotika na odeljenjima za intenzivnu negu, gde su pacijenti najbolesniji, pa se i najjači lekovi propisuju rutinski.\nSvetska zdravstvena organizacija već dugo upozorava da prekomerna upotreba antibiotika podstiče razvoj otpornih i smrtonosnih sojeva bakterija.\nHouden napominje da njegova studija pokazuje potrebu za boljim razumevanjem načina širenja zaraze i na koje bi bakterije bolnice trebalo da obrate pažnju.\nbakterija bakterije superbakterija bolnica\n05.09.2018. / 12:25\nSve doslo sa ovim migrantima, bolesti zaraze i sve ostalo.I sada ih pustaju da idu u nase skole i vrtice sa nasom decom.Dokle vise?????\n05.09.2018. / 11:38\n05.09.2018. / 12:00\n@Ispran Mozak I bilo je vreme da ti pokazes koliko si **up, a to si pokazao sa ovim komentarom! Stvarno si ispran mozak! Bravo! Svaka cast!


BiH mora odmah početi raditi na MAP-u\nBosna i Hercegovina bi hitno morala početi pripremati svoj prijedlog za godišnji program Akcionog plana za članstvo u NATO savezu, ako želi da primjena MAPa krene u septembru zajedno s Crnom Gorom, saznaje „Dnevni avaz“ iz izvora u NATO-u.\nČak i ako BiH ispuni posljednji uvjet i riješi pitanje vojne imovine, knjižeći perspektivne vojne lokacije na ime državne imovine i Ministarstva odbrane, priprema godišnjeg programa može potrajati i nekoliko mjeseci. MAP se, kako navode izvori, odvija u ciklusima i nije isključeno da, ako se propusti prilika u septembru, naša zemlja ostane čekati cijelu godinu do početka novog ciklusa. Stoga je NATO već uputio dobronamjerne sugestije bh. zvaničnicima da odmah krenu u intenzivne pripreme godišnjeg plana ubrzanog napredovanja ka članstvu u Savezu, uporedo s očekivanjima da se posljednji uvjet uknjižavanja imovine uradi što je prije moguće.\nŠtab Sjevernoatlantske alijanse u Briselu spreman je, kako saznajemo, pružiti svu pomoć kako bi naša zemlja što prije izradila zahtjevni godišnji program reformi i približavanja NATO standardima, ali onda kada bh. vlasti pokažu inicijativu i počnu raditi na tom pitanju. Istovremeno, nezvanični izvori navode da su eksperti NATO-a već počeli raditi sa BiH na pripremi MAP-a u okviru programa IPAP, koji je već aktiviran.\n– Već su počele neke aktivnosti koje su zapravo reforme iz MAP- a, ali se one rade u okviru IPAP programa. Čim BiH ispuni uvjet i riješi pitanje imovine to će se moći iskoristiti za brzu izradu godišnjeg programa Akcionog plana za članstvo – navodi naš izvor blizak bh. vlastima. No, eksperti NATO-a navode kako prvenstveno očekuju od bh. vlasti da one učine prvi korak i predlože svoj godišnji program približavanja NATO-u.


Lana je treće dete u porodici, rasla je pored brata i sestre da bi joj se 2000. godine život promenio. Oboleva od šećerne bolesti i prve injekcije koje dobija su injekcije insulina. Svoje detinjstvo više provodi u bolnici, nego sa drugarima.\nKada se bolest malo stabilizovala, prihvata i četiri doze insulina, jer je i ona postala zrelija, upisuje fakultet koji želi kao sedma na rang listi, dobija budžet, odličan je student. Porodica je odahnula i radovala se njenim uspesima.\nI tada marta 2014. godine novi šok - budi se i sve joj je belo, ništa ne vidi. Iznenada oboleva od retke neurološke bolesti zbog koje gubi vid, otežano hoda uz pomoć štapa. Nakon lečenja na Klinici za neurologiju, delimično joj se vraća vid, pokušava da nastavi studiranje, vraća se na treću godinu, ali ne može da se više uklopi jer je bolest ostavila traga.\n2017. godine usled komplikacija od šećera i napredovanja neurološkog oboljenja dolazi pogoršanja opšteg stanja, kao i gubitka vida. Posle pet operacija očiju, iako Lana ne vidi, potrebne su i dalje skupe terapije i skoro svakodnevne kontrole, koje su joj neophodne kako bi joj ublažile bolove i da se stanje dalje ne pogoršava.\nAli, tu nije kraj. Početkom 2019. godine usled smanjene funkcije bubrega, Lana započinje sa stomačnom dijalizom koja se radi četiri puta dnevno, a kako ona ne vidi, to traži dodatnu pomoć i negu drugog lica. Njeno opšte stanje je loše, jednom nedeljno dobija injekciju za stimulaciju proizvodnje krvi zbog izuzetne malokrvnosti.\nZbog svega navedenog nužna je hitna transplantacija pankreasa radi sprečavanja daljih komplikacija poput gangrene, amputacije, teške infekcije koje u njenom stanju mogu imati koban ishod. Ova vrsta operacije se radi samo u inostranstvu i potrebna su sredstva za dalje lečenje.\nSada i sa osamnaest dijagnoza, Lana se i dalje bori, ali potrebna joj je naša pomoć da bi u ovoj borbi istrajala.\nDEJAN JANJEVIC 12.000,00 RSD\nMINIMOTOR SERVIS SZTR 10.000,00 RSD


Obratite pažnju ukoliko sumnjate u partnera | Skandalozno\nNa ovih 5 znakova bi trebalo da obratite pažnju ukoliko sumnjate u vašeg partnera\nVečita dilema oko toga da li bivši partneri mogu da ostanu prijatelji čini se da i dalje ne jenjava. Pravi odgovor, koji se može generalizovati na sve bivše ljubavi, jednostavno ne postoji.\nMeđutim, u nastavku saznajte na kojih pet znakova bi trebalo da obratite pažnju ukoliko sumnjate u vašeg partnera.\n1. “Lajkovanje” slika\nAko je još uvek ima među prijateljima na društvenim mrežama, tu i tamo će joj nešto “lajkovati”. Normalno je ukoliko lajkuje neke važne događaje u njenom životu, kao što su novi posao ili veridba. Međutim, ako lajkuje svaku njenu sliku i objavu, to je već problem.\nNeki bivši parovi, nakon nekog vremena, zaista mogu da ostanu u prijateljskim odnosima i da ponekad zajedno popiju kafu. Međutim, to nipošto ne uključuje druženja u kasnim večernjim satima i daleko od očiju javnosti.\nS vremena na vreme, oni mogu da razmene poneku poruku, kako bi saznali šta je novo u njihovim životima. I on će ti za to reći jer nema razloga da bilo šta skriva. Ali, ako je to postalo konstantno dopisivanje o svemu što im se događa u životu i koje ti sama otkrivaš, vreme je za razgovor.\n4. Fotografije i stvari\nZašto bi inače čuvao zajedničke fotografije i stvari koje ga podsećaju na prošlost?\n5. Brani je\nAko krene da se smeje na pitanje da li postoji još nešto između njih, to je u redu, jer je sasvim očekivano smejati se besmislicama. Međutim, ako njegov odgovor uključuje ljutnju i optužbe da si ljubomorna, to je verovatno zato što on oseća da tu postoji nešto što mora da sakrije.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Na ovih 5 znakova bi trebalo da obratite pažnju ukoliko sumnjate u vašeg partnera"


Blog - Falco proizvodi od kože\nInspirisani prelepim jesenjim bojama, toplim tonovima i trendovima kreirali smo naše dobro poznate modele u jesenjem duhu.\nKožna Galanterija Falco je spremna za leto 2020. Kako? Toplo leto, još toplije boje. Jarke boje u kombinaciji sa materijalom kože, pored svog kvaliteta ostavlja i drugačiji pečat – a to je autentičnost\nPRO-FEMINA KONFERENCIJA MAGAZINA LEPOTA I ZDRAVLJE\nBilo nam je veliko zadovoljstvo da budemo sponzori ovako lepog događaja, koji okuplja stručnjake iz raznih oblasti, poznate ličnosti I veoma uspešne žene.\nU pitanju je osma po redu, regionalna konferencija PRO-FEMINA 2020, magazina Lepota i Zdravlje.\nKvalitetna kožna galanterija za savremene muškarce i žene\nOdabir i kombinacija odevnih predmeta u skladu sa prilikom gde se ponesu govore dosta toga; uklapajući odevne kombinacije i asesoare kreira se stil koji priča priču o Vama. Bez obzira da li se prijatnije osećate kada ponesete poslovniju garderobu ili ste više …\nNajlepše boje i dezeni iz FALCO asortimana\nNeka Vam proleće i lepo vreme budu inspiracija za dobro raspoložanje i što više pozitivne enegrije. Sunce, toplo vreme i boje koje nas okružuju u prirodi sigurno i u vama bude želju da svoje odevne kombinacije dopunite nekim asesoarima koje krase lepe i upečatljive boje.\nMaršala Tita 27,\n21431 Nova Gajdobra\nTelefon: +381 21 762 620\nFax: +381 21 762 620\nMob: +381 63 84 342 07\nMob: +381 69 37 515 44\nMob: +381 69 21 77 222


Francuska bi mogla da zakoči Srbiju - Sputnjik Srbija\n20:31 02.12.2019 (osveženo 21:07 02.12.2019) Preuzmite kraći link\nVeć se spekuliše da bi EU mogla da ne otvori nijedno novo poglavlje za Srbiju, iako je ona spremna za otvaranje barem četiri. Prema navodima neimenovanih medijskih izvora iz Brisela, najtvrđe krilo protivnika proširenja, predvođeno Francuskom, nije spremno ni da kroz konferenciju bar simbolično otkoči proces.\nTi signali sugerišu da je Pariz i formalno počeo da zaustavlja proces pridruživanja zemalja Zapadnog Balkana. Podsećamo, Francuska, Holandija i Danska početkom oktobra nisu dale saglasnost za otvaranje pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom, te se stav da Srbiji ne bi trebalo omogućiti otvaranje novih poglavlja možda može posmatrati kao logičan sled događaja.\nFrancuska ne može protiv SAD na Balkanu\nDa je moguće da se radi o logičnom sledu događaja, smatra i Slobodan Janković sa beogradskog Instituta za međunarodnu politiku i privredu. Već duže vreme Brisel sprovodi sličnu politiku prema Srbiji, BiH i Severnoj Makedoniji, a što se naše zemlje tiče, u više navrata su francuski političari, uključujući i Emanuela Makrona, isticali da je proces proširenja stavljen ad akta, odnosno da se njime EU u ovom trenutku neće baviti.\n„Ovde se radi o tome da Francuska pod Emanuelom Makronom sada pravi politiku, barem javnog distanciranja od SAD i pokušaja pravljenja novog bloka koji bi formalno bio nezavisniji od Vašingtona. Zbog toga oni ne mogu da se bave ovim delom Balkana, na kome SAD imaju izuzetan uticaj“, objašnjava naš sagovornik.\nLoš tajming za konferenciju\nOtvaranje novih poglavlja trebalo bi da se dogodi na Međuvladinoj konferenciji sa Srbijom, koja se obično održava na marginama ministarskih zasedanja za spoljne i opšte poslove, koji će ovoga puta biti održani 9. i 10. decembra. Međutim, ministarsko zasedanje u decembru održava se nekoliko dana pre nego što bi trebalo da počne Konferencija o budućnosti Evrope, koju zajedničkim snagama organizuju Pariz i Berlin. Ta koincidencija, i pored svih napora Finske, koja trenutno predsedava EU, može da bude razlog da Srbija ovog meseca ne otvori nijedno novo poglavlje.\nSvojim potezom, ipak, Pariz neće zaustaviti proces pridruživanja Srbije, smatra Slobodan Zečević sa Instituta za evropske studije.\n„Iz informacija koje imamo može se videti hoće li biti Međuvladine konferencije i da li će se otvoriti neko poglavlje. I francuski ambasador u Beogradu rekao je da Pariz računa na članstvo Srbije u EU. Reč je o tajmingu, o tempu pristupanja. Mislim da u ovom trenutku dolazi do preklapanja sa važnim razgovorima o budućnosti EU oko kojih postoji navodna saglasnost između predsednika Makrona i kancelarke Merkel, što je glavni zamajac da bi se izvršila institucionalna reforma“, kaže Zečević.\nUkoliko bi se institucionalna reforma izvršila u relativno kratkom roku, dodaje on, to bi omogućilo intenziviranje pregovora o pristupanju Srbije i Crne Gore. Prema njegovom mišljenju, proces pristupanja neće se u potpunosti zatvoriti, ali će biti usporen i komplikovaniji.\n„Ovo je, recimo prvi test. Ako se otvori barem jedno poglavlje, to znači da pristupni proces nije potpuno zamrznut. Ako se ne otvori nijedno, značilo bi da je zamrznut i da će se čekati institucionalna reforma da bi se on nastavio. U svakom slučaju, postoje ozbiljne šanse da bude usporen u odnosu na onaj tempo koji je bio zamišljen prošle godine, a to je moguće pristupanje 2025. godine“, zaključuje naš sagovornik.\nPerspektiva da Srbija i Crna Gora postanu punopravne članice EU do 2025. naišla je na kritike gotovo istog dana kada je tu ideju u javnost pre dve godine pustio doskorašnji predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker. Od tada, stvari za Srbiju se stalno komplikuju — nerešenom kosovskom pitanju i nepovoljnim izveštajima EK pridružila se i tema koja od Srbije uopšte ne zavisi — reforma EU.\nzamrzavanje, Brisel, pregovori o članstvu, pristupni pregovori, pregovori