Budžet - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 17-10-2019, 10:39 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Menadžment / Budžet\nOsnovni instrument finansiranja javnih rashoda u svim savremenim državama je budžet, a u nekim zemljama i jedini. U budžetskoj teoriji postoje brojne definicije budžeta , jer se radi o kompleksnoj finansijskoj instituciji, pomoću koje država ostvaruje mnoge ekonomske, finansijske, političke i socijalne ciljeve. Klasično shvatanje budžeta zasniva se na tvrdnji da je budžet akt kojim se predviđaju i odobravaju, unapred i za određeni period vremena, prihodi i rashodi države.\nNešto više o tome sta je budžet , koja su njegova osnovna obeležja, principi i vrste može se saznati u narednom tekstu u odeljcima 3, 4 i 5 .\nO donošenju i izvršenju, i kontroli izvršavanja budžeta u kratkim crtama obrazloženo je u odeljcima 6 i 7 teksta koji sledi.\nU našem sistemu , budžet je zakon koji se priprema i usvaja u „paketu” sa drugim zakonima.Značaj budžeta ogleda se i u tome sto budžet nije samo akt za finansiranje državnih funkcija, vec država preko instrumenata fiskalne politike i instrumenata raspodele sredstava ostvaruje i političku,ekonomsku i socijalnu funkciju.\nDa bi se došlo do optimalnog sistema finansiranja funkcija , neophodno je poći od teorijskih osnova koje definišu državne funkcije, obaveze države i izvore finansiranja .Kada se utvrde funkcije i obaveze ,dolazi se do prihoda i izvora prihoda .Sve savremene države imaju pravni akt za finansiranje državnih funkcija, a to je najčešće državni budžet.Da bi država mogla da izvršava poslove vezane ze njenu nadležnost, neophodna su joj sredstva.\nIzvori finansiranja državnih funkcija su uglavnom prihodi koje država ostvaruje od privrede, stanovništva i domaćih i inostranih zajmova.\nBudžet kao državni akt treba da obezbedi finansiranje države u toku čitave budžetske godine.Otuda treba ukazati na cilj koji se želi postići budžetom i na znacaj koji budžet ima.\nOsnovni ciljevi budžeta se mogu definisati kao odnos prema budžetu koji se mora postići i to : budžet je pregled javnih prihoda i javnih rashoda za jedan budući period ; da se za funkcionisanje države pribave sredstva koja su potrebna za vršenje državnih poslova ; kao jedan od najvažnijih ciljeva budžeta je iskazivanje svih državnih prihoda i državnih rashoda.\nBudžet ima ekonomsko-finansijski i politički značaj .Ekonomsko-finansijski značaj se ogleda u sledećem : budžet obezbeđuje i formalan red u državnim finansijama tako sto uređuje ravnotežu između javnih prihoda i javnih rashoda ; budžet treba da obezbedi redovno , ali umereno fiskalno opterećenje; budžet treba da stvori povoljne uslove za emisiju zajmova.\nPolitički značaj državnog budžeta je u sledećem : budžet je u osnovi politički i ekonomski program vlade ; budžet je moćno sredstvo pomoću koga predstavničko telo utiče na rad državne administracije; politički život parlamenta se ispoljava u postupku usvajanja budžeta.\nVeoma kompleksnu definiciju budžeta dao je profesor Perić , povezujući ga sa produkcionim odnosima u društvu. „ budžet je osnovna finansijska institucija svake političko – teritiorijalne zajednice kojom se planski predviđaju novčani rashodi i prihodi shodno karakteru produkcionih odnosa za neposredne i perspektivne zadatke i koju sankcioniše predstavničko telo.” Ovom definicijom prof. Perić povezuje državni budžet , njegovu strukturu prihoda i rashoda sa produkcionim odnosima u društvu.\nInače, sam termin „ budžet ” prvi put je upotrebljen u francuskom zakonodavstvu 1806. godine da bi se njime označio državni budžet. Sama reč budžet, čiji je koren „ bouge ” i „ bougette ” , francuskog je porekla, i označavala je kožnu torbu. Ova reč prodrla je u finansijsku praksu Engleske pošto je dobila svoje prenosno značenje. Do toga je došlo tako što je ministar finansija, prilikom podnošenja zahteva parlamentu za odobravanje sredstava, otvarao kožnu torbu (budget) u kojoj je nosio taj zahtev i iz nje ga vadio, da bi ga pročitao pred parlamentom. Taj akt nazvan je „ otvaranjem budžeta ” i tako je reč budžet prihvaćena u finansijskoj praksi skoro svih država.\nFINANSIJSKA I EKONOMSKA OBELEŽJA BUDŽETA\nSvaka savremena država ,radi izvršavanja ustavom i zakonima utvrđenih zadataka i funkcija , mora raspolagati određenim finansijskim sredstvima, što znači, mora imati redovne i trajne izvore prihoda kojima će finansirati obavljanje tih zadataka .\nDa bi se finansiranje ovih zadataka vršilo organizovano i planski, moraju se utvrditi potrebe (javne potrebe ) koje treba podmiriti, i finansijska sredstva kojima će se one podmiriti. Potrebe ( javni rashodi ) se predviđaju u budžetu , po pravilu , pojedinačno i prema nameni. Sredstva (javni prihodi ) predviđaju se po izvorima ,a utvrđuje se i visina do koje treba da se prikupe . Budžet je prema tome , u prvom redu finansijski instrument, namenjen za finansiranje zadataka i funkcija državnih organa, u kome se utvrđuju izvori prihoda i javni rashodi. Pored finansijskih obeležja prikupljanja i uravnoteženja prihoda i rashoda, budžet ima i veoma značajna ekonomska obeležja i karakteristike, koja se ogledaju u uticaju koji on ima na proizvodnju, raspodelu, razmenu i potrošnju.\nBudžet je jedan od najznačajnijih instrumenata preraspodele nacionalnog dohotka. On predstavlja fond sredstava izdvojenih iz nacionalnog dohotka , kojim se određuje dalja namena ovih sredstava raspodeljenih na lične , materijalne i često investicione rashode.-Ta nova raspodela znatno utiče na proizvodnju i potrošnju dobara .Uticaj budžetskih prihoda na privredna kretanja ispoljava se neposrednim i posrednim putem. Neposrednim putem tako što se u budžetu predviđaju sredstva za neposredno ulaganje u privredu , čija je posledica povećanje proizvodnje.Posredan uticaj na proizvodnju ogleda se u tome što budžetom predviđaju sredstva za razne nabavke , radove i usluge, usled čega budžet ima ulogu potrošača. Budžet je često veliki potrošač određene robe, kao što su vojna oprema i naoružanje,što izaziva povećanje ove proizvodnje.\nPoreska intervencija u oblasti privrede prihvaćena je kao neminovna posledica fiskalne politike koja se izražava kroz budžet. Poreski intervencionizam , kao mera određene budžetske politike, ima danas mnogo pristalica.\nBUDŽETSKI PRINCIPI ( NAČELA )\nBudžetski principi ili budžetska načela su osnovna pravila kojih se treba pridržavati prilikom izrade, donošenja i izvršenja budžeta. Ona su nastala kao rezultat borbe i stalnog nastojanja parlamenta da ograniči pravo vladara, kako prilikom uvođenja obaveze plaćanja raznih dažbina, tako i prilikom utvrđivanja namene njihovog trošenja.\nBudžetski principi mogu se podeliti na :\n•\tFormalno – statične i\n•\tDinamičko – materijalne.\nPrvi se odnose na sadržaj i oblik budžeta , a drugi na sastavljanje i izvršenje budžeta.\nFORMALNO – STATIČKI BUDŽETSKI PRINCIPI\nFormalno – statički budžetski principi su :\n•\tPrincip budžetskog jedinstva,\n•\tPrincip budžetske potpunosti i\n•\tPrincip preglednosti (jasnoce)\nPrincip budžetskog jedinstva\nPrimena ovog principa zahteva da svi javni prihodi i rashodi u budžetu budu prikazani u jednom budžetu. Na taj način dobija se celovit uvid predstavničkog tela ( parlamenta ) u stanje državnih finansija, čime se obezbeđuje uticaj parlamenta na finansijsku privredu zemlje. Princip budžetskog jedinstva omogućuje da se lakše i uspešno prevaziđe često velika razlika između potreba za javnim rashodima i ekonomskih mogućnosti zemlje da se ti rashodi mogu pokriti. O principu budžetskog jedinstva govori se ne samo kada su u pitanju budžeti užih politicko – teritorijalnih jedinica uključeni u budžet šire političko – teritorijalne jedinice, u jedinstveni opštedržavni budžet, već i onda kada su javni prihodi i rashodi pojedine političko – teritorijalne jedinice obuhvaćeni samo u njenom posebnom, vlastitom budžetu koji nije deo budžeta šire političko – teritorijalne jedinice.\nTokom vremena praktični razlozi i povećana mogućnost da se ostvare neki od ciljeva budžetske politike, doveli su do promena , odnosno do isticanja zahteva za postojanjem više budžeta ( budžetski pluralizam ) , kao i za finansiranjem nekih javnih potreba ne samo putem budžeta, nego i primenom drugih finansijskih instrumenata ( finansijskih programa, javnih fondova i sl. ) pojava budžetskog pluralizma ili sistema specijalnih budžeta u savremenim javnim finansijama objašnjava se povećanom ekonomskom aktivnošću države i specifičnom ulogom budžeta u ostvarivanju ciljeva ekonomske politike zemlje. Kao specijalni budžet pojavili su se u praksi dvojni budžeti, aneksni i autonomni budžeti. Savremena teorija pojavu dvojnih budžeta objašnjava potrebom postojanja redovnog i kapitalnog budžeta. Redovni budžet sadrži redovne prihode ( od redovnih dažbina i od javne privrede ) i rashode za tekuću delatnost državnih organa. Međutim, kapitalni ili investicioni budžet sadrži prihode od zajmova i ostale vanredne prihode, a njegovi rashodi obično idu na investicije. Aneksni budžeti idu uz budžet kao njihov prilog i služe za podmirenje onih potreba koje nisu istovremeno i potrebe državnih organa. Najčešće se donose za državna preduzeća koja vrše određenu javnu službu , kao što su : železnica, pošte, radio, televizija i sl. Postoje i državna preduzeća monopolističkog karaktera, kao što su fabrike duvana, šećera, soli, i sl. Autonomni budžeti su slični aneksnim budžetima , a razlika između njih je u tome sto aneksni budžet odobrava predstavničko telo, dok autonomni budžet donose organi upravljanja korisnika sredstva, koji je ovlašćen na sastavljanje takvog budžeta .\nPrincip budžetske potpunosti\nPrincip budžetske potpunosti podrazumeva da se u budžetu iskazuju svi prihodi i rashodi države , koji mogu biti prikazani u punom iznosu ( bruto budžet ), ili u neto iznosu, kada se prethodno prebiju budžetski prihodi od rashoda , tako da se u budžetu prikazuje višak prihoda nad rashodima ( neto-budžet ). Primena neto budžeta ne omogućuje predstavničkom telu da ima potpun uvid u finansijsku delatnost države , dok primena bruto budžeta obezbeđuje kontrolu parlamenta pri raspolaganju javnim prihodima i njihovom racionalnom trošenju.\nU teoriji i praksi data je prednost bruto nad neto budžetom , tako da danas preovladava u praksi nacelo bruto budžeta. Međutim, i pored primene bruto budžeta u nekim se budžetskim sistemima susrećemo s pojavom da su prihodi i rashodi pojedinih korisnika , odnosno pojedinih delatnosti dati u budžetu u neto iznosima.\nPrincip budžetske preglednosti\nPrincip budžetske preglednosti ili princip jasnoce budžeta obezbeđuje se tako da se prihodi i rashodi u budžetu grupišu na jedinstven način i to prihodi prema izvorima , a rashodi prema njihovoj nameni. Prilikom grupisanja budžetskih prihoda i rashoda primenjuju se utvrđeni klasifikacioni brojevi koji su jedinstveni za sve budžete, kako užih, tako i širih političko – teritorijalnih jedinica. Podela javnih prihoda u budžetu može biti prema tome od koga se ti prihodi ubiraju ( oporezivanjem, ubiranjem doprinosa, taksa ) , primenom kog poreskog oblika se ubiraju ( porez na promet, porez na imovinu, porez na promet nekretnina i sl. ) itd.\n01-06-2010 05:50 PM\nBudžet grada Pančeva za 2010.godinu VS1 0 1,444 01-06-2010 05:53 PM\nBudžet Evropske Unije VS1 0 3,485 17-04-2010 05:23 PM\nBudžet VS1 0 4,972 17-04-2010 05:18 PM


409 novozaraženih,preminulo još pet covid pacijenata - indeksonline.me\nHome Vijesti 409 novozaraženih,preminulo još pet covid pacijenata\n409 novozaraženih,preminulo još pet covid pacijenata\nKorona je u Crnoj Gori odnijela još pet života. U posljednja 24 sata preminulo je pet covid pacijenata. Premonuli su iz Cetinja, Bara, Pljevalja i Rožaja (2) od kojih je najstariji imao 84 (1936. godište), a najmlađi 65 godina (1955. godište). Od jučerašnjeg presjeka registrovano je 409 novih slučajeva, a oporavila su se 362 pacijenta. Broj trenutno aktivnih slučajeva iznosi 11132, što je na 100 hiljada stanovnika 1767.\n“Laboratorije Instituta za javno zdravlje, druge javne i privatne laboratorije koje se bave dijagnostikom infekcije novog koronavirusa su od poslednjeg presjeka završile analizu i Institutu dostavile rezultate za 1439 uzoraka na novi koronavirus među kojima su ukupno registrovana 409 novopozitivna slučaja infekcije sa SARS-CoV-2”, saopšteno je danas iz IJZ.\nUkupan broj preminulih povezanih sa COVID-19 infekcijom od početka juna iznosi 430, a od početka godine 439.\nPodgorica 2860, Mojkovac 2674, Cetinje 2582, Bijelo Polje 2081, Budva 2090, Kotor 1582, Kolašin 1384, Herceg Novi 1500, Berane 1262, Ulcinj 1228, Bar 1220, Nikšić 1204, Žabljak 1006, Tivat 956, Pljevlja 981, Danilovgrad 831, Andrijevica 851, Tuzi 639, Petnjica 630, Rožaje 486, Plužine 498, Šavnik 449, Plav 445 i Gusinje 50.


Partibrejkersi rock bend - ZAVISNE\nPartibrejkersi rock bend\nPartibrejkersi, rock bend za sva vremena\nPartibrejkersi, koji skoro 40 godina drže pažnju publike širom bivše Jugoslavije, a i šire, su jedan od moćnijih bendova sa primjesom garage punka. Iz ljubavi i poštovanja prema svemu što su nam pružili, podsjetićemo se nekih zanimljivih stvarčica o bendu Caneta i Antona.\nZoran Kostić poznatiji kao Cane je svoju karijeru započeo sa sastavom “Urbana gerila”. Zatim je bio član sastava “Radnička kontrola” sa kojom je poslednji put nastupio u oktobru 1981. u Ljubljani, kao predgrupa grupi Šarlo akrobata na njihovom poslednjem koncertu. Godinu dana kasnije, u avgustu 1982, osnovao je grupu Partibrejkers.\nU Zagrebu su te godine odsvirali pet koncerata zaredom, a na jednom od njih su upoznali legendarnog Džonija Štulića. Džoni je ubrzo ponudio da im producira album. Do saradnje nije došlo, ali bi to bila definitivno fantastična kombinacija. Godine 1987. Partibrejkersi su organizovali dva koncerta, a od zarade su kupili 16 torti koje su dali na poklon nezbrnutoj djeci u Zvečanskoj ulici.\nKako i priliči veličinama i Partibrejkersi su nastupali sa mnogim domaćim, ali i svjetskim zvjezdama. Sa poznatim gitaristom Chukom Berryjem su Partibrejkersi nastupali u Zagrebu početkom 90ih, a ubrzo potom uoči rata u BiH nastaje ad hoc sastav od članova Partibrejkersa, EKV-a i Električnog Orgazma pod nazivom “Rimtutituki“. Uz mnoge poznate muzičare sa Partibrejkersima je nastupao, uz Emira Kusturicu i Johnny Depp 1993. godine. Poslednji album Partibrejkersa, koji je izašao 2015. godine, nosi naziv “Sirotinjsko carstvo” i u stilu benda je materijal za razmišljanje i širenje vidika. U prilogu možete poslušati hit “Hoću da znam“, koja je sa albuma “Slatko i kiselo“, a kviz sa zanimljivim pitanjima možete odigrati ovde.\nViše muzike na zavisne.com.


Od 100 do 1.000 KM kaznit će se fizička osoba ako bude kršila prethodno obrazloženu odredbu,\nOčekivano, javnost se podijelila u vezi s namjerom federalne vlasti da restriktivnije reguliše pitanje pušenja u javnom prostoru. Dok neki pozdravljaju donošenje ovakvog zakona smatrajući da će se njime doprinijeti zaštiti zdravlja, pojedini strahuju da će to izazvati poslovne gubitke duhanskoj industriji i djelatnostima koje se na nju oslanjaju - to se prije svega odnosi na ugostiteljstvo.\nkazne Zabrana pusenja


Obradović: Da li Vučić želi da se afera oko Krušika skloni na stranu ili se nešto desilo? - Politički.rs\nObradović: Da li Vučić želi da se afera oko Krušika skloni na stranu ili se nešto desilo?\nSuspendovani radnik Krušika Aleksandar Obradović, koji je medijima dostavio podatke o umešanosti oca ministra policije u trgovinu oružjem, za N1 kaže da je iznenađen današnjom izjavom predsednika Srbije Aleksandra Vučića da ne želi da sve aktuelne probleme valjevske fabrike oružja pripiše događajima iz septembra prošle godine – kada je Obradović uhapšen – već da je spreman da se obavi nezavisna forenzička revizija i da se utvrdi ko sve nije dobro radio svoj posao. Obradović veruje da to znači da je Vučić upoznat sa istinom u Krušiku.\nVučić je prilikom današnje posete Krušiku izjavio da će se ta fabrika suočavati sa problemima negativnog imidža u godinama koje dolaze, ali da on ne želi da sve aktuelne probleme pripiše događajima iz septembra prošle godine već da je spreman da se obavi nezavisna forenzička revizija i da se utvrdi ko sve nije dobro radio svoj posao.\nTa izjava predsednika Republike za Obradovića je, kako kaže, jedno veliko iznenađenje.\n“Ja verujem da su neke nadležne službe uradile svoje domaće zadatke i da su pronašle i saznale istinu, ispitale ono na šta sam ja ukazivao, i da je predsednik upoznat sa istinom i sa dešavanjima u Krušiku. Takođe verujem da mu je rukovodstvo dalo relevantne brojeve, relevantne informacije koliki su dugovi Krušika. Tako da da li je ovo samo jedan manevarski potez predsednika Vučića, njegovo nastojanje da se priča i afera oko Krušika skloni na stranu ili se nešto desilo, videćemo. Kazaće vreme da li će država pomoći Krušik. Ja samo mislim da nije u redu da svi poreski obveznici naše zemlje snose krivicu na neki način, da oni plaćaju za brljotine privatnih trgovaca oružjem koji su ustvari bliski vladajućoj stranci”, poručuje Obradović.\nIstiče da su upravo privatni trgovci oružjem najveći dužnici Krušika, i da je kod njih preliven profit koji je trebalo da pripadne valjevskoj fabrici.\nPodsetimo, Obradović je uhapšen 18. septembra 2019. godine, tri dana nakon što je međunarodni portal “Arms Watch” objavio tekst o tome kako pojedine firme po povlašćenim cenama kupuju oružje iz “Krušika”.\nKućni pritvor mu je ukinut 18. decembra prošle godine, ali je i dalje pod istragom i preti mu podizanje optužnice zbog odavanja službene tajne.\nVučić u Krušiku: Nismo došli da kukamo, iako mi je došlo iz kože da iskočim\nTagged: ALEKSANDAR OBRADOVIĆ, ALEKSANDAR VUČIĆ, KRUŠIK, TRGOVINA ORUŽJEM


[es] - Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije\nKako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije\n[es] :: Pascal / Delphi / Kylix :: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije\n[ Pregleda: 4675 | Odgovora: 14 ] > FB > Twit\nKako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 21.10.2005. u 12:01 - pre 194 meseci\nza seminarski rad sam dobio zadatak da, ako imam neku bazu podataka na racunaru koji je spojen na internet (dinamicka IP adresa), se spojim na nju sa drugog racunara koji je takodjer spojen na internet ali nije u LAN-u. Mozda da mi javi ovaj sa servera koja mu je IP dodjeljena. Molim vas da mi pomognete s najjednostavnijim primjerom ..jednom tabelom.. plizzzzzz\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 21.10.2005. u 12:21 - pre 194 meseci\nSamo konektovanje nije mnogo koplikovano. Samo u ConnectionString naglasis na kojoj adresi se nalazi server. Ja recimo koristim IBase i kada se konektujem na neki udaljeni server samo postavim\ni program se uspesno konektuje na server. Koristim IBExpres komponente, ali nije nikakav problem koristiti neke druge.\nJedini nacin koji sam pronasao da se konektujem na server sa dinamickom adresom je da ga prijavim na neki od DNS service providera koji ce asocirati neku adresu sa IP-om servera. Koristim No-IP servis za to. Kada se registrujes, samo skines jedan mali programcic koji radi na racunaru na kojem je server i kad god se IP adresa promeni taj mali programcic obavesti No-IP o toj promeni i oni azuriraju podatke tako da si uvek dostupan. Onda umesto da neko ukuca IP adresu servera (recimo: 82.200.122.34) dovoljno je da ukuca samo URL (npr: www.mojserver.no-ip.org).\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 21.10.2005. u 13:50 - pre 194 meseci\nZanimljiv je ovaj no-ip thnx... zanima me jos kako da se nakacim na klasicnu paradoxovu tabelu pomocu klasicnie table1 componente (ako je to moguce)\nnesto sam petljao po ADO ali mi ne ide ...pliz posalji mi jednostavan source na mail\n[Ovu poruku je menjao mojeKorIme dana 21.10.2005. u 15:04 GMT+1]\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 22.10.2005. u 00:09 - pre 194 meseci\nako imam neku bazu podataka na racunaru koji je spojen na internet (dinamicka IP adresa), se spojim na nju sa drugog racunara koji je takodjer spojen na internet ali nije u LAN-u.\nDa li se siguran za smer povezivanja?\nno-ip je ok, samo cudno mi da ti neko postavi TAKAV zadatak, i to sto je naglaseno da drugi racunar NIJE pod LAN-om sve mi govori da u stvari ON treba da je server.\nKod svake TCP/IP komunikacije mora BAR JEDAN od dva racunara da ima javnu IP adresu ili bar jedan port koji tacno vodi do njega da bi komunikacija uopste bila moguca.\nAko ti je zaista takav zadatak onda ti samo no-ip ili dyndns pomazu (ili TRECI racunar sa stalnom IP adresom), bez toga bi ti bilo kao da saljes pismo negde a ne napises kome saljes.\nSto se paradoxa tice, zaboravi, koliko ja znam on fukcionise po sistemu file sharing-a. Moja topla preporuka bi bila MSDE ili FB/IB. Ovaj prvi preko ADO-a super saradjuje sa Delphi-em, a ovaj drugi svi hvale. Za ADO se ne brini, ako vec radis sa paradoxom sve ti je potpuno isto, samo druge komponente koristi (TTable <=> TADOTable, etc. ) i postavi dobro connection string (sve ostalo radi "ispod haube"), ja sam za 3 izmene u kodu prepravio projekat sa paradoxa na MSDE.\n[Ovu poruku je menjao _v!rus_ dana 22.10.2005. u 01:19 GMT+1]\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 23.10.2005. u 00:51 - pre 194 meseci\nmozes da upotrebis i neki program kao sto je Remote Assistance Identification.\nOvaj sistem ti dojavljuje na kojoj se adresi nalazi neki racunar. Zgodniji je od no-ip i slicnih servisa jer ti informaciju isporucuje vrlo brzo, cak i ako dodje do promene.\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 24.10.2005. u 07:08 - pre 194 meseci\ninstalirao sam IB server, konektovao sam se na neku testnu bazu/tabelu ali ne mogu da to uradim preko no-ip-a\nkako da ovo uradim na win-u:\ni je li problem to sto mi je IP u ovom no-ip staticki ip routera?\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 24.10.2005. u 07:34 - pre 194 meseci\nProblem je... racunar koji ce biti server mora da ima svoju adresu na net-u, a ne da mu router prosledjuje pakete. Mozes testirati svoj program i lan mrezi ako je imas.\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 24.10.2005. u 07:39 - pre 194 meseci\nProblem je u tome sto moram napraviti aplikaciju koja radi izvan lokalne mreze ... tj da napravim tako da mogu iz svoje kuce popuniti/citati bazu koja mi se nalazi na nekom udaljenom racunaru :/\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 24.10.2005. u 08:17 - pre 194 meseci\nMozes razvijati program u lokalnoj mrezi i posle ga samo prebacis na racunar koji ima javnu IP adresu. Samo vodi racuna da ne uzimas iz baze podatke koji ti nisu potrebni. Ako imas, recimo 10000 artikala od kojih svaki ima ime duzine od 50 karaktera i opis duzine 100 karaktera to je vec 1.43MB samo za uzimanje svih artikala... to ce ici lepo i brzo preko lan-a, ali ce preko neta da ide spooooro.\nNemoj koristiti Table komponente jer one uvek uzimaju sve podatke iz tabele. Tebi u nekom slucaju nece biti potreban opis artikla i bespotrebno ces vuci 100 karaktera kad ti zatreba podatak o nekom artiklu. Koristi Query komponente tako da se na serveru filtrira sve sto ti treba i salju se samo potrebni podaci. Koristi komponente koje mogu da kesiraju podatke pa i ako ti treba da povuces vecu kolicinu podataka sledeci put kad ti budu ti podaci trebali vec ce biti u memoriji. Ovo resenje je ok za podatke koji se ne menjaju cesto (imena firmi, gradova, brojevi telefona)... moras dosta optimizovati program da radi preko net-a.\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 24.10.2005. u 09:46 - pre 194 meseci\nHvala na savjetima za optimizaciju... dobro bi mi dosao primjer aplikacije koja radi na netu..client/server.. neka primjer ima jednu tabelu nije vazno kakvu ..samo me zanima kako da to povezem da radi na netu kao sto sam to vec gore opisao\n[Ovu poruku je menjao mojeKorIme dana 24.10.2005. u 11:59 GMT+1]\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 24.10.2005. u 11:31 - pre 194 meseci\nNa lokalnoj mrezi se konektujem kada upisem za databasename\nIP adresa mog racunara na lokalnoj mrezi... kako sad da pristupim preko routera tj staticke ip adrese na ovaj racunar...router mi je izgleda prepreka :// ili moram nekako dozvoliti pristup bazi na drugi nacin ..hvala\n[Ovu poruku je menjao mojeKorIme dana 24.10.2005. u 12:31 GMT+1]\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 24.10.2005. u 11:41 - pre 194 meseci\nne mozes pristupiti racunaru koji nema javnu ip\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 24.10.2005. u 11:47 - pre 194 meseci\npa kako da mu dodam javnu adresu? da petljam malo po router confu? ili..?\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 24.10.2005. u 12:49 - pre 194 meseci\nNije to tako jednostavno... samo router ili getaway ima javnu IP adresu. Trebalo bi da kupis neki svoj domen da bi router mogao da ti dodeljuje javne IP adrese. Recimo, kupis 82.123.24.* i onda imas na raspolaganju 255 javnih adresa. Mozda ova informacija nije tacna (nikad mi ovo nije zatrebalo pa ne znam), ali je to jedini nacin ako ces preko routera. Ako postavis neki racunar da ti bude getaway onda on ima direktnu vezu sa net-om i time i javnu IP adresu tako da samo taj racunar moze da posluzi kao server dok ostali mogu da rade samo kao klijenti.\nMislim da bi o ovome trebao da pitas u nekom drugom forumu, a ne u Pascal / Delphi / Kylix.\nRe: Kako se konektovati na neku bazu sa udaljene lokacije 24.10.2005. u 12:59 - pre 194 meseci\nHvala Srki_82 idem ja malo vidjeti sta rade ovi na CISCO forumu :) nadam se da ce mi neko pomoci...znaci gateway je problem...to kad rijesim onda se konektujem na nacin:\nako je to to onda znam rijesiti prob...\nRegistrovani: 9 ( Bradzorf012, ja1877, bachi, JankoNIS, BluesRocker, Šone80, tecaizbeca, dragancesu, vbbojan )


FORMIRAT ĆE KOMISIJU? Plenković: Osudit ćemo ustaški režim, ali i reći šta se dešavalo poslije njega! - GlobalCir\nFORMIRAT ĆE KOMISIJU? Plenković: Osudit ćemo ustaški režim, ali i reći šta se dešavalo poslije njega!\nHrvatski premijer Andrej Plenković izjavio je danas da je u toku rad na formiranju komisije za suočavanje za prošlošću, te najavio da će Hrvatska osuditi ustaški režim koji je počinio brojne zločine, ali isto tako “trezveno reći šta se događalo kasnije”.\n“Hrvatska ove godine mora da traži konsenzus i da se odredi prema istoriji. Јasno ćemo osuditi ustaški režim koji je počinio brojne zločine, ali isto tako trezveno reći i što se događalo kasnije”, rekao je Plenković na konferenciji za novinare u Zagrebu.\nOn je naveo da ta rasprava nikada nije temeljno sprovedena, te dodao da se na komisiji radi temeljno i studiozno sa stručnjacima, prenose hrvatski mediji. Plenković je rekao da je interes za komisiju za suočavanje sa prošlošću veliki, te da će do kraja februara izaći sa referentnim okvirom i članovima ove komisije.\nBOSANSKI ‘PRAVEDNICI MEĐU NARODIMA’: Rizikovali živote da spase svoje komšije Jevreje tokom Drugog svjetskog rata!\nRUSKI PREDSJEDNIK: Pojačati borbenu sposobnost vojske!


Foto-konkurs "Moja Palilula" - National Geographic Srbija\nČasopis National Geographic Srbija u partnerstvu sa UG „Amikusˮ realizovao foto-konkurs „Moja Palilulaˮ, s ciljem podizanja svesti javnosti o kulturnoj baštini i svim drugim vrednostima ove najveće beogradske opštine.\nFoto: Katarina Stojković\nPrijem radova trajao je od 1. oktobra do 10. novembra 2019. godine, a žiri koji su činili članovi redakcije National Geographic Srbija odabrao je pobedničku fotografiju kao i još petnaest fotografija koje će biti izložene tokom decembra u prostoru Gradske opštine Palilula.\nFoto-konkurs (ili izložba) je sprovoden u sklopu projekta koji se finansira iz budžeta Opštine Palilula.


Voša poslala poruku Partizanu pred Kup Srbije: Ovo ostaje tu gde jeste! (FOTO) | Fudbal\nVoša poslala poruku Partizanu pred Kup Srbije: Ovo ostaje tu gde jeste! (FOTO) | MONDOBA\nVoša poslala poruku Partizanu pred Kup Srbije: Ovo ostaje tu gde jeste! (FOTO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nVoša poslala poruku Partizanu pred Kup Srbije: Ovo ostaje tu gde jeste! (FOTO)\nAutor Nebojša Šatara 21.04.2021. / 14:36\nVidećemo da li će tako i biti...\nVojvodina i Partizan sastaju se danas u 19.05 na "Karađorđu" i odlučuju o finalisti Kupa Srbije!\nSPREMAN JE! |\nLalatović primio infuziju da bi mogao na Partizan: Ne sumnjam u regularnost, pritisak je na njima!\nProšle sezone upravo su ova dva kluba igrala u ludom finalu na "Čairu", kada je Vojvodina slavila posle boljeg izvođenja penala, a deluje da nas odlična fudbalska predstava očekuje i u novom sudaru koji se igra u Novom Sadu.\nLalatović je pred meč fokus prebacio na Partizan, dok Stanojević ne misli na osvetu, ali fudbal ne bi bio fudbal da u njemu nema i "peckanja".\nVojvodina se nekoliko sati pred meč oglasila na Istagramu i uz fotografiju trofeja Kupa Srbije poručila da i posle današnjeg susreta ostaje u njihovom vlasništvu.\n"Ostaje tu gde jeste!", napisali su oni na Instagramu.\nA post shared by FK Vojvodina (@fk_vojvodina)\novo je problem |\nPartizane, još dva gola i stiže bonus od Sadika: Opet trese mreže, ni lider Segunde ne može da ga zaustavi! (VIDEO)\nPartizan se oglasio o Superligi bogatih: To je ubistveno za fudbal, slijedi amerikanizacija!\nPoznaju se |\nNe dajemo pompezne izjave, teren će biti mjerilo: Partizan za finale igra u Novom Sadu, Zdjelar hvali Lalatovića!\nFK Vojvodina FK Partizan Kup\nTrener Tuzle sitija za MONDO\nBorac nakon finala sa Zvezdom 1988. očekuju najvažniji mečevi u poslijer...


Od 2030. godine i Amsterdam bez vozila sa SUS agregatima! - Vrele gume\nmaj. 06, 2019 u 11:10 am\nOd 2030. godine i Amsterdam bez vozila sa SUS agregatima!\nCilj: Smanjenje zagađenosti vazduha\n6 maja, 2019 1 komentarAmsterdamBenzinDizelHolandijaNovostiPlanSUSvestiVesti iz svetaVrele GumeZabrana\nGradsko veće Amsterdama je odlučilo da od 2030. godine zabrani vožnju automobila i motocikala sa SUS pogonom po ulicama njihovog grada, prenosi The Guardian.\nGlavni grad Holandije teži tome da smanji zagađenost vazduha. Naime, lokalne vlasti procenjuju da zagađen vazduh skraćuje životni vek stanovnicima tog grada bar za jednu godinu.\nOd 2020. godine, dizel automobili stariji od 15 godina neće moći da se voze na putu A10 oko Amsterdama. Od 2022. godine neće biti dozvoljeni javni gradski prevoz sa SUS agregatima. Od 2025. godine biće zabranjeni i čamci i barke koji prolaze kanalima, kao i skuteri. Plan nazvan “Clean Air” podrazumeva da od 2030. godine čitav grad bude oslobođen saobraćaja koji emituje štetne materije.\nNaravno, kako bi podstakli stanovnike da se prebace na električna vozila i vozila sa gorivnim ćelijama, gradske vlasti nude stanicu za punjenje svakom kupcu vozila koji ne emituje štetne gasove. Procenjuje se da će gradu biti potrebno između 16.000 i 23.000 stanica za punjenje do 2025. godine.\nNaravno, ovaj plan nije naišao na svačije odobrenje. Predstavnik udruženja Rai, lobi grupe autoindustrije, rekao je da mnogi neće moći da priušte električno vozilo.\n“Veliki broj porodica neće imati para za električno vozilo. To znači da siromašni neće moći da imaju svoje prevozno sredstvo. Time će Amsterdam postati grad bogatih. Do 2030. godine se očekuje da jedna trećina vozila bude električno. Međutim, i dalje će biti dosta ljudi koji neće moći sebi da priušte tako nešto do tada”, naveo je taj predstavnik.\nTagoviAmsterdamBenzinDizelHolandijaNovostiPlanSUSvestiVesti iz svetaVrele GumeZabrana\n6 maja, 2019 у 17:29\nbio za uskrs u AM. Tamo jako puno automobila su vec na struju. Mislim da vec nisam video camac koji nije na struju sem za vreme kings day desavanja. Predpostavljam da ce omoguciti ulazak na parkinge u okolini svim vozilima i onda prevozom u grad. to vec dobro radi ali stvarno ne znam kako ce ljudi putovati, to je stavrno ober problem\nMoto GP 2019: Herez je Markesov, Kvartararo nije završio trku!\nDa li vam se dopada ovaj Ferrari GTC4Lusso?


Donacija Savjeta Muslimanskog naroda Crne Gore školi u Mrkojevićima\nAutor:\tŽeljko Milović 12.10.2019, 13:19 Društvo\nPredsjednik Savjeta Muslimanskog naroda Crne Gore Sabrija Vulić uručio je donaciju OŠ “Mrkojevići” u Pečuricama. U pitanju je komplet zvučnika, odnosno razglas koji će učenici ove škole od sada moći da koriste na prigodnim manifestacijama.\n“Želja nam je bila da ovom donacijom pomognemo OŠ u Mrkojevićima, ali istovremeno ukažemo na potrebu da se mnogo više ulaže u ovaj dio crnogorskog primorja koji je izuzetno nerazvijen. Ako se kroz Mrkojeviće odvija međunarodni saobraćaj na putu širokom svega pet metara sa rupama, ako ovaj kraj nema zdravstvenu ustanovu, ako škola nema fiskulturnu dvoranu, ako nijesu riješena pitanja kanalizacije i vodovoda, ako svakog dana neko kreće u dijasporu, sa pravom se pitamo zbog čega se to dešava. Na žalost, razvoj Mrkojevića je u najvećem broju slučajeva sveden na donacije iz inostranstva ili ove slične našoj kojom smo željeli da pomognemo, ali i pošaljemo poruku da je potrebno zadržati mlade u Mrkojevićima”, rekao je predsjednik Savjeta Sabrija Vulić, prilokom uručivanja donacije direktoru škole Osmanu Grgureviću.\nGrgurević je istakao da ovo nije prvi put da Savjet Muslimanskog naroda Crne Gore pomaže školi u Mrkojevićima i ovom kraju, te da je “već nekoliko puta donirao, kako za školu, tako i za neke druge akcije u kraju”.\nOŠ Mrkojevići Osman Grgurević Sabrija Vulić


Članovi Predsjedništva BiH stigli u Beograd | Bportal\nČlanovi Predsjedništva BiH stigli u Beograd\nČlanovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine Dragan Čović, Bakir Izetbegović i Mladen Ivanić večeras su stigli u Beograd gdje će razgovarati s predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, premijerkom Anom Brnabić i drugim zvaničnicima.\nJedna od glavnih tema na svečanoj večeri koju je Vučić priredio za tročlano Predsjedništvo BIH bit će ekonomska saradnja dvije zemlje, prenijela je Radio-Televizija Srbije.\nZvanični dio posjete članovi Predsjedništva BiH Srbije počinje sutra svečanim dočekom ispred Palate Srbije.\nSljedeći članak: Nova godina u gradu soli: Šta nude tuzlanski hoteli za najluđu noć\nPrethodni članak: Bosanac hakovao Putina i Bijelu kuću\nČović i Ivanić preglasali Izetbegovića, sporazum sa IZ BIH s…


Viteški turnir u Manasiji | Turistički kalendar Srbije | PlanPlus.rs\nViteški turnir u Manasiji | Turistički kalendar Srbije\nViteški turnir u Manasiji je međunarodna etnografska manifestacija koja bi se mogla okarakterisati i kao svojevrsni vremeplov u period srednjeg veka u Srbiji.\nOdržava se krajem avgusta, podno zidina manastira Manasija, u blizini Despotovca, pod nazivom „Just Out“ i okuplja viteške ekipe iz čitavog sveta.\nCentralno obeležje ove manifestacije su izuzetno verne predstave srednjovekovnih viteških borbi, muzike i plesa, ali i kuhinje tog vremena, te filmova i predavanja tematikom vezanih za vreme kada su Srbijom na konjima jahali vitezovi.\nDomaćini manifestacije koja se održava od 2015. godine su članovi udruženja „Beli orlovi“, koji ugošćuju ekipe iz dvadesetak zemalja sveta, među kojima su i Indija, Sudan, Japan, Iran, ali i komšijske balkanske države. Festival svake godine okuplja nekoliko stotina učesnika i više desetina hiljada posetioca.\nOsnovna ideja organizacije festivala je afirmacija viteških vrednosti kao ideala hrišćanskog življenja kroz služenje Bogu i zajednici, kao i ideji istine, lepote, ljubavi, časti i pravde. Viteza karakteriše sedam osnovnih vrlina: vera, nada, ljubav, pravednost, razboritost, čvrstina duha i umerenost. Tokom ove jedinstvene manifestacije posetilac će biti u prilici da otkrije i svrhu i značenje svakog dela viteške opreme, šta simbolizuju mač, koplje, štit ili šlem.\nOvaj festival takođe neguje i sećanje na najpoznatijeg srpskog viteza – despota Stefana Lazarevića, pripadnika i predvodnika čuvenog viteškog Reda Zmaja. Viteški Red Zmaja svojevremeno su činila 24 najdostojnija evropska viteza. Počasno mesto prvog viteza prema osnivačkoj povelji i status prvog među jednakima imao je upravo despot Stefan Lazarević.\nManastir Manasija, zadužbina desporta Stefana Lazarevića (FOTO: Nikola Igračev)\nSin kneza Lazara i kneginje Milice izgradio je manastir sa hramom Svete Trojice u želji da nastavi tradiciju zadužbinarstva svoga oca, ali i čitave loze Nemanjića, te podigne sebi grobnu crkvu-mauzolej u kome će biti sahranjen.\nManastir Resava, danas poznatiji pod imenom Manasija, star je šest vekova, a i dalje ga hrabro čuvaju zidine sa čak jedanaest kula. Upravo ovaj autentični srednjovekovni ambijent čini Festval vitezova tako posebnim i popularnim.\nTrodnevni festival održava se poslednjeg vikenda u avgustu i privlači uglavnom ljubitelje istorije i tradicije, ali i obične znatiželjnike. Program je prilagođen odraslima i dec ii za svakoga nudi ponešto. Za najmlađe organizovano je druženje sa vitezovima i različite radionice u kojima se mogu upoznati sa životom srednjovekovnih junaka.\nTih dana improvizovanim srednjovekovnim selom odzvanja zvuk ukršetnih mačeva, a vazduhom se širi miris divljači i vina. Centralno zbivanje su viteške borbe, u kojima se odmeravaju snage i veštine mačevanja, streličastva, bacanja koplja sa konja i jahanja.\nSastavni deo manifestacije su i zanatlije koje ovom prilikom izlažu svoje rukotvorine od drveta i metala.\nOvogodišnje izdanje festivala „Just Out“ održaće se od 27. do 29. avgusta. Više informacija o prijavama i učešću može se dobiti na zvaničnoj internet stranici manifestacije.\nturistički kalendar srbije manifestacije istorija manastiri despotovac\nViteški megdan u Lazarevom gradu | Turistički kalendar Srbije 17. jun 2022.


MITROPOLIT AMFILOHIJE DEMANTUJE PREMIJERA MARKOVIĆA: Nikada nisam rekao da se krstionica ruši! | Region | Kurir\nFoto: Gov.me, Vijesti.me/ Savo Prelević\n06.04.2019. 19:02h 06.04.2019. 19:02h\nMitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije tvrdi je da o krstionici na Miholjskoj Prevlaci jeste razgovarao sa premijerom Duškom Markovićem.\n"Jesmo, bilo je reči i o toj krstionici. Ja sam rekao da sam dao blagoslov za krstionicu, a ne za crkvicu. Onda sam tražio od oca igumana da se crkvica izmesti, a krstionica treba da ostane, nema sumnje, jer je to obnovljena krstionica cara Konstantina iz 4. veka. Ja sam to zaista i rekao gospodinu predsedniku, da se ono gore izmesti, nisam rekao da se ruši. Međutim, tamo nije mogla da priđe dizalica koja bi to uradila. Sad se sve izdogađalo što se izdogađalo, narod se sabrao, i zaista bi bio grijeh pred Bogom i bio bi znak umnoženja deoba i mržnje u Crnoj Gori", rekao je Amfilohije tokom besede u manastiru Stanjevići.\nSada, kako je kazao Amfilohije, niko ne može od njega da traži da se ta crkvica ruši.\n"Ja, pre svega, ne mogu od naroda da to uradim, niti da dozvolim. Kao što vidite ovih dana neprekidno je stotine ljudi iz Boke kotorske pa i šire, koji stoje pored crkvice i sada ne može niko od mene da traži da rušimo tu crkvicu. Nadam se da će i naša vlast, koja je krenula u jednom trenutku da je ruši, shvatiti da je ne treba rušiti, jer je crkvica simbol jedinstva i zajedništva, i treba da bude simbol pomirenja, a ne simbol mržnje i raskola. Mnogo se radujem da su naša braća rimokatolici odavde, masovno prisustvovali ovih dana da štite crkvicu. To je mnogo značajno, to je prvi put u poslednjih možda i nekoliko vekova, od mletačkih vremena, da se tako nešto događa. I to je jedan od razloga da se ta prvo obnovljena krstionica cara Konstantina, a onda crkvica, koja nije rađena sa mojim blagoslovom, ne ruši. To je i prilika da državni organi, Mitropolija, Crkva i ovaj narod, počnu obnovu drevne lavre Svetih Arhangela – Miholjske Prevlake, koju kao da neki od tih znamenitih ljudi štite od nas", rekao je Amfilohije.\nMitropolit AmfilohijeDuško Markovićkrstionica


SportDC - Vesti - Lige Srbije - Rapsodija ljubičastih iza juga ˝Marakane˝\nSreda, 02.12.2020 12:58\nRapsodija ljubičastih iza juga ˝Marakane˝\nPretendent na viši rang je dočekao iz juga ˝Marakane˝ davljenika iz Kraljeva, koji je pripretio na samom početku susreta. Žerađanin u 3. minutu lepo šutira iskosa sa oko 12 metara, uspešan je bio domaći golman. Grafičar dolazi u vođstvo iz prvog ozbiljnijeg napada, igrao se 9. minut. Kembel je uputio oštar centaršut na peterac, Stojić je bio brži od golmana i loptu poslao u gol. Samo 3 minuta kasnije na semaforu je već stajalo 2:0. Odada je prošao kroz poroznu odbranu Sloge i dodao do Kembela koji sa 20 metara pogađa ugao gola gostiju.\nOvom pobedom Grafičar je nastavio poteru za vodećim dvojcem, a u poslednjem jesenjem kolu narednog vikenda gostuje u Sremskoj Mitrovici, dok Sloga traži bodove spasa u Kraljevu protiv razgoropađenih ˝Traktorista˝ sa Novog Beograda.\nGRAFIČAR: A.Stanković, Odada, Mikić (Gočobija), N.Stanković (Blagojević), Matić, Burmaz, Marjanović, Damjanac, Todorovski, Kembel (Gluščević), Stojić.


Jurgen Klopp | Tuzlanski.ba\nTrener Liverpoola razočaran: Klopp optužio sudije da favorizuju United\nTrener Liverpoola Jurgen Klopp, nakon poraza d Southamptona u 17. kolu Premier lige, smatra da ih je sudac oštetio jer nije dosudio penal u 51. minuti kada je branič “Svetaca” Jack Stephens igrao rukom u…\nNaredne sedmica se nastavlja Liga prvaka, a Jurgen Klopp, trener Liverpoola, smatra da njegova ekipa nije favorit za osvajanje ovog takmičenja, dodajući ipak kako su sposobni pobijediti i one najbolje, prenosi Anadolu Agency (AA). Redsi…\nKlopp tugu izliječio pjesmom i postao hit: Pogledajte kako je zapjevao s navijačima (VIDEO)\nNavijačka grupa Liverpoola ima razloga za tugu dan nakon poraza od Reala u finalu Lige prvaka. Real je slavio s 3:1, ali ostaje dojam da je utakmica lako mogla otići u drugom smjeru – ko…\nKao grom iz vedra neba pojavila se vijest da dugogodišnji i najbliži Kloppov saradnik, Željko Buvač, napušta Liverpool. Željko Buvač, koji je poznato lice na klupi Liverpoola, napustio je Redse samo nekoliko dana prije polufinala…\nTri mete na radaru Kloppa za Liverpool dostojan titule\nJurgen Klopp je sa Liverpoolom u toku predsezone demonstrirao da je njegov tim i više nego spreman za narednu sezonu. Tim sa Anfielda je tokom pripremnih mečeva pokazao da će biti ozbiljan konkurent za borbu…\nKlopp: Trka za naslov šampiona nije jedina motivacija za Liverpool\nJurgen Klopp, menadžer Liverpoola uoči večerašnjeg derbija 23. kola Premier lige protiv Chelseaja tvrdi da njegov tim ima dovoljno motivacije da savlada lidera i bez priče o ostanku u trci za naslov šampiona Engleske. Za…\nKloppove ‘bebe’ – najmlađi tim u istoriji kluba\nMenadžer Liverpoola Jurgen Klošp na meču FA Kupa protiv Plymoutha izveo je najmlađi tim u istoriji kluba. On je na teren poslao ekipu koja je u prosjeku imala 21 godinu i 296 dan. “Izabrao sam…\nGuardiola i Klopp će poludjeti: Englezi spremaju totalni show\nDvojica najvećih kritičara engleske nogometne “svetinje” uskoro će imati još više razloga za nezadovoljstvo. Ako je nešto konstanta u engleskom nogometu, onda je to žestoki ritam igranja tokom božićnih i novogodišnjih praznika. Engleski navijači se…\nBarcelona želi Kloppa na klupi\nČelnici Barcelone planiraju da na kraju sezone angažuju trenera Liverpula Jurgena Kloppa. Španski i britanski mediji navode da ekipa sa Nou Campa sprema nemoralnu ponudu za Klopa, ali i veliko obeštećenje za Liverpool. Aktuelni trener…\nRaiola: Nije dovoljno reći da je Klopp bio nepošten, ispao je govno\nAgent Marija Balotellija Mino Raiola nije baš imao riječi hvale za trenera Liverpoola Jürgena Kloppa nakon što je italijanski napadač kompletirao transfer u Nicu. “Na kraju dana direktori Liverpoola su priznali da Klopp nije bio…


Tendeciozno narušavanje ugleda Kurira - Reakcije - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Reakcije » Tendeciozno narušavanje ugleda Kurira\nReagovanje glavnog urednika Kurira na tekst "Tabloidi najavljuju još jedno ubistvo na Kosovu" (Danas, 19. januara)\n13Piše: DanasOnline 20. januara 2018. 00.43\nObraćam Vam se povodom teksta u današnjem izdanju lista Danas pod nazivom „Tabloidi najavljuju još jedno ubistvo na Kosovu“, čime sam doveo u pitanje profesionalizam vaše redakcije i pod sumnjom da se radi o tendencioznom urušavanju ugleda Kurira. Naime, potpuna je laž da je dnevni list Kurir na bilo kojoj svojoj platformi najavio nečije ubistvo, niti bilo koga označio kao organizatora atentata na Olivera Ivanovića.\nU prilog tome dostavljam Vam u okviru ovog mejla tekstove koje smo objavili na tu temu, a u kojim se vidi da smo preneli ekskluzivna saznanja albanskih medija, kao i izjavu Milovana Drecuna. Takođe ste nas neargumentovano označili kao prorežimski medij, iako verujem da ste odlično upućeni u apsolutno nezavisnu uređivačku politiku Kurira. Neprofesionalno je sa vaše strane što moj odgovor na pitanje novinarke Danasa, Katarine Živanović, nije objavljen, u kome navodim da smo pomenutu informaciju preneli iz albanskih medija. Insistiram da ovu brutalnu laž demantujte već u sutrašnjem broju lista Danas na istom mestu i prostoru, što podrazumeva i više nego upadljiv deo na naslovnoj strani. U nadi da ćemo nastaviti dobru saradnju kakvu smo imali do objavljivanja ove neistine.\nNemanja Pajić, glavni i odgovorni urednik brenda Kurir\nPrljavi medijski poslovi Vesića i vlasnika Kurira\nVerujem vam kao i Rodiću\n20. januara 2018. u 09.35\nГосподо из Курира ви се мењате ко годишња доба.До јуче сте критиковали све Вучићеве брљотине,а онда сте нагло заћутали.Дали вас је диктатор уплашио или вас је поткупио питање је сад.\n20. januara 2018. u 09.42\nNije mi jasno sto se bunite. Od kafa ste dobili novog gl.i odgov.urednika isto kao i rts,vi ste postali tabloid isto kao i informer (mada ja njih ne racunam ni u tu vrstu). Nena razlike.\n20. januara 2018. u 09.43\nnarusavanje – pazi sad – UGLEDA (?!?!) Kurira.\n20. januara 2018. u 10.26\nKurir je bio nezavistan dok nije legao na rudu SNS\nSada više ne piše o malverzacijama i uzurpatorskom ponašanju SNS bratije\nU istom su kosu sa ostalim sns glasilima\nJedino se Danas drži. …nadam se da će uvek biti nezavistan medij\nPozdrav za kolektiv Danas\nista ..... kaže:\n20. januara 2018. u 10.35\n"Kurir" je poprilično nezavisan kad je u koliziji sa Vučićem. Međutom, čim se pomire, to bude jedna simfonija dubokog razumevanja. Isti su kao Vučić, a to nikako nije kompliment, dapače.\ndruga šansa(šokantno) kaže:\n20. januara 2018. u 11.17\nUgled čega????????????????Vi ste najveće zlo koje nas je zadesilo u 21om veku. Halo oglasi su za vas ZLATNO RUNO. Jedina istina koju ste vi ikad napisali glasila je: "vide joj se gaće". I vi sebe nazivate novinom? Mitomančine. Oće bude neki lirski feljton skoro, o nekom ubici ili nešto iz Titove spavaće sobe? Slikovnico za mizantrope, ogledalo mizerije i najgorih ljudskih kaprica ste vi, košmar svakog zdravog rasuđivanja. Ubacujete slike svetaca i kojekavih bajalica a nemogu da se spasem od pevaljki-redaljki, zadruga-kolhoza, ko se pričestio, ko se ražestio, ko se sa kim… Svaki dan smak sveta, rat, kataklizma i "saznanja" sta je Putin rekao(…) ovom ili onom… Vas da branim od Vučića ili od bilo koga drugog – ni mrtav!\n20. januara 2018. u 12.14\nKurir se pretvorio u hibridne novine, pa su sad humoristicni tabloid sa vestima koje potpiruju srpski inat i mit o Srbima najboljima na svetu, sa sve slavljenjem pravoslavnih-paganskih rituala, cudima iz manastira, slavljenjem slepog patriotizma, krimosa, ljudskih tragedija i devijacija, Rusa, raznog oruzja koje se kod nas proizvodi ili uvozi, da ne pricam o realiti temama, ispadanju bradavica, smaku sveta ili sta obavezno nemojre da radite kada je neki svetac.\n20. januara 2018. u 12.36\n@druga sansa /sokantno/ – A ja bas htedoh da napisem komentar sta je i ko je KURIR – kad videh vas clanak koji govori o Kuriru /necu ni reci novine/savrseno tacno , objektivno o toj septickoj jami od papira.\n20. januara 2018. u 19.59\nUGLED kurira? ppffffHAHAHAaaaaahaaaa!!! fenomenalno\nDarko darko kaže:\n20. januara 2018. u 22.48\nSve je napisano uglavnom . A kuriru da se pokvari ugled to nemoze niko to sami rade. Secam se letos kad su najavili iznosenje "istine" o vladajucoj stranci no gde nestade ta istina.\n22. januara 2018. u 14.08\nNi vi iz "Kurira", a ni ovi iz "Danasa" ne uzivate nikakav ugled. To je cinjenica, koju i vi dobro znate. Budite posteni, pa recite, koliki vam je tiraz, a kolika vam je remitenda, ako smete. Opstajete, zahvaljujuci novcu iz inostranstva.\n23. januara 2018. u 09.28\nkurir je dobar kad negde pecas pa zagusti\n24. januara 2018. u 10.07\nod letos su na wuckovoj rudi…nestao rodic kao kafa osamdesetih..uzas


Sto hiljada boluje od Alchajmera - B92.net\nSto hiljada boluje od Alchajmera\nTaèan broj obolelih od demencije i Alchajmerove bolesti u Srbiji još nije poznat, ali prema epidemiološkim podacima procenjuje se èak i do 100.000 obolelih, sa tendencijom porasta.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 20.09.2012. | 13:56\nMojoj mami su dijagnosticirali alchajmera + multiple sclerozu. Pije samo Ebixu za alchajmera. Godine su prilazile dok nismo skapirali da je bolesna. Mislili smo da folira, nece da pamti, da ide po lekarima da skrati vreme u penziji i da nije nista strasno. Odlazila je kod lekara ali nikad nije znala da nam objasni na sta se zali i zasto ide kod doktora pa joj valjda zato nismo ni verovali. A ona ode, dobije upute pa onda krene na neka isputivanja pa je vrteli u krug sve dok jednom nisam otisla sa njom i tada mi internista kaze da mi je majka zapusten slucaj. Sada redovno uzima lekove (plasi me gomila, tacnije 8 jos razlicitih lekova koje pije, te za pritisak, za zeludac, za srce, pa aspirin, i onda obavezno neki glupi lekovi za kao kasalj i sl.... za multiple joj nisu nista dali. Vise nije u stanju da sama vodi racuna o kuci i sebi. Ja je lecim zagrljajem i cini mi se da deluje ali samo kratkotrajno. Nazalost ne mogu da budem uz nju.\n(Lena, 21. septembar 2012 00:26)


„Piloti“ održali koncert u centru Požarevca | Boom93\n„Piloti“ održali koncert u centru Požarevca\nPovodom obeležavanja Dana oslobođenja Požarevca u Prvom i Drugom Svetskom ratu u centru grada održan je koncert Kikija Lesandrića i Pilota.\nPred oko 1000 Požarevljana Lesandrić i Piloti su svirali svoje najpoznatije hitove, kao i pesme poznatih svetskih bendova.\nOrganizator koncerta bio je Grad Požarevac koji je za organizaciju ovag koncerta izdvojio 840.000 dinara.\nViše o javnoj nabavci za ovaj koncert možete pročitati OVDE.\nVirtuelnim putem do posla


Postavljene nove zaštitne mreže na terenima na pesku\nDanilo Gurjanov | 10. jun. 2020. | 9:32 | Društvo\nU sklopu nastavka aktivnosti na uređenju priobalja reke Tise kod Novog Bečeja, MZ Novi Bečej ove nedelje izvršila je zamenu i postavku zaštitnih mreža i stubova na terenima na pesku. To je najpre učinjeno na terenu za odbojku na pesku koji se nalazi bliže novobečejskoj plaži gde je zamenjena i mreža za odbojku, a zatim i na terenu za odbojku, fudbal i rukomet na pesku koji se nalazi naspram Doma kulture opštine Novi Bečej. Nove mreže ovom prilikom postavljene su i na postojećim golovima na obali Tise, a isto će biti učinjeno i na dečjem igralištu koje se nalazi na Miloševačkom putu. Ukupna vrednost investicije iznosi 225 hiljada dinara.\nPrema rečima Miroslava Macure, sekretara Saveta MZ Novi Bečej, postavkom novih stubova na terenima povećana je i bezbednost korišćenje istih, s obzirom da se ranije dešavalo da stubovi usled jakog vetra i nevremena padnu.\nPomenute aktivnosti samo su deo onog što je nakon vanrednog stanja izazvanog korona virusom sprovedeno na priobalju Tise, kaže Macura i dodaje da će održavanje trajati dokle god traje sezona kupanja. Pored postavke novih kanti za smeće u planu je i zamena i rekonstrukcija svih drvenih elemeneta na klupama koje se nalaze na obali.\nMacura je ovom prilikom pohvalio dobru saradnju sa JP „Komunalac“ i istakao da će klackalice i ljuljaške koje se nalaze u neposrednoj blizini čuvarske kućice, takođe, biti prilagođene bezbednoj upotrebi najmlađih meštana Novog Bečeja.


A 11.667 kilometara od Melburna... Počele kvalifikacije za Australijan open, dve naše teniserke priredile IZNENAĐENJA, A DVE ISPALE! :: Sportal\nD. N. - Vest objavljena: 17:54 - 10.01.2021\nČetiri naše predstavnice zaigrale su danas u kvalifikacijama za prvi ovosezonski grend slem turnir, Australijan open.\nDalje su prošle Olga Danilović i Aleksandra Krunić, a ispale su Jovana Jović i Natalija Kostić.\nDanilovićeva (183. na VTA listi) je lako izašla na kraj sa bolje rangiranom (147.) Slovakinjom Kristinom Kucovom, koju je savladala sa ubedljivih 6:2, 6:2, a i Krunićeva (232.) je napravila iznenađenje: posle preokreta je savladala skoro stotinu pozicija bolje rangiranu Olgu Govorcevu (134.) sa 2:6, 6:2, 6:2.\nOlga Danilović na egzibicionom meču u Beogradu Foto: Stare Slike\nJovićeva (240.) je od 200. teniserke sveta, Kineskije Đia-Jing Lu, izgubila ubeljivo sa 1:6, 2:6, a Kostićeva (191.) je doživela poraz od 3:6, 3:6 od 122. igračice sa VTA liste, Isaline Bonaventure iz Belorusije.\nMečevi kvalifikacija u ženskoj konkurenciji igraju se u Dubaiju, a u muškoj u Dohi, odakle će oni koji se kvalifikuju za grend slem otići u Australiju na dvonedeljni karantin, kako bi, usled pandemije koronavirusa, potom dobili "zeleno svetlo" da se i u toj zemlji nadmeću.\nOd Dubaija do Melburna, inače, ima 11.667 kilometara.\nTenis Olga Danilović Aleksandra Krunić Australijan open Jovana Jović Natalija Kostić


Entoni Hikling, gost Merlinka festivala: Mislio sam da ću zbog svoje seksualnosti otići u pakao - Telegraf.rs\n07/12/19 | 13:07\nNjegovi filmovi prikazani su u okviru programa Retrospektiva\nAnglo-francuski reditelj Entoni Hikling, jedan je od gostiju ovogodišnjeg 11. Merlinka festivala, a njegovi filmovi prikazani su u petak u okviru programa Retrospektiva. Uz razgovor sa rediteljem, tom prilikom održane su projekcije filmova "Jedan duboki uzdah", "Mali gej dečko", "Gde konji odlaze da umru" i "Frig".\n- Zbog mojih filmova, posebno je to bio slučaj sa filmom "Mali gej dečko", nailazio sam na kritike zbog prisustva religijskih elemenata koje nisu viđene u filmu pre. Suština je da sam ja bio veoma uključen u crkvu, posebno kad sam bio mlad. S druge strane, to je bio period kad sam pokušavao da se pomirim sa svojom seksualnošću, i te dve stvari su pružale otpor jedna drugoj jer kao religiozan dečko mislio sam da ću zbog svoje seksualnosti otići u pakao, da sam loša osoba, a opet sam znao da je to moja priroda i da to ne treba da se menja.\nEntoni Hikling (skroz levo), Foto: KomunikArt\nFilmovi inspirisani životom\n- Mnogi umetnici poput Marine Abramović, Luize Buržoa i drugih koriste svoje lično iskustvo kao polaznu tačku za stvaralaštvo, a u potrebi za takvom vrstom kreacije je ideja o istini, o tome ko smo. U mojim filmovima možete videti scene koje su inspirisane mojim odnosom sa majkom, sa ocem kog sam upoznao pre sedam godina, kao i moj odnos prema crkvi i slično. S obzirom na to da sam dugo radio na sebi kako bih se pomirio sa svojom prošlošću, to mi je omogućilo da svoja iskustva iskoristim kao polaznu tačku za svoj rad jer sam uspeo da prihvatim i zavolim sebe baš takvog kakav sam. To je ono na čemu svi treba da radimo bez obzira kojim poslom se bavimo - naveo je Hikling.\nDanas će Hikling zajedno sa glumcem Gaetanom Vetierom, održati master klas pod nazivom "Dealing with nudes in cinema"” kada će govoriti o ovoj vrsti iskustva tokom rada na filmu.\nOsim retrospektive Hiklingovih filmova, u okviru druge festivalske večeri prikazani su i meksički film „Nije vam ovo Berlin“, brazilska drama „Sokrat“ i čileansko ostvarenje„Princ“, ovogodišnji dobitnik Kvir lava na Filmskom festivalu u Veneciji.\nTreće festivalske večeri, danas su na filmskom programu južnoafrički ratni mjuzikl „Kanarinac“, dokumentarci „Stvaranje Montgomerija Klifta“ i „Kraljice“, vijetnamski film „Song Lang“ Leona Lea koji je gost festivala, kao i francuski ovogodišnji dobitnik Queer palme na festivalu u Kanu - „Portret dame u plamenu“. U sklopu pratećeg programa biće održan „Drag Talks“ od 18 sati ispred sale Amerikana Doma omladine Beograda.\nOvogodišnji Merlinka festival će do 8. decembra prikazati 120 kratkih, igranih i dokumentarnih filmova, a specijalni fokus je na francuskoj kvir kinematografiji. Ova manifestacija se od 2009. godine svakog decembra održava u Domu omladine Beograda, a nastala je sa ciljem da promoviše LGBT kulturu kroz filmsku umetnost i da doprinosi smanjenju socijalne distance prema LGBT populaciji.\nMadona je morala na sud nekoliko dana pre Božića: Krivac za to je njen bivši suprug


Bića sa dve sise i pilećim mozgom - Mahlat\nHome / Pamet u glavu i dupe uza zid / Bića sa dve sise i pilećim mozgom\nBića sa dve sise i pilećim mozgom\n29. jula 2011. Pamet u glavu i dupe uza zid 2 komentara\nNa zahtev publike, objavljen ponovo, ne vidi se, crko dabogda 🙂\nNajnovije naučno istraživanje bavilo se time kakve muškarce vole žene. Od Eve žene su volele dlakave muškarce, korpulentne gradje, ono da može volu rep da iščupa a konja obori s dve lepe reči i, citiram – sa snažnom vilicom, niskim čelom i tankim usnama. Takav muškarac je bio oličenje zdravlja a žene trčale za njima da bi im i porod bio takav. Sad, meni ovo nije jasno uopšte pošto je Adam svuda prikazan kao neuhranjen i ćosav žgoljavko, stidljiv, ni mrava ne bi zgazio, svako rebro da mu prebrojiš, kako to da mi još od Adama volimo takve – nit’ muškarac nit’ medved, ne znam, kaže nauka.\nKako god, to vreme prošlo, žene danas vole feminizirane muškarce. Što? Zato, brajko, što su se žene borile, borile i izborile, videle da umeju i same, i što im više ne treba ovan predvodnik, one bi sad nešto nežnije i suptilnije a to ne može da se nadje u normalnom muškarcu nego u onom što naginje lomljenju u struku dok hoda, nehajno zabacuje kosu, trepće trepuškama i govori – sestro, slatka pogle’ što sam kupio roze košulju sa dunkl prugama, super mi ide uz oči, a kako si ti? Kod kog kozmetičara ideš? Preporučila mi moja frizerka… sve tako. Nije ni čudo što kažu da svaka žena mora da ima vibrator, on bar ćuti i nema nameru da mutira.\nDakle, nekad su žene mislile – vidi ovog, i sin će sutra da mi bude ‘vako dlakav i jebeno nastrojen i trčale za muževnima, danas misle – joj, vidi kako su mu lepi noktići i kako su mu savršeno počupane obrve, sutra će i ćerka da mi bude takva. Svako istraživanje dodje do rezultata da su žene – ne ovakve ili onakve nego da su ostale blesave, baš onako kako je planirano.\nMuškarci isti. U stvari, nisu isti, zanose ka ženama, samo im je mišljenje ostalo isto i njih ne ispituju uopšte. Šta ima da ih pitaju kakve žene vole. Svaki bi rek’o – Žene? Koje žene? Aaaa, to ono što ima dve sise, eeee, brale, da sise rastu na banderama ne bi ni pogledao žene , to, bre, sve ima pileći mozak.\nDo neke statistike koja će utvrditi da žene u stvari uopšte ne vole muškarce, oni dodju kao neka kolateralna šteta, čisto zato što imaju penis, a da u stvari vole žene. I dok se ne stopimo pa onda novo istraživanje – Žene, kakve žene volite…\nPa ‘nako, malo muževne…\nPrethodni Moje ognjište će i dalje goreti, vi svoje ugasite\nSledeći Lament nad Kosovom\n29. jula 2011. at 11:20\n„Zene su se borile i izborile…“\nNemam nista protiv da zena ima POTPUNO isti, ako ne i bolji polozaj u odnosu na muskarce(zasluzuju samo zbog toga sto radjaju), ali sam PROTIV da zene pokusavaju da budu muskarci.\nZene su zene, muskarci su muskarci…\nNeke razlike moraju da postoje!\nOvaj gay lobi koji gura dunkl roze uske majice medju musku populaciju je isti onaj koji od zene zahteva da bude manekenka od 40 kila bez sisa i bez dupeta.\nOd muskaraca se prave zene, od zena se prave muskarci. I sta smo onda? Hocemo li kao u SF knigama postati herafroditi?\n1. avgusta 2011. at 09:17\nJa sam za to da zene i muski obuju patike pa lepo na 100 metara da se vidi ko je tu glavni


Besplatni vebinar – Digitalizacija procesa selekcije | HR Lab\nBesplatni vebinar – Digitalizacija procesa selekcije\nHR Lab1 minuta za čitanje24. februar 2021.\nHrlab.rs, najveća domaća platforma za poslodavce, vas poziva na nam se pridružite u razgovoru na temu „Digitalizacije procesa selekcije“. U pitanju je besplatni vebinar koji ćemo organizovati u četvrtak 4. marta od 15h, putem platforme Zoom.\nCilj nam je pre svega da vam olakšamo proces automatizacije procesa selekcije i da vam putem Hr Lab Asistent alata omogućimo da brzo, lako i efikasno dođete do odgovarajućeg kanididata. Pričaćemo i o GDPR-u, odnosno kako da ceo process selekcije teče u skladu sa pomenutim zakonom.\nČvrsto verujemo da je došao kraj besomučnom štampanju biografija i da je došlo vreme da ishod konkursa javite u 4 klika čak iako je u pitanju više stotina kanidata…\nModerator na panelu biće Branislava Žujović saradnik za istraživanje korisničkog iskustva sajta Poslovi.infostud.com, koja će pokušati da sa svojim sagovornicima: Dušica Vuković, saradnik za korisničku podršku sajta Hrlab.rs, Tatjana Rokvić – Ljudski resursi Regrutacija i selekcija Infostud Grupe i Marijana Vukajlović – Supervizor službe za regrutaciju i trening iz kompanije „Lear“ , odgovori na sledeća pitanja:\nKako olakšati proces ocenjivanja i rangiranja kandidata?\nNa koji način brzo i efikasno komunicirati sa kandidatima?\nKako da više članova iz organizacije kvalitetno učestvuju u procesu selekcije?\nKako putem Hr Lab Asistenta da se prilagodite zakonu o zaštiti podataka – GDPR-u?\nUkoliko želite da prisustvujete događaju, možete to učiniti klikom na link “PRIJAVA” i popunjavanjem kontakt formulara, nakon čega ćete dobiti potvrdni email sa pristupnim linkom.


MILANO – 27€ POVRATNA AVIO KARTA – Jeftino Putuj\nIskoristite prvomajski praznik i u terminu od 28.04-03.05. idite u Milano. Polećete iz Temišvara, a povratna avio karta košta samo 27€.\nPošto ćete u severnoj Italiji 5 dana, mi predlažemo da pored Milana obavezno obiđete i Bergamo, simpatični gradić koji se nalazi na samo par kilometara od aerodroma na koji letite, a neke korisne informacije možete naći u ovom postu. Takođe bi savetovali da odete i na izlet do jednog od jezera u blizini, Lugano ili Lago di Garda. Više detalja o tome kako da stignete od i do aerodroma u Milanu, šta da obiđete i ostale koriste informacije potražite u našem postu na ovom linku.\nSve detalje vezano za let možete videti na www.ryanair.com.\nOva cena karte važi ukoliko nosite ručni prtljag (kofer 55x40x20cm i jednu manju torbu 35x20x20cm, mada prolazi i ranac ili torba za laptop).\nBergamoBergamo jeftina avio kartaItalijaItalija povoljnojeftine avio karte za ItalijuJeftini let za Milanojeftini letovi iz TemisvaraJeftino PutovanjeJeftino PutujMilano AvionomMilano jeftina avio karta\nNIRNBERG – 26€ POVRATNA AVIO KARTA\nMILANO – 18€ POVRATNA AVIO KARTA IZ TEMIŠVARA


12 NAJBOLJIH HOTELA u Krakov s dobrim ponudama i JEFTINI HOTELI\nPronađi najbolje ponude u Krakov\nVRHUNSKI HOTELI U Krakov\n8 najpopularnijih mesta u Krakovu\nKrakov je grad sa dugom istorijom koja počinje oko šestog veka. U desetom veku grad je već imao veliki komercijalni značaj koji je ostao nekoliko vekova.\nKrakov je postao glavni grad Poljske, sve dok krajem 16. veka nije premešten u Varšavu, jer je ovo centralniji grad. Tokom sledećih vekova Krakov je prošao teške faze, ali je preživeo sve njih, uključujući i dva svetska rata.\nVažna i duga istorija Krakova učinila je grad destinacijom koju danas poznajemo, kao jedan od gradova u Evropi sa najneobnovljenijim istorijskim spomenicima u najboljem stanju.\nTrg tržišta, turističko mesto susreta\nTo je glavno mesto susreta za građane grada i smatra se da je centar Krakova još od 13. veka. Na trgu možete uživati u piću na terasama, vozite se u konjskim automobilima i pronađite zgradu Lonja de Panos, prvobitno neku vrstu starog tržnog centra, skromne crkve San Adalberta, Tovn Hall kula i bazilika Santa Maria.\nSplendid Bazilika Santa Marija\nTo je nesumnjivo jedan od glavnih spomenika grada, koji datira iz 14. veka i ima gotički stil. Spoljašnjost se izdvaja po svoje dve kule na različitim visinama, od kojih jedan svaki sat trubač svira Hejnal melodiju u znak sećanja na trubaču koji je umro kada radi na upozorenju grada na invaziju. Unutrašnjost bazilike se izdvaja po svom oltaru sa više od 200 figura.\nUpoznajte Veliki dvorac Vavel u Krakovu\nSkoro svi posetioci Krakova upoznaju veliki Vavel Castle, veliku tvrđavu u kojoj se okupljaju tradicija, legenda i deo poljske istorije. U raznim zgradama koje čine dvorac su Vavel katedrala, John Paul II muzej, zmaj pećina, Kraljevski palata, Kraljevski apartmani, države sobe, Kruna blago i orijentalni muzej umetnosti.\nPosetite prelepu katedralu Vavel\nVavel katedrala unutar Vavel Castle je crkva sa više od hiljadu godina istorije koja se izdvaja po svojoj renesansnoj kapeli, svojoj velikoj kampanji od 12 tona, kripti poljskih kraljeva i Mauzolej Svetog Stanislava. Jedan od suštinskih spomenika Krakova i jedan od najvažnijih spomenika za same Poljake.\nRadoznali Vavel Dragon pećina\nKrakov ima legendu da je u prošlosti bilo zmaj koji uplašio grad. Trenutno, legenda je dovela do jedne od najposećenijih atrakcija u gradu, Vavel Dragon Pećina, koja vodi obilazak pećine u kojoj bi zmaj naseljen. Na izlazu je statua zmaja koji pljuva vatru kroz usta, jedan od najpopularnijih otisaka u Krakovu.\nFabrika i istorija Oskara Šindlera i Jevreja\nJedno od najzanimljivijih mesta za posetu u Krakovu je bivša fabrika Oskar Šindler, koja je tokom Drugog svetskog rata uspela da spasi preko 1200 Jevreja zapošljavajući ih u svojoj fabrici.\nCrkva Svetog Petra i Pavla u Krakovu\nOva jezuitska crkva ima impresivnu fasadu ranog baroknog stila koja je referenca takve vrste širom Evrope. Unutrašnjost je jednostavnija od njegove fasade, ali i dalje ima veliku lepotu i zaslužuje da bude posećena.\nSingularna Stara sinagoga grada\nTo je najstarija sinagoga u celoj Poljskoj, koja datira iz 15. veka. Iako je tokom Drugog svetskog rata uglavnom uništen, kasnije je obnovljen i danas se smatra jednim od najznačajnijih spomenika jevrejske verske arhitekture u celoj Evropi.\nRezervišite hotele u Krakov\nProsečna cena/noćenje: 105 PLN\nProsečna cena/noćenje: 39 PLN\nProsečna cena/noćenje: 43 PLN\n5.0 (405 Recenzije)\nProsečna cena/noćenje: 102 PLN\n5.0 (2252 Recenzije)\nProsečna cena/noćenje: 145 PLN\nProsečna cena/noćenje: 307 PLN\n5.0 (473 Recenzije)\nProsečna cena/noćenje: 66 PLN\n5.0 (626 Recenzije)\nProsečna cena/noćenje: 55 PLN\n5.0 (2391 Recenzije)\nProsečna cena/noćenje: 112 PLN\n5.0 (1110 Recenzije)\nProsečna cena/noćenje: 82 PLN\nProsečna cena/noćenje: 151 PLN


Cvijanović: Haški tribunal potvrdio ulogu antisrpskog suda\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović istakla je da je Haški tribunal drugostepenom presudom generalu Ratku Mladiću još jednom potvrdio ulogu antisrpskog suda koji odgovornost za ratne zločine ne utvrđuje prema dokazima, već prema nacionalnoj pripadnosti optuženika.\n- Da je suprotno, današnju presudu ne bi sa slobode pratili neki od najzloglasnijih haških optuženika, poput Nasera Orića, Ramuša Haradinaja, Ante Gotovine, kao i brojni drugi iz čijih zona odgovornosti su Srbi zauvijek nestali - istakla je Cvijanović povodom drugostepene presude generalu Mladiću.\nOna naglašava da će Haški tribunal zato ostati upamćen kao sinonim za nepravdu i politički sud, čiji zadatak nije da doprinese pomirenju, kako licemjerno tvrde, već da svojim hiljadugodišnjim presudama Srbima, opere savjest onima koji su srpskom narodom devedesetih godina u više navrata isporučivali krstareće rakete i osiromašeni uranijum.\n- Što se tiče generala Mladića, on je u najtežim vremenima stao na čelo vojske koja je odbranila Republiku Srpsku, kao i pravo srpskog naroda na život i slobodu. Tu istorijsku činjenicu, kao ni percepciju našeg naroda o generalu Mladiću, ne može da promijeni nijedna presuda na svijetu, a pogotovo ne haška inkvizicija koja je odavno izgubila i posljednje zrno kredibiliteta - navela je predsjednica Republike Srpske.\nŽalbeno vijeće Mehanizma za krivične sudove u Hagu potvrdilo je doživotnu kaznu za komandanta Glavnog štaba Vojske Republike Srpske Ratka Mladića.\nKošarac: Ne postoji opravdanje za sankcije ATV-u\n„Zašto me u obraz ljubiš, neću da mi budeš drug“ Savićeva ni da pogleda Stanivukovića


Svetinje im ispunile dušu | Republika Srpska | Novosti.rs\nV. M. | 18. avgust 2019. 14:30 | Komentara: 0\nGosti iz Republike Srpske oduševljeni obišli bogomolje Rađevine i Azbukovice\nGrupa gostiju iz Istočnog Sarajeva, u Republici Srpskoj, bila je nedavno u gostima kod protojereja-stavrofora Stanka Vasića u manastiru Bogoštica. Posle toga, posetili su Spomen-kosturnicu posvećenu junacima iz Velikog rata, sa Mačkovog kamena, bogomolju koja je posvećena tim junacima i junacima bitke na Drini, kao i manastire u Rujevcu i na Soko-gradu i crkvu u selu Gračanica kod Ljubovije.\nGosti iz RS, koje je predvodio Mića Lalović, nisu krili oduševljenje što su, kako kažu, praktično na malom prostoru mogli da posete tako važne bogomolje i istorijska mesta, pa imaju osećaj kao da su na nekoj vrsti male Svete Gore.\n- Prota Stanko i popadija Ljubinka su naši stari znanci, kao humanitarci iz vremena rata, i neizmerno im hvala što su nam pružili priliku da vidimo ove dragulje naše pravoslavne vere i naše slavne, viteške i junačke prošlosti - kaže Lalović.\nPročitajte još: Mališani sa KiM gosti Banjaluke: Deca "podigla" most prijateljstva\nGoste je na Soko-gradu primio sveštenik Nemanja Stanojević sa saradnicima i tom prilikom im govorio o značaju svetinje ispod zidina Sokola grada, zadnjeg uporišta Osmanlija u Srbiji. Goste na tu temu informisao i prota Stanko, koji upravo objavljuje treću knjigu o Soko-gradu kod Ljubovije.


HADZI ALEKSANDAR KRSTIĆ PR RADNJA ZA UGRADNJU STOLARIJE EUREKA ENTERIJERI JEVREMOVAC: Projektovanje i uređenje enterijera, adaptacija stanova, poslovnog prostora, kuća, završni građevinski radovi, elektroinstalacije, podne i zidne oblog, Šabac\nDa vas lahko kasneje i pokličemo nam Molimo vas pustite još vašu broj i šta vam treba. Hvala, Vaš HADZI ALEKSANDAR KRSTIĆ PR RADNJA ZA UGRADNJU STOLARIJE EUREKA ENTERIJERI JEVREMOVAC\nProjektovanje i uređenje enterijera, adaptacija stanova, poslovnog prostora, kuća, završni građevinski radovi, elektroinstalacije, podne i zidne oblog\nHadži Aleksandar Krstić\nStepe stepanovića bb, 15000 Šabac\nPreduzeće Eureka Enterijeri uspešno posluje na teritoriji Srbije i bavi se projektovanjem i uređenjem enterijera. Ukoliko vam je potrebna celokupna adaptacija stana, poslovnog prostora, ugostiteljskog objekta, kuće, kao i drugog prostora, mi smo pravi izbor za vas. Na vama je samo da odlučite šta želite, a naš stručan tim će vašu ideju realizovati. Možete nas kontaktirati ukoliko su vam potrebni i pojedinačni završni radovi kao što su postavljanje keramičkih i granitnih pločica, parketa, laminata, zidne obloge, uređenje rasvete i elektroinstalacija, krečenje, farbanje, gipsarki radovi i slično. U svom poslovanju smo precizni, tačni i pedantni, a poverene poslove završavamo u predviđenim rokovima. Iza nas se nalazi veliki broj uspešno realizovanih projekata i zadovoljnih klijenata. Uverite se u sve navedeno tako što ćete nas kontaktirati. Za sve informacije vam stojimo na raspolaganju.\nProstorni pogledi, rendering, 3D model, arhitektonska animacija, shematski renderi, realistične prezentacije, montaža 3D kuće na fotografijama.\nDizajn interijera kuće, interijer stana, unutarnja oprema lokala, 3D renderji, odabir boja, postavljanje namještaja, nacrt namještaja po mjeri, popis za unutarnju opremu.\nElektrika u novoj kući, obnova elektrike, elektrika v sanu, električne instalacije mansarde, grube instalacije, zaštitne cijevi za elektriku, montaža štekera, električni vodovi na novo, električar.\nRasvjeta za kuću, viseće svijetlo, montirane plafonjere, ugradna rasvjeta, svjetiljke za zidove, ugradne podne svjetiljke, vodootporne svjetiljke.\nSuhomontaža, polaganje gipsokartonskih ploča, oblaganje stropa, pregradna stijena ALU podkonstrukcija, oblaganje zida sa knaufom, oblaganje visokog potkrovlja gips pločama, suhomontažna nadstrešnica.\nGletanje i krečenje kuće, izbjeljivanje stana s kitanjem i gletanjem, izbjeljivanje zida, bojanje zidova bijelom bojom, ličenje fasade, bojanje nadstrešnica beltop, bojanje vrata lazura.\nMontažni pod, tlak od ploča, podna gips ploča sa izolacijom.\nPolaganje keramike, podne pločice, keramičke pločice po kući, polaganje mozaika, pločice na vanjskoj terasi, keramika na balkonu, fugiranje fuga, oblaganje stepenica s keramikom, renoviranje keramičkih pločica, keramičarski izvođač.\nRadove izvodimo i u regijama: Loznica , Šabac , Grad, Beograd, Grad, Niš, Južno-bački, Južno-banatski, Kosovski, Kosovsko-mitrovački, Kosovsko-pomoravski, Mačvanski, Moravički, Nišavski, Pirotski, Podunavski, Pomoravski, Prizrenski, Raški, Severno-bački, Severno-banatski, Srednje-banatski, Sremski, Šumadijski, Toplički, Zapadno-bački, Zlatiborski. Za više detalja nas kontaktirajte.\nZašto izabrati HADZI ALEKSANDAR KRSTIĆ PR RADNJA ZA UGRADNJU STOLARIJE EUREKA ENTERIJERI JEVREMOVAC?\nProjektovanje i uređenje enterijera, adaptacija stanova, poslovnog prostora, kuća, završni građevinski radovi, elektroinstalacije, podne i zidne oblog:\nGrad, Beograd, Grad, Niš, Južno-bački, Južno-banatski, Kosovski, Kosovsko-mitrovački, Kosovsko-pomoravski, Mačvanski, Moravički, Nišavski, Pirotski, Podunavski, Pomoravski, Prizrenski, Raški, Severno-bački, Severno-banatski, Srednje-banatski, Sremski, Šumadijski, Toplički, Zapadno-bački, Zlatiborski,\nHADZI ALEKSANDAR KRSTIĆ PR RADNJA ZA UGRADNJU STOLARIJE EUREKA ENTERIJERI JEVREMOVAC | Stepe stepanovića bb, 15000 Šabac | © Sadržaj profila je autorska svojina preduzeća HADZI ALEKSANDAR KRSTIĆ PR RADNJA ZA UGRADNJU STOLARIJE EUREKA ENTERIJERI JEVREMOVAC


Srčani udar glavni zdravstveni problem širom sveta\nVeštačko disanje, odnosno kako se to skraćeno zove SI–PI-AR - može da oživi žrtvu, ali se često izvodi nestručno i neefikasno.\nJedan novi aparat nagoveštava da će se to obavljati efikasnije.\nKada nečije srce prestane da kuca, prva stvar koju lekari i hitna pomoć urade, jeste pritiskanje pacijentovog grudnog koša da bi se održao protok krvi. To funkcioniše, ali ne savršeno. Kompresija grudnog koša obnavlja svega oko 40 odsto protoka krvi do mozga i svega 20 odsto - do srca. Prema rečima Pola Pepea, čest rezultat je oštećenje mozga.\n«Verovatno ne pritiskamo dovoljno jako. Verovatno ne pritiskamo dovoljno brzo i možda ne pravimo dovoljno prekida da bi moglo dovoljno često ili dovoljno delotvorno da se udahne», kaže lekar Pol Pepe.\nSada postoji drugačije rešenje. Novi pokretni aparat za kompresiju grudnog koša, na osnovu oblika i veličine ljudskog tela može da odredi potrebnu jačinu i učestanost pritiska. Novi aparat ima mnogo poklonika, među kojima je i kapetan Piter Houz, vatrogasac iz San Franciska.\nKereli Veič je prošle godine u San Francisku doživela srčani udar na sred ulice. Na njoj je primenjen novi aparat tokom gotovo 30 minuta koliko joj srce nije radilo. Ona kaže da je aparat održavao protok krvi i omogućio potrebno kruženje leka koji joj je dat.\n«Oduševljena sam aparatom i verujem ne samo da mi je spasao život, nego i pomogao da se potpuno oporavim», kaže Kereli Veič.\nPreliminarna istraživanja ukazuju da su pacijenti na kojima je ovaj aparat primenjen imali 35 odsto veće šanse da stignu živi do prijemnog odeljenja u bolnici, od onih na kojima je primenjena manuelna kompersija grudnog koša. Američka Administracija za hranu i lekove je već odobrila nekoliko modela ovog aparata. Ali, američko Udruženje kardiologa traži dodatna istraživanja, da bi se obezbedilo ne samo povećanje krvnog protoka, nego i potpuni oporavak većeg broja pacijenata.


Saopštenje Saveta za zaštitu i dobrobit životinja Zelene stranke - PRess Serbia | PR PRess team\nU Srbiji se planira izgradnja 850 malih hidroelektrana, tj 2.200 kilometara vodotokova stavljeno u cevi koje ubijaju i planinske reke i sav živi svet u njima i oko njih. Kada bi se izgradilo svih 850 MHE:\nOno što je bitno naglasiti jeste da su u Rakitskoj reci stručnjaci Zavoda za zaštitu prirode pronašli zaštićenu vrstu riba – potočna pastrmka i zaštićenu vrstu rakova –potočnog raka.\nTagovizastita zivotinja zelena stranka


Ono što ponajpre moramo uzeti u obzir su rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja izvršenih nad ova dva automobila. Dobra stvar je da su testirani i jedan i drugi, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju mali porodični automobil, što u principu znači neku osrednju poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Povrh toga, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, nemački automobil nudi marginalnu razliku od 5% više metala.\nOpel je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.7 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 208 kilometara na čas, 16km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 7 litara goriva na 100 kilometara (40 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, nemački automobil pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Opel nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Na kraju, koliko god ja želeo da proglasim pobednika, ovde mi se to čini nemoguće. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Kako pročitati govor tela bebe? | Članak | Nestlé Baby & Me\nBebe se izražavaju od svog rođenja: izrazi lica, osmesi, gukanje, gestikuliranje. Za samo nekoliko nedelja beba će usavršiti svoj „jezik“, što će vam omogućiti da shvatite šta želi i šta oseća. Sa iznenađenjem i radošću roditelji otkrivaju trenutak kada beba postaje veliki komunikator. U nastavku vam predstavljamo kratak kurs tumačenja bebinog rečnika.\nOsmesi koji toliko znače\nKada se beba smeši, ne radi to samo da vam pokaže da je srećna, već i da izrazi mnoštvo različitih raspoloženja i emocija, koje su uvek sjajne za komunikaciju sa vama.\nDa li ste znali da ima više tipova smejanja?\nRefleksni osmeh koji je prirodan za bebu: javlja se, na primer, kada beba zaspi nakon što je sisala i kada je zadovoljna i sita; to je refleks koji izražava blagostanje na fizičkom nivou, ali bez sumnje kada ga vidite topićete se od miline;\nOsmeh uz oči koje se cakle ukazuju na radost i zahvalnost. Kao da želi da kaže: „Hvala ti što se brineš o meni, volim to!"\nOsmeh sa udaranjem rukama znači: „Ja te poznajem i volim da budem sa tobom".\nVaša beba plače i ne znate koji je razlog?\nU slučaju beba, plač je jezik sam po sebi, i vi treba da pustite svoju bebu da se izrazi, jer je to njen način komuniciranja sa vama. Osluškujte vašu bebu, ima toliko toga da vam kaže!\nRazlozi zbog kojih beba plače:\nKada beba počne da plače glasnije i glas postaje sve snažniji, znači da je gladna;\nKada beba počne da gunđa, bez sumnje želi da spava;\nAko počne odjednom da plače i glas je oštar, onda je sigurno nešto boli;\nKada glasno plače i zacrveni se, ona izražava svoju ljutnju ili frustraciju;\nAko na kraju dana beba neprekidno plače, najverovatnije je da je to zbog razdražljivosti tokom dana. Sve ove epizode plakanja pomažu vašoj bebi da se prilagodi ciklusu buđenje/spavanje i oslobađa se emocija koje su se nakupile tokom dana.\nPočevši od 6. ili 8. meseca, beba će početi da koristi gestove, kako bi je drugi razumeli. Beba će vam privući pažnju skrivanjem lica iza ruku, trljanjem očiju, jer je to bebin način da vam kaže da je umorna, upiranje prstom da „nešto traži“ ili će svojim ispruženim ručicama pokazati da želi da je uzmete u naručje. Njihovi mali gestovi postaju sve učestaliji i kompleksniji, formirajući jedinstveni jezik. Ovo je prvi način govora, pre verbalnog jezika.\nOvaj način komuniciranja se široko koristi u zemljama engleskog govornog područja, posebno u vrtićima. Čak je i nazvan „znakovni jezik za bebe" i zasniva se na jednostavnom principu koji se odnosi na činjenicu da je svaka reč povezana sa znakom. Da bi se izrazila zapovest „tišina“, kažiprst se postavlja vertikalno na usne. Da bi se izrazila glad, trlja se sopstveni stomak. Ovo su neki jednostavni gestovi, koje vi i beba možete da vežbate. Tako ćete joj pomoći da na zabavan način nauči neverbalni jezik.\nBeba komunicira osmehom\nBebini osmeh je u stvari njena emocija i njeno raspoloženje.\nGlavni razlozi zbog kojih beba plače su: osećaj gladi, želja da spava ili osećaj tuge.\nPostoje tri tipa smejanja: refleksni osmeh, osmeh uz oči koje se cakle i osmeh sa udaranjem rukama.


Policija: Nema dokaza da je Dajana dala intervju pod prisilom\nTanjug 4. marta 2021. 14:45\nLONDON – Britanska policija je danas odbacila kriminalnu istragu nakon optužbi Čarlsa Spensera, brata princeze Dajane, koji tvrdi da je ona na prevaru bila primorana da da intervju BBC-ju 1995. godine\nDajanin (1961-1997) intervju sa novinarom Martinom Baširom, koji je gledalo više od 20 miliona ljudi u Velikoj Britaniji, šokirao je naciju, jer je ona tada priznala da ima ljubavnu aferu i otkrila još neke intimne detalje njenog propalog braka sa princom Čarlsom, preneo je Rojters.\nSpenser je rekao da se BBC nije ni izvinio za „falsifikovane dokumente i ostale prevare“, kojima se poslužio novinar Bašir kako bi došao do intervjua sa princezom.\n„Tokom prethodnih meseci, gradska policija je dobila prijavu o navodnim ilegalnim aktivnostima u vezi sa dokumentarcem iz 1995. godine. Nakon detaljne analize, utvrdili smo da ne bi bilo primereno da pokrenemo istragu povodom ovih navoda“, rekao je policijski komandir Aleks Mari.


Fajnal for - Ozonpress :: internet portal\nObradović ponovo u Fajnal-for Evrolige\nNajtrofejniji trener Evrope Željko Obradović izborio je još jedan plasman na Fajnal-for Evrolige. Čovek koji ima osam titula prvaka Starog kontinenta, posle pobede nad velikim Realom, u sred Madrida (3:0), ide i na deveti trofej. – Čestitam mojim igračima na rezultatu...


Naslovna Fudbal Domaći fudbal 2. kolo baraža za Amplitudo 2.CFL – Mladost DG pred promocijom, Cetinje...\n2. kolo baraža za Amplitudo 2.CFL – Mladost DG pred promocijom, Cetinje traži iznenađenje\nU drugom kolu baraža za Amplitudo 2.CFL sastaće se Mladost DG i Cetinje, od 17:30h na “DG areni”.\nNakon što su upisali trijumf u prvom kolu baraža za Amplitudo 2.CFL, fudbaleri Mladosti DG imaće priliku da obezbijede promociju u viši rang takmičenja ukoliko ostanu neporaženi protiv Cetinja.\nMladost DG je svakako favorit u ovom duelu ali sigurno je da će gosti iz Prijestonice pokušati da naprave iznenađenje. U prvom kolu baraža, Mladost je savladala Petnjicu 0:2 a strijelci su bili Ivan Knežević i Dino Adrović koji je postigao autogol u samoj završnici meča.\nRačunica je jasna, domaćinu je potreban bod za promociju u Amplitudo 2.CFL dok će Cetinje čekati i duel protiv Petnjice u posljednjem kolu koji bi mogao da bude odlučujući za oba tima.\nPlasman u Amplitudo 2.CL obezbijediće dva učesnika baraža.\nPrethodni tekstKopa Amerika pred novim otkazivanjem\nSljedeći tekstVasilije Micić MVP završnog turnira Evrolige!\nSrdjan 31/05/21 11:09 At Ponedjeljak, 31 Maja 2021, 11:09\nCetinje nije ni za trecu ligu … propala ekipa\nMateja 31/05/21 11:09 At Ponedjeljak, 31 Maja 2021, 11:09\nIz druge lige znam samo 3,4 ekipe i to je to … bas slabo pratim\nKošarka A.D. - 14/06/21 10:16 2\nL.V. - 7/10/20 11:53 5


Vesti | ePsihijatar\nSvakoga dana četiri osobe u našoj zemlji dignu ruku na sebe, a po broju samoubistava naša zemlja se nalazi na 13. mestu u svetu. Godišnje oko 40 osoba reši da se ubije skokom sa beogradskog Brankovog mosta, a proleće je u psihijatrijskom „kalendaru” označeno kao godišnje doba sa povećanim brojem samoubistava. Uprkos činjenici da su mnogi u našoj zemlji bez posla i na rubu egzistencije, razlog za dizanje ruke na sebe nije siromaštvo, stručnjaci za dušu ističu da je samoubistvo manifestacija bolesti – pre svega depresije, piše Politika.rs. Continue reading →\nPosted in Prenosimo, Vesti\t| 3 Replies\nOn je naglasio da poslednja evropska i svetska istraživanja govore da poremećaj strukture ličnosti ima skoro svaka peta osoba i da bi se to moglo preslikati i na Srbiju. Continue reading →


SSP i DS: Protiv učesnika blokade policija podnosi prijave - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » SSP i DS: Protiv učesnika blokade policija podnosi prijave\nOdbori SSP i DS izrazili ogorčenje represijom nad građanima Užica\nN. K. 08.12.2021. 20:17\nPrijava/Foto: Privatna arhiva\n„Protestvovalo se i u drugim mestima širom Srbije, ali ovakva represija vlasti je retko gde viđena. Na sam dan protesta, građani su dizani iz kreveta, u samu zoru i upozoravani, od strane policijskih službenika, da na protest ne idu. Pošto taj model zastrašivanja nije uspeo, građani su sada zasuti prekršajnim prijavama, koje su ih samo dodatno razbesnele i ogorčile, kao i čitav grad, jer se danas samo o tome priča“, navodi se u saopštenju dvaju odbora.\nUz napomenu da je subotnji protest u Užicu bio miran, bez ijednog incidenta, navodi se da je policija u civilu pratila i snimala građene.\n„Ne znamo koliko je to zakonito, ali zvaničnih policijskih službenika, tokom protesta, nije bilo. Građane niko nije legitimisao, na licu mesta, niti je bilo ko, ko je dobio danas poštom prijavu, dobio bilo kakvu službenu i overenu prijavu“.\nOdbori SSP i DS pitaju gradonačelnicu Užica Jelenu Raković Radivojević „da li ju je sramota da prođe gradom, jer je njena stranka (SNS) u rasulu, a ona lažnu sliku o držanju grada pod kontrolom vrši represijom, kao u Severnoj Koreji i preko leđa građana Užica“.\n„U jedno smo sigurni – ovim potezom su samo produbili već postojeći i nepomirljivi jaz između građana i sebe, što će se pokazati i na protestima sada u subotu i na izborima u aprilu. Nikoga nisu uplašili, jer građani Srbije više nemaju šta da izgube“, poručuju užički odbori SSP i DS.\n„Lice se nepotrebno zadržavalo na kolovozu“\nU jednoj od policijskih prijava, koja je u posedu naše redakcije, navedeno je da je 4. decembra u 14,40 časova u Užicu utvrđeno da se, doslovno piše: „Navedeno lice (pešak) kretalo i nepotrebno zadržavalo na kolovozu u ulici H. Luna (Heroja Luna) – Ložionički most, na mestu gde postoji izgrađen trotoar, a zatim se kretalo i nepotrebno zadržavalo na kolovozu u zoni raskrsnice ulice H. Luna i drž. puta I B reda broj 23, u neposrednoj blizini autobuske stanice, što je dovelo do obustave saobraćaja“.\nPutevi vlažni, oprez zbog moguće poledice\nblokadaDSPolicijaPrijave protiv učesnika protestaSSPUžice


Mužjaci koji teraju po svom | Politika | DW | 21.07.2018\nOrban ostavlja poruku u Zidu plača u Jerusalimu\nBaš Mađarska, baš Izrael: oni koji smatraju da poznaju koordinate svetske politike, mogu samo da se čude prijateljskom dočeku koji je izraelski šef vlade Benjamin Netanjahu priredio svom mađarskom kolegi po dužnosti Viktoru Orbanu. I tako je zaista mnogim Izraelcima: oni se čude.\nZar nije isti taj Orban upravo rehabilitovao antisemitski režim koji je vladao pre i za vreme Drugog svetskog rata? Nije li baš on upravo pokrenuo gnevnu kampanju protiv Džordža Šoroša, jevrejskog milijardera mađarskog porekla, i time se uklopio u antisemitski kliše? Šta neko takav uopšte traži u Izraelu?\nAli, koordinate svetske politike su upravo počele da se menjaju iz osnova – slamaju se stare i sklapaju nove alijanse. Opozicija prema svetu, onakvom kakav je on postao posle sloma komunizma, svetu koji počiva na zajedničkim idejama i odlukama i koji se oslanja na međudržavne organizacije, jače ih spaja nego što bi pogled na istoriju mogao da ih razdvaja. Ovo je vreme dilova dvojice muškaraca.\nAlfa-mužjaci se prepoznaju po tome što ih ne povezuju nikakve ideje i po tome što se ne obaziru na treću stranu. U Izraelu prezir prema multilateralnom svetskom poretku ima dugu istoriju. A ima i tvrdo racionalno jezgro: da se ta država potčinila odlukama Ujedinjenih nacija, danas je ne bi ni bilo. Umesto da promovišu sebe u takozvanoj zajednici država, generacije izraelskih političara su se uzdale u vojnu snagu prikačivši se za najjaču silu – SAD.\nZbog nipodaštavanja multilateralnih rešenja, Izrael je svuda u svetu postao predmet divljenja alfa-mužjaka. Kako Netanjahu, tako i Putini, Erdogani, Trampovi svako manifestovanje međunarodne volje smatraju dokidanjem sopstvene slobode delanja. I to iz najrazličitijih razloga: jedni zabranjuju kritike na račun svog ophođenja sa slobodnim medijima i pravosuđem, ili svog odbijanja da prime izbeglice. Drugi hoće da mimo svih međunarodnih trgovinskih sporazuma svakoj zemlji koja kupuje njihove proizvode nametnu svoje uslove a neće da za njih budu nadležna nikakva ljudska prava ni međunarodno pravosuđe.\nNiko od njih neće da poboljšava često problematične organe svetske zajednice, već hoće da ih ukine ili im bar okrene leđa. Izrael, kako to misle bregzitaši ovog sveta, pokazuje kako se to radi. Bolje je delati sam! Netanjahu i Orban su pravi primer za to.\nU očima pristalica nove samosvojnosti država, Evropska unija je glasnik sveta koji propada. Čitava njena logika se bazira na dogovoru, a ono što je zajednički dogovoreno nadziru stroge institucije. I još nije dovoljno da se ti principi primenjuju samo u okviru zajednice – EU ih još i izvozi: onaj ko želi da postane njen član ili da tesno sa njom sarađuje, mora da poštuje pravila i da se potčini određenim vrednostima.\nNetanjahu je otvoreno rekao da mu se to ne dopada: da je EU jedina međunarodna organizacija koja svoju pomoć Izraelu povezuje sa uslovima. Ne treba poučavati druge zemlje, sekundira mu Viktor Orban: svaka država je jedinstven organizam koji ima sopstvene interese i dobro čini ako ih brani.\nNo, za Izrael bi moglo postati opasno ako bi i drugi sledili taj primer. Izrael uostalom postoji samo zbog nacionalizma drugih. Zbog iluzije da su nacije neka vrsta prirodnih organizama, takoreći velike porodice, u Nemačkoj, ali i Mađarskoj i drugde u Srednjoj Evropi, Jevreji su decenijama izopštavani, progonjeni i ubijani.\nFormula „jevrejsko-hrišćanskog temelja“ na kojem navodno počivaju evropske nacije, i koju i Viktor Orban rado uzima u usta, predstavlja laž. Mađarstvo o kojem šef vlade rado govori, baš kao i nemstvo, nastajalo je uz diskriminaciju Jevreja.\nKada Orban sada govori o jevrejskom nasleđu Mađarske, o jevrejskom poreklu mađarskih narodnih pesama i oslanjanju mađarske himne na jednu jevrejsku tužbalicu, to nisu reči u prilog raznovrsnosti. To je izraz novog, lažnog jedinstva. A ko tu pripada, to u „iliberalnoj demokratiji“ uvek određuje većina.\nDanas izopštavanje pogađa muslimane. Niko ne bi trebalo da se čudi ako se sutra ono ponovo usmeri na Jevreje. To je i sada već pomalo slučaj. I pored toga što se kune u „jevrejsko nasleđe“, Orban ni rečju ne pominje holokaust. A diktatora Mikloša Hortija zove „izuzetnim državnikom“ – baš čoveka koji je još 1920. uveo numerus clausus za Jevreje, a kasnije po uzoru na Nemačku doneo zakone o rasi i poslao stotine hiljada ljudi u Aušvic.\nTamo gde se nacionalistički propoveda, Jevreji su uvek među žrtvama. Utoliko su koordinate svetske politike ostale iste.\n*Norbert Mapes-Nidik, 1953, nemački je novinar i autor više knjiga o Balkanu i jugoistočnoj Evropi. Sredinom devedesetih bio je savetnik specijalnog izaslanika UN za Jugoslaviju. Piše za brojne nemačke i austrijske listove. Tekst je deo naše vikend-serije Moja Evropa. Sve kolumne pročitajte ovde:Moja Evropa\nMađarska i Rumunija spore se oko eksploatacije navodno bogatih nalazišta gasa u Crnom moru. Reč je milijardama evra, borbi protiv zavisnosti od Rusije, ali i o Orbanovim planovima da postane svojevrsni lider regiona. (19.07.2018)\nPalestinci prepušteni sami sebi\nMesecima su stanovnici Gaze protestovali zbog beznadežne situacije. Ali Palestinci su odavno izgubili bilo čiju podršku. Mogu samo da se pouzdaju u sebe i to što ih ima sve više, ocenjuje Betina Marks. (27.06.2018)\nKljučne reči Orban, Netanjahu, Izrael, Mađarska, mužjaci\nTrajni link https://p.dw.com/p/31quF\nPriznanje čoveku koji je zbog BiH napustio nemačku vladu 27.02.2020


Noć muzeja u budućem Olimpijskom muzeju\nVesti Muzej sporta i olimpizma Noć muzeja u budućem Olimpijskom muzeju\nponedeljak, 24 maj 2010 00:00\nU izložbenom prostoru Muzeja sporta i olimpizma u Beton hali, Karađorđeva 2-4, budućem Olimpijskom muzeju, tokom tradicionalne kulturne manifestacije u Beogradu Noć muzeja održan je program pod nazivom -Kako nastaje sportska legenda- u organizaciji Fonda sporta i olimpizma zajedno sa osnivačima Olimpijskim komitetom Srbije i Fakultetom sporta i fizičkog vaspitanja. Ovom prilikom predsednik Olimpijskog komiteta Srbije Vlade Divac i Jasna Šekarić, osvajač pet olimpijskih medalja su postavili parče beogradske kaldrme u prostor ispred vrata Muzeja i time simbolično označili početak izvođenja radova u prostoru.\nJasna Šekarić i Vlade Divac\nU prisustvu velikog broja vrhunskih i mladih sportista naše zemlje, sportskih funkcionera, građana, gostiju koji su povodom ENGSO Generalne skupštine boravili u Beogradu kao i predstavnika sredstava javnog informisanja održan je program koji je predstavio budući Olimpijski muzej kao mesto promovisanja olimpijskih vrednosti i značaja prožimanja sporta, kulture, umetnosti i obrazovanja u društvu.\nSrbija kao zemlja sporta, naši građani, ali i naši sportisti zaslužuju ovakav muzej. Olimpijski muzej će biti mesto promocije sporta, svih olimpijskih vrednosti i značaja prožimanja sporta, kulture, umetnosti i obrazovanja u društvu. U novembru mesecu, kada će povodom Generalne skupštine Evropskih olimpijskih komiteta posetiti Beograd, Žak Rog, predsednik MOK, bi trebalo da svečano otvori Olimpijski muzej. "Verujem da će svake naredne Noći muzeja Olimpijski muzej biti nezaobilazna tačka za posetioce manifestacije" - izjavio je ovom prilikom predsednik OKS Vlade Divac.\nU Beton hali posetioci su imali prilike da prisustvuju dešavanjima koja se pre mogu nazvati festivalom sporta, kulture i umetnosti nego izložbom. U zabavnoj formi, program pod nazivom simbolično je predstavio kako se postaje sportista i šta je sve neophodno da sportista svakodnevno radi i zna da bi stigao do rezultata, medalje i ispisao stranicu sportske istorije. Takođe ovom prilikom su predstavljeni radovi vrhunskih umetnika naše zemlje na temu sporta i umetnosti angažovanih za ovu priliku, skice za izradu podnog mozaika studenata Fakulteta primenjenih umetnosti, ali i legat književnika i pisca dr Laze Kostića, osnivača jačačkog sporta i veslačkog kluba “Danubius” koji čuva istoimeni Fond, kao i projekat pod nazivom “Montevideo – Bog te video” koji se povodom 80 godina od prvog učešća naših fudbalera na svetskim prvenstvima u fudbalu realizuje ove godine.\nOgroman doprinos programu dali su studenti Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja u Beogradu koji su zajedno sa učenicima Sportske gimnazije sve vreme bili aktivno uključeni u realizaciju programa koji je trajao osam časova.


Božićni turnir u mini rukometu održan je u Križevcima - Prigorski.hr\nBožićni turnir u mini rukometu održan je u Križevcima\nUrednik 8. prosinca 2018.\tIstaknute vijesti, Križevci, Lokalni sport Komentari isključeni za Božićni turnir u mini rukometu održan je u Križevcima\nPostava djevojčica Slatine kod godišta 2008. i rukometašice Đurđevca kod godišta 2009. pobjednice su 2. Božićnog turnira u mini rukometu koji je danas u križevačkom sportskom domu okupio 19 ekipa u oba dobna uzrasta i 250 djevojčica.\nNajboljima je pokale predao predsjednik ŽRK Radnik Tomislav Hanžeković. Drugo mjesto kod 2008. godišta pripalo je Zrinskom iz Čakovca, a treće Trnini, dočim je kod 2009. godišta drugo mjesto osvojio Radnik, a treće Ivanić I. Najbolja petorka turnira kod 2008. godišta su Patricija Ivančan (Đurđevac), Tena Dežman (Trnina), Rahela Varga (Zrinski), Ana Sejkora (Slatina) i Marta Doležaj (Zrinski), a najbolja strijelkinja Tena Jurlina iz Slatine s čak 50 pogodaka.\nU petorku za godište 2009. i mlađe uvrštene su Hana Fržović (Radnik), Ana Lenardić (Đurđevac), Eva Bojko (Radnik), Lucija Ilić (Ivanić) i Ana Adžaga (Đurđevac) koja je bila i najbolja strijelkinja s 30 pogodaka. Najbolja vratarica u tom uzrastu je Mia Šatvar iz Radnika.\nPrethodno Upaljena druga adventska svijeća u Križevcima\nNovije Filip Hrgović obranio internacionalni WBC naslov protiv Kevina Johnsona\nGradski puhački orkestar Križevci u subotu je održao tradicionalni godišnji koncert. Ponovo su križevački puhači …\nU križevačkom Klubu kulture nastavljene su večeri smijeha, koje ugošćuju najuspješnije stand-up komičare u regiji. …


Kup Kralja - Ćolovi 'džokeri' sprečili poraz u Valjekasu - Sportske.net\nKup Kralja - Ćolovi 'džokeri' sprečili poraz u Valjekasu\nU prvom meču 1/8 finala između Rajo Valjekana i Atletiko Madrida nije bilo pobednika. Dijego Simeone opet pogodio sa izmenama!\nTri dana prelaznog roka - Ova četvorica su promenila sredinu!Simeone pazari u bivšem klubu?Rajo i Sosijedad podelili plenKakav trenutak za prvenac, Atletiko je lider Primere!Ma kakva Liga šampiona, on je veran svom klubu!\n'Jorgandžije' su nedavno na ovom istom stadionu slavile u Primeri golovima u samom finišu utakmice, pa su 'Pčelice' bile rešene da se osvete za taj poraz.\nRajo je, kao i obično, napadao i ofanziva se ispaltila deset minuta pred odlazak na odmor kada je levi bek Naćo Martinez poslao 'bombu' u Mojinu mrežu.\nPočetkom drugog dela igre Dijego Simeone uvodi u igru Saula Nigeza i Lusijana Vijeta i upravo su njih dvojica posle samo deset minuta provedenih u igri napravila akciju za izjedanačenje.\nVijeto je bio u ulozi asistenta, Saul egzekutor, pa je na semaforu pisalo 1:1 u 67. minutu meča.\nRezultat se nije menjao do kraja, iako su 'Jorgandžije' vrlo lako u finišu mogle da preokrenu i trijumfuju, a odluka o tome ko će u 1/4 finale Kupa Kralja pašće u revanšu na 'Visente Kalderonu' 14. januara.