Vlada za Tadićem kasni šest meseci\nRSE: Kakav je vaš utisak nakon ovog neočekivanog incidenta nakon kojeg je sednica prekinuta?\nŠUTANOVAC: Moram da kažem da je za mene glavni utisak izjava poslanika Demokratske stranke Srbije, Šormeza, koji je rekao nešto u stilu da nije istina da su se u hladnjačama prevozila tela kao breskve, jer se nisu prevozila u istoj količini i da on misli da gospođa Dulić treba da se izvine. Ne znam kome gospođa Dulić treba da se izvine i ko je taj koji se u toj situaciji osetio prozvanim. Očigledno je da postoje dve Srbije i da još uvek postoje ljudi koji se osete prozvanim kada se pomene tako jedna strašna stvar koja je evidentno postojala.\nRSE: Ovo je još jedan pokazatelj šta se dešava sa tom manjinskom podrškom Socijalističke partije Srbije koju daje vladi i za koju se stalno govori da to oni rade iz patriotskih razloga i da vlada ničim nije ucenjena. Čak se to podržava i od nekih iz vlade. Nikada nisam čula da je neko u vladi rekao da socijalisti bilo šta traže za uzvrat, ali o tome govori opozicija.\nŠUTANOVAC: Ako bi ste sedeli duže vreme u Parlamentu Srbije, pogotovo u delu za glasanje, primetili bi ste da svaki put kada postoji neka škakljiva tema grupacija SPS-a silazi poslednja na glasanje. Kada krenu na glasanje pitam ih u šali da li je prošla profaktura. Ako je profaktura prošla, glasaće pozitivno, a ko je prošla delimično, onda uskaču Radikali. Oseti se nervoza u situaciji kada neki dogovor treba da padne. Ne znam da li se radi o novčanim sredstvima, kada kažem profaktura, ali sam siguran da svaka takva odluka vuče neku drugu uslugu. Usluge su daleko od očiju javnosti, ali je evidentno da postoje.\nRSE: Da li postoji nešto što znate pouzdano?\nŠUTANOVAC: Znam pouzdano da u pojedinim upravnim odborima javnih preduzeća sede ljudi koji su iz SPS-a. Ne bih sada da nabrajam imena. Znam pouzdano da je u Vranju došlo do promene koalicionih sporazuma jer su bili ucenjeni u Parlamentu Srbije da za nešto neće glasati. Ubeđen sam i da je opština Zvezdara prodata Radikalima i SPS-u da bi se u Skupštini nešto završilo.\n''Nikola iz Novog Sada: Kada će Demokratska stranka zauzeti radikalniji stav prema vladi? Šta mislite o osnivanju pokreta 6. oktobar?''\nŠUTANOVAC: Mislim da se u javnosti stvara utisak da Demokratska stranka nema jasan stav u odnosu prema ovoj vladi. Mislim da je to pokušaj vlade da nas uvuče u isti kolosek. Demokratska stranka ima jasnu kritiku prema vladi i postoji malo segmenata koji su u skladu programa Demokratske stranke, počevši od kosovskog pitanja, preko pitanja bezbednosti u Srbiji, do inflacije, spoljno trgovinskog deficita, kriminala u Srbiji. Sve su to pitanja koja smo mi istakli kao problem i koja smo kritikovali. Mislim da veliki broj simpatizera, ili članova, Demokratske stranke očekuje da pokrenemo neke demonstracije na ulicama, ali mislim da je to vreme davno prošlo. Razgovarao sam sa jednim stranim diplomatom koji me pitao da li ćemo da rušimo ovu vladu. Rekao sam da želimo, ali da na žalost imamo samo 37 poslanika. Složio se sa mnom da je to realan problem. Verujem da se svakim danom pojedini poslanici zapitaju šta rade i koga zastupaju u Skupštini. Valjda će se stvoriti uslovi da se skupi 126 poslanika koji će reći da više ne mogu da podržavaju ovakvu vladu i da rad ove vlade nije u skladu sa programom njihovih stranaka.\nPokret 6. oktobar mi je jako simpatičan. Ne znam koliku će političku snagu imati, ali mislim da Vesna Pešić ima određenu težinu i javnost treba da čuje šta ona misli jer ovde nije bila prisutna četiri godine. Očekujem da će odatle ići jedna pozitivna energija i oštra kritika vlade.\nRSE: U čemu vam je simpatičan taj pokret u kome se nalaze: gospodin Vladan Batić, Nenad Čanak i Vesna Pešić? Svi oni su bili istaknute ličnosti u vreme vlade Zorana Đinđića. Posle ubistva premijera Đinđića došlo je do podele u demokratskom bloku na poželjne i nepoželjne. Poželjni su bili oni koji je izabrao za saradnju gospodin Boris Tadić. Oni nisu spadali u prvi ešalon koje bi on izabrao.\nŠUTANOVAC: U budućnosti mislim da će političke partije morati da ponude mnogo jasnije programe da bi dobile glas građana i da se više neće praviti diferencijacija ko je protiv koga, već ko zaista ima ozbiljan plan i program i ko ima ljude koji mogu da izvrše taj program. Mi smo stranka levog centra, bliže centru. Imaćemo veoma jasan program. Sve ostale stranke, izuzev Čankove, su više udesno. U budućnosti te stranke će teško moći programski da se nađu na zajedničkom zadatku sa Demokratskom strankom. Ne kažem da nećemo moći da sarađujemo. Verujem da i danas u Srbiji postoje dve Srbije: jedna napredna i jedna nazadna Srbija. Još uvek se Srbija ne deli na levičarsku i desničarsku, ali u budućnosti mislim da će doći do takve diferencijacije. U Evropi imate stranke levog i desnog centra koje su jasno definsane svojim programima i načinom na koji rešavaju socijalna i ostala pitanja u društvu.\nRSE: Da li ih vidite kao neki novi blok?\nŠUTANOVAC: Rekao bih da su oni pokret, a ne blok, koji će izaći na izbore.\nRSE: Mislite li da nemaju program blizak Demokratskoj stranci kako bi ste mogli sa njima u nekom narednom periodu sarađivati?\nŠUTANOVAC: Verujem da će Demokratska stranka na sledeće izbore izaći samostalno. To je zahtev članstva i funkcionera stranke. Mislimo da se Demokratska stranka već jasno profilisala kao stranka koja ima svoju određenu težinu i da neće biti potreba da ulazimo u neku predizbornu koaliciju. Posle izbora ćemo ući u koaliciju sa svima koji su za Srbiju koju smo gradili kao DOS.\nAleksandar iz Beograda: ''Nekada sam bio verni pristalica Demokratske stranke. Još uvek jesam, ali smatram da treba da budete nešto radikalniji. U 6. oktobru bih voleo da vidim i Čedu Jovanovića u prvom planu. Kada su hapsili gospodina Obradovića, Demokratska stranka nije ni zucnula. Zašto ste izbacili Čedu Jovanovića iz partije? Mislim da kao jedna Demokratska stranka evropski orjentisana to niste smeli sebi da dozvolite. Ukoliko Čedo Jovanović nekom svojom linijom uđe u Parlament, da li će biti moguća saradnja između Demokratske stranke i te Čedine linije?''\nŠUTANOVAC: Gospodin Obradović je jedan od ljudi iz policije koga smatram ličnim prijateljem. Sa njim sam sarađivao još iz vremena kada nije bio poznat u javnosti, od novembra 2000. godine. Na neki način sam mu jednom bio i šef. Žao mi je što Aleksandar nije obratio pažnju, ali ja sam dao više jasnih izjava povodom hapšenja gospodina Obradovića. Kao pripadnik zakonodavnog tela nisam mogao da utičem na tok suđenja, ali sam u ime Demokratske stranke tražio da se jasno stavi do znanja svima da je za nas ne prihvatljivo da general policije sedi u zatvoru 30 dana uz obrazloženje da bi mogao da utiče na svedoke, a pri tom se to krivično delo, ako uopšte postoji, desilo pre više godina. Mogao je više godina da utiče na svedoke i to nije činio. Mislim da je totalno neprimereno da on bude 30 dana u pritvoru i da tu ima i političkih elemenata. On nije član Demokratske stranke, ali ima dosta prijatelja u Demokratskoj stranci. Ne znam na koji način bi smo još mogli da reagujemo.\nRSE: Tim povodom je bila inicijativa iz vaše stranke da se formira Odbor za bezbednost i da raspravljate o tome. Postojala je mogućnost privođenja i Nenada Milića i Čedomira Jovanovića.\nŠUTANOVAC: Veoma je široka grupacija ljudi koje su oni hteli da privode baš po tom pitanju. Činjenica je da je Odbor za bezbednost Demokratske stranke u manjini. Odbor kao takav nema težinu da utiče na te stvari jer je to mešanje u sudstvo.\nRSE: Kako onda vršiti pritisak na javnost? Tako dolazimo do pitanja kako to da Demokratska stranka blago deluje na ono što se dešava?\nŠUTANOVAC: Mi smo veoma jasno rekli da se s tim ne slažemo. Ne možemo reći da je gospodin Obradović kriv ili ne.\nRSE: I ja sam to rekla, ali ja sam samo novinar. Vi ste političar i nije dovoljno da samo kažete.\nŠUTANOVAC: Šta mislite da možemo da uradimo kao političari?\nRSE: Ne znam, ali nešto.\nŠUTANOVAC: Opet se vraćamo u neko prošlo vreme kada smo mogli da pokrenemo mase na ulicu. Možda bi i sada veliki broj ljudi izašao, ali mislim da je to vreme prošlo. Sada imamo situaciju u kojoj je istražni sudija naredio 30 dana pritvora policajcu kao što je Milorad Obradović za koga tvrdim da je pošten čovek. Sve što možemo je da mu pružimo pravnu pomoć i da na neki način utičemo na javnost i na ljude koji odlučuju o tome da se on pusti na slobodu. Ne postoji ni jedan drugi pravni način na koji bi to mogli da uradimo. Mene to i lično boli, ali nemam drugi mehanizam nego taj. Da se to desilo i u Nemačkoj isto bi ovako bilo.\nRSE: Videla sam da ste reagovali koliko ste mogli. Koliko se oko tog pitanja zauzela stranka i gospodin Tadić?\nŠUTANOVAC: Gospodin Tadić je dao istu izjavu. Ni gospodin Tadić ne može da se meša u sudstvo. Sudska, izvršna i zakonodavna vlast su nezavisne. Izvršna zavisi od zakonodavne. Možemo adekvatno da kritikujemo gospodina Stojkovića koji kaže da neke tužbe stoje u fiokama i koje samo čekaju da budu izvučene, ali nemamo pravo da se mešamo u takve stvari.\nČedomir Jovanović nije isključen iz stranke bez razloga. Svaki čovek koji pristupa Demokratskoj stranci u obavezi je da poštuje program stranke. Niko ga ne tera da se učlani u stranku. Kada ulazite u stranku dobijate program i Status stranke. U javnosti je napravljena jedna fama vezana za frakcije. Ne znam u Evropi ni jednu političku partiju koja ima frakcije. Razgovarao sam sa ljudima iz nemačkog Parlamenta. Izraz frakcija postoji, ali to je izraz za poslaničku grupaciju u Parlamentu. Partije u kojima su frakcije postojale su se, ili ugasile, ili postale potpuno nebitne. Ukoliko su i postojale, bile su jasno uređene u okviru stranke. Frakcija nema pravo da van stranke zastupa drugu političku viziju ili drugi politički interes. Unutar organa stranke se razmatraju sve stvari i kada se zauzme neki stav više niko ne može u ime stranke da zastupa drugi stav. Onda bi ste imali dve politike iz jedne stranke, a ko vam onda garantuje da neće biti deset politika iz jedne stranke. Tako dezorjentišete biračko telo koje sutra ne zna koja je politika stranke. Protiv Čedomira Jovanovića je vođen disciplinski postupak u Novom Beogradu i svima je poznato kako je završen. Ne mislim da mi ne možemo da sarađujemo u budućnosti ukoliko ta grupacija uđe u Parlament. Naravno da će nam oni biti saradnici, a ne neki SPS ili Radikali.\nĐorđević: ''Zanima me vaše mišljenje jer će te na moja pitanja teško dati odgovor. Komunistička partija Jugoslavije je još 1948. godine tražila da se svi Srbi sa Kosova protjeraju i da se Kosovo priključi Albaniji. Što to niko ne opovrgne i ne iznese u javnost da se vidi šta su mislili. Da li smatrate da je problem Kosova istorijski? Kada je Srpska pravoslavna crkva 1690. godine povela silne Srbe sa Kosova u Austrougarsku, ostala je praznina na Kosovu. Tu prazninu su popunili Albanci. Ne znam kakva mi sada imamo prava da tražimo to nazad ako smo već jednom napustili te svetinje?''\nŠUTANOVAC: Na delu je jedna reinkarnacija SPS-a i njihov današnji rejting je gotovo bolji nego onaj koji su dobili na prošlim izborima. Ne verujem da će se to dogoditi, ali nekom kampanjom bi mogli da budu i bolje plasirani. Njihova reinkarnacija se ogleda uz podršku vladi i uz ustupke koje vlada čini njima. Dovoljno je da oni dobijaju medijski prostor veći nego što im pripada kao jednoj parlamentarnoj stranci koja ima određeni broj poslanika. Ne mislim da na taj način treba da tretiramo problem Kosova i Metohije, bez obzira ko se kada selio i gde je išao. Dole postoji neka privatna imovina i ona je svetinja svuda u svetu. Nigde u svetu ne možete terati čoveka sa njegove privatne imovine. Činjenica je da je ogroman deo Kosova, a pre svega Metohije, u posedu Srpske pravoslavne crkve. Ne mislim da tražimo nešto što nam ne pripada. Mislim da je reč o jako loše vođenoj politici i da se u poslednje vreme politika na Kosovu i Metohiji ne vodi na način na koji bi trebalo. Izlaskom na izbore smo mogli da učestvujemo u političkom životu na Kosovu i Metohiji, da blokiramo neke procese koji odgovaraju samo albanskom življu. Time što smo se nonšalantno ponašali dozvolili smo da na Kosovu bude premijer čovek koji ima samo sedam posto podrške Albanaca. Mogli smo da budemo u situaciji kao što su Srbi u Hrvatskoj, da imamo tri poslanika Srbina koji insistiraju u vladi na srpskom pitanju i na problemima koji su tiču Srba. Svako guranje glave u pesak i izbegavanje razgovora sa Albancima sa Kosova i Metohije nas gura u to da nas dole bude sve manje i da standardi budu sve lošiji za ne albansko stanovništvo.\nRSE: Ovih dana imamo priču o preporuci vlade Skupštini Srbije da se odbije predlog Srpskog pokreta obnove za otvaranjem dosjea. Kada stavimo na jedno mesto to, Čedomira Jovanovića i gospodina Obradovića imamo prilično mračnu sliku. U toj slici izgleda da sve vrvi u Srbiji od tajnih službi u kojoj se ne zna šta je ko. Imamo Čedomira Jovanovića za koga verujete i vi da je jedan od najugroženijih ljudi danas u Srbiji. To je možda ono što pogađa veliki deo ljudi u Srbiji, da u trenutku kada on jeste realno ugrožen biva isključen iz stranke kojoj pripada i za koju je mnogo uradio. Kako sada to vidite? Kako izaći iz toga?\nŠUTANOVAC: To su dve apsolutno različite stvari. Ne mislim da neko ko je ugrožen ne treba da pripada bilo kojoj političkoj organizaciji. Čedomir je sam izabrao svoj put pre nego što je bila priča da je toliko ugrožen. On je napisao ono famozno pismo i objavio ga u dnevnim novinama na celoj strani, što je bilo apsurdno i što ne mislim da bi bilo koji član stranke mogao da uradi u odnosu na svoga predsednika. Mislim da policija mora da pruži adekvatnu zaštitu svim građanima Srbije koji su ugroženi. Čedomir Jovanović je ugrožen, ali to nema veze sa politikom. U Srbiji se danas stvara jedna atmosfera u kojoj neko vešto manipuliše sa javnošću. Ono što se tiče programa Demokratske stranke, naših ideja i vizija, tiče se pre svega ekonomije i privrede. Ovo su teme koje ne pomažu da se u Srbiji bolje živi. Mislim da se tim temama daje i suviše veliki značaj. Mesec dana je bila tema da li je neki CD odnesen u Ameriku ili ne, a svi znamo da ne možemo dobiti odgovor koji želimo da čujemo, a to je da je odnesen. Nema ko da nam da taj odgovor. Meni su mnogo bitnije teme zbog čega je inflacija bila 14 posto a spoljno trgovinski deficit duplo veći nego za vreme vlade Zorana Živkovića, zbog čega je stopa kriminala za 30 posto veća nego prošle godine, kako je moguće da se ponovo ljudi ubijaju iz automobila u pokretu, zbog čega je toliko nasilja među mladima.\nRSE: Šta je zajednički sadržalac odgovora na sva ta pitanja?\nŠUTANOVAC: Mogu da kažem da se u nekim segmentima reinkarnira Miloševićev sistem. Znam da u službi bezbednosti sede neki ljudi koji su 5. oktobra plakali nad svojom sudbinom ubeđeni da nikada više neće moći da budu na pozicijama, čak su se plašili i za svoj život. Tog 5. oktobra je izabran Vojislav Koštunica a ne Zoran Đinđić. Oni su danas ponovo na pozicijama i drže vlast. Ne plašim se njih i ne mislim da su oni suština problema. Suština problema je da naša zemlja krene u ekonomski razvoj, a svi ti drugi problemi će početi polako da se rešavaju uz to. Na žalost, ova vlada te probleme ne rešava, kao što ne rešava ni ekonomske probleme.\nRSE: To je lov u mutnom.\nRSE: Postoji li zloupotreba policije i tajnih službi? Da li vidite mogućnost da se sve to reorganizuje? Da li je sve to baš tako mračno, zamršeno i nejasno kako nama izgleda?\nŠUTANOVAC: To jeste tamno, mračno i zamršeno, ali mislim da je veoma jednostavno to odmrsiti samo što to iziskuje određeno vreme. Oni koji misle da to može da se reši za pola godine, ili za godinu, se varaju. Gospodinu Mihajloviću sam rekao da je veliki problem taj što u toku njegovog ministrovanja nije uređen sistem napredovanja u tom ministarstvu. Zato se desilo da nakon dolaska novog ministra za manje od devet meseci bude smenjeno 700 ljudi. Ne postoji ni jedna policija u svetu koja može da izdrži takav udar na svoj šefovski tim, a da pri tome nastavi da ima dobre rezultate. U akciji Sablja je policija učinila velike napore i razrešila veoma veliki broj krivičnih dela, da bi nakon toga svi ti koji su učestvovali u toj akciji bili smenjeni.\nRSE: A ljudi koji su hapšeni u toj akciji sada optužuju te ljude koji su ih hapsili, i to sa slobode.\nŠUTANOVAC: Potrebno je promeniti i njihov sistem školovanja jer njihovo visoko školstvo nije adekvatno zapadnoevropskim policijskim školstvima. Jako je bitan sistem napredovanja. Ne mogu razne političke veze da dovodu na šefovske pozicije ljude koji nisu kvalifikovani i nemaju kvalitet da budu na tim mestima. Mora se praviti neki sistem u kojem će se znati ko je najbolji policajac. Kada u Nemačkoj, Francuskoj ili Americi pitate policajce ko će biti sledeći šef policije, oni znaju ko je među njima najbolji i kažu da će najverovatnije biti on. Kod nas taj sistem ne postoji. Gospodin Mihajlović je učinio velike napore, i to cenim, mada građani nisu uvek za njega imali razumevanja. Mnogo stvari je uređeno u to vreme. U poslednjih godinu dana se dešava to da se vraćamo u neko staro vreme. Bile su i ideje da se prave neki srpski vitezovi. Nemam razumevanja za ovo što se radi, mada na veoma jednostavan i lak način to može da se pokrene. Reforma iziskuje određene godine, ali ne vidim ni da se pokrenula. Sve zemlje Zapadne Evrope su voljne da nam pomognu, pogotovo one koje se nalaze na trasi balkanskih narkotika i seks saobraćaja. Oni se čude što mi ne koristimo njihovu pomoć. Kada napravite jedno sistemsko rešenje i kada rešite sistem napredovanja u policiji onda više nemate problema sa tim ljudima koji su se odnekuda pojavili i koji drže svoje pozicije, ne na osnovu kvaliteta, već na osnovu nekih doušničkih veza, kumovskih ili familijarnih. Mora se polako praviti jedan sistem koji će za određeni broj godina imati kvalitet. Ovakav sistem bi značio da sledeći ministar policije smeni hiljade policajaca jer su rezultati lošiji nego pre. Ni jedan sistem ne može da izdrži takve promene.\nRSE: Da li se vi plašite?\nRSE: Nemate razloga ili ste hrabar?\nŠUTANOVAC: Nisam nikada tako razmišljao. Bilo je ne baš normalnih situacija kada sam mislio da imam određenu pratnju, ali nije me bilo strah. Verujem u neke svoje instikte i do sada sam uspeo da se zaštitim od takvih problema. Pretpostavljam da imam veliki broj neprijatelja u policiji, pre svega u redu tih koji su za tu žabokrečinu. Dok sam bio u Saveznom ministarstvu tražio sam da ljudi govore bar engleski. Odmah naiđete na problem onih koji imaju visoke ambicije, koji bi hteli da rade u Interpolu a pri tome ne znaju engleski. Imam simpatije za one koji kažu da znaju slabo, ali koji hoće da uče. To je kvalitet.\nMiljana Petrović iz Beograda: ''Zanima me vaše mišljenje o radu Ministarstva unutrašnjih poslova i radu Generalnog inspektorata? Ne mogu da se otmem utisku da su se građani drastično opredelili za opciju da se u Srbiji ne osećaju bezbedno.''\nRSE: Kako se vi osećate?\n''Ja se osećam bezbedno, ali me zanima otkud toliki broj građana koji se ne osećaju kao ja.''\nŠUTANOVAC: U okviru akcije Sablja su rađena istraživanja po pitanju bezbednosti građana. Ne samo da su se tada ljudi osećali bezbedno, već i na pitanje kakav je bio njihov tadašnji materijalni status, govorili su da im je skočio standard.\n''Ne mogu da se otmem utisku da Božović priča jedno, a da građani drugačije misle.''\nRSE: Verujete li građanima ili gospodinu Božoviću?\n''Počinjem da verujem građanima jer ih je mnogo više nego onih koji razmišljaju kao gospodin Božović.''\nŠUTANOVAC: Bezbednost je osnov svakog civilizovanog života i nema sumnje da ukoliko se građani ne osećaju bezbedno da sve druge stvari nisu bitne. Što više novca imate, to ste u većem problemu, pogotovo u zemljama koje su u tranziciji. Imamo priliku da vidimo da se u zemljama u okruženju dešava tranzicija baš iz te oblasti. Sve strane diplomate koje borave u Beogradu kažu da je ovo jako bezbedan grad i da ne postoji grad u kojem su oni bili gde su se mogli u bilo koje doba dana ili noći šetati sami kao što mogu ovde. Statistika je neumoljiva i pokazuje da postoji veoma visok stepen porasta kriminala u Beogradu, što znači da imamo poseban kriminal. Po mom viđenju, osnovni problem u Srbiji su narkotici i mislim da se u policiji mnogo malo radi na tom problemu, a to je problem koji iziskuje i međunarodnu saradnju, obrazovane, sposobne i spretne policajce koji treba da rade na suzbijanju toga.\nRSE: Mnogo se govori o prisluškivanju, pogotovo kada je reč o teorijama zavere. Kada je reč o nekim građanima, kao što su novinari, profesori ili političari, da li ima prisluškivanja danas?\nŠUTANOVAC: Ne mogu da kažem da li ga ima, ili ne. Kao član Odbora za bezbednost imam saznanja, od onih koji su relevantni za to, da prisluškivanja nema. Nisam ubeđen da je to baš tako. Ne optužujem nikoga, ali imam neku ličnu intuiciju. U našoj zemlji postoji problem koji se tiče tajne kontrole telefonskih razgovora. Sve službe koje su ovlašćene po zakonu da to rade moraju sa sudskim nalogom se jave u BIA kako bi im uradila konekciju i prespojila brojeve. BIA ima ekskluzivno pravo da to radi, a i ona kao takva može da prisluškuje. Mislim da u našoj zemlji mora pod hitno da se uradi razdvajanje odobravanja prisluškivanja telefona i pružanje tih usluga. Trebala bi da se napravi jedna vladina agencija koja bi gazdovala sa tim mogućnostima, koja ne bi imala mogućnost da sluša, ali bi pružala te usluge službama koje su za to ovlašćene na osnovu sudskog naloga. Kao članovi Odbora za bezbednost bi smo otišli u sud i pitali koliko je ljudi kojima je odobreno prisluškivanje. Nakon toga bi otišli u tu vladinu agenciju, uzeli njihov spisak i uporedili ga sa spiskom suda. Tako bi smo videli da li je neko višak u toj agenciji. U svetu postoji jako jeftina oprema koja se koristi za tajnu kontrolu telefonskih razgovara, pre svega mobilne telefonije. To je nešto od čega svaka država treba da se štiti, ali nije stvar koja sistemski ugrožava bezbednost države. U sferi digitalne tehnologije i digitalnih telefonskih veza i iz inostranstva može neko da uđe u našu centralu i vrši kontrolu nekog razgovora. U svom tehnološkom razvoju mobilni telefon je javni aparat koji nije zaštićen od mogućnosti slušanja.\nRSE: Zvuči jezivo, mada je to javna tajna.\nŠUTANOVAC: Nemoguće je da se svako drugi prisluškuje. Ukoliko se sluša toliki broj ljudi, koliko ljudi sumnjaju da se sluša, morate imati ogroman broj službenika koji će na tome da rade. To je nemoguće. Ne bih stavio ruku u vatru da se ne prisluškuju te ciljane grupe koje ste naveli. Boravio sam u SAD na nekom školovanju i bio sam u službi Nacionalne sigurnosti koja zapošljava oko četrdesetak hiljada ljudi, koja ima mogućnost prisluškivanja sa vode, iz svemira i vazduha. CIA ima desetrostruko manji budžet od njih. Ta služba može da prisluškuje i Beograd.\nJordanka iz Vršca: ''Po prethodnom rejtingu stranka je imala 30 posto, a po zadnjim istraživanjima rejting je pao na 22 posto. Da li se to možda povezuje sa isključivanjem nekih članova? Čini mi se da su se pristalice DS-a koji su čvrsto želeli promene 5. oktobra negde izgubili. Na izborima u stranci Čedomir Jovanović je imao oko polovine glasova i malo je falilo da bude izabran za potpredsednika, što znači da je i u toj stranci imao veliku podršku. Nije mi jasno čime je on povredio status stranke? Čitala sam to pismo Tadiću, ali mislim da mu se Čedomir Jovanović obratio kao prijatelju i istomišljeniku. Mislim da Čeda nikako nije zaslužio da izađe iz te stranke jer je jako puno za nju uradio i do 5. oktobra i kasnije. Sve njegove vizije su bile radikalne u svrhu promena.''\nŠUTANOVAC: Demokratska stranka je imala rejting od oko 30 posto neposredno posle izbora gospodina Tadića na mesto predsednika Republike Srbije. To je bio talas koji je tada došao. Nakon toga se stvari stabilizuju i stranka ima trenutno 24,7 posto. Sva istraživanja koja se pojavljuju u medijima nisu po pravilu tačna. Demokratska stranka, po jednom relevantnom istraživaču, ima blagi porast u poslednja tri meseca. Demokratska stranka u vremenu do 5. oktobra nikada nije prelazila više od 15 posto. To je bila pozicija starta Demokratske stranke. Da je Demokratska stranka tada imala toliku podršku kao danas, bilo bi lakše i Zoranu Đinđiću. Naša stranka na izborima prima četiri potpredsednika. Čedo se kandidovao za jednog od njih i bio je peti. Ja sam na toj istoj skupštini dobio 80 posto glasova. Kakvo god njegovo pismo bilo, to nije dozvoljeno. Ukoliko je bilo prijateljsko, ne vidim ni jedan razlog zašto to, jer Tadić prima svoje kolege iz stranke bez ikakvih problema. Čovek kao što je Jovanović uvek može da dođe kod gospodina Tadića i da razgovara sa njim. Ne postoji ni jedan razlog da dajete novac i pravite plaćene oglase kako bi ste kritikovali rad svog predsednika.\nToma Jakšić iz Beograda: ''Da li je postojala frakcija u kojoj su bili prisutni Tadić, Gavrilović, Perišić, Vuksanović i neki drugi?''\n''Postojala je. Ja spadam u ljude koji su vrlo dobro obavešteni o radu Demokratske stranke.''\nRSE: Da li ste vi član?\n''Jesam od 1992. godine. Postojala je frakcija, samo što se oni nisu eksponirali na način na koji se eksponirao Čeda. Čeda je takav temperament. Pre dva meseca Gavrilović na televiziji javno izjavljuje da je stav Demokratske stranke u vreme Zorana Đinđića bio da je poželjno da u stranci postoje frakcije i da je poželjno da budu što je moguće više isprofilisane. Ne vidim ni jedan razlog da osporavate mogućnost formiranja frakcije. To ne znači ni jednog trenutka da će neko da stvara duplu ili paralelnu vlast. Sve članove koje ja poznajem, a poznajem ih mnogo, doživljavaju Demokratsku stranku kao jedan probušeni balon. Zašto je sada na konvenciji stranke bio prisutan Tijanić?''\nŠUTANOVAC: Tijanić nije bio na konvenciji stranke i ne znam ko vam je to rekao. Nikada nije postojala frakcija u Demokratskoj stranci. Tačno je da je postojao lobi u okviru stranke, ali to je druga priča. Gospodin Tadić nikada nije bio sa Vuksanovićem u istom lobiju. Naša stranka ima jasno definisano pravo manjine. Mnogi iz Gradskog saveza Srbije su prešli u Demokratsku stranku. Mislim da je Demokratska stranka stožer ozbiljne državotvorne i demokratske politike u ovoj zemlji i ne vidim razloga za nervozu. Ako se sećate, 1999. godine na Skupštini Demokratske stranke je bila ista priča koju vi sada pričate, da Đinđić nema viziju vođenja stranke, da stranka stoji jako loše, da nije ništa učinio da se Milošević smeni sa pozicije na kojoj je bio, da rejting stranke opada. Tada je išao jedan spoljni udar na Demokratsku stranku i tada je Đinđić za mali procent pobedio Vuksanovića. Sada se pravi slična atmosfera, samo što su stvari definitivno različite. Demokratska stranka ima najbolji rejting u svojoj modernoj istoriji i pobedila je na svim izborima u protekloj godini dana. Verujem da će Demokratska stranka pobediti i na sledećim parlamentarnim izborima, jer rad koji postoji u stranci putem resornih odbora ukazuje da ćemo imati veoma jasan projekt poboljšanja života u Srbiji, koji će biti dostupan svim građanima. Gospodin Gavrilović se zalagao za frakcije, ali u to vreme gospodin Čedomir Jovanović je bio protiv frakcija, kao i ja. I sada sam protiv frakcija. Gavrilović je ostao na svom stanovištu. On je jedan od četiri potpredsednika i ima pravo da iznese svoje mišljenje, ali to nije politika stranke. Na sledećoj skupštini pretpostavljam da će to pitanje doći na dnevni red. U Srbiji još demokratija nije na tom nivou da treba da postoje frakcije u strankama. Frakcije su postojale u Demohrišćanskoj stranci Italije, koja se ugasila, u Liberalnoj demokratskoj stranci u Japanu, koja više kao da ne postoji. Frakcije nisu tekovina razvijenih demokratskih društava, već tekovina komunizma u kome su hteli da prikažu da u jednoj partiji postoji više različitih mišljenja.\n''Vaši odgovori su formalno potpuno ispravni, ali nisu odgovor na suštinsko političko pitanje - da li je izbacivanje mnogih članova iz Demokratske stranke dovelo do toga da vam rejting padne? U Skupštini ste veoma poželjni za vladajuću koaliciju. Šef Poslaničkog kluba se ponaša kao vladajuća partija dok su ostali pasivni, mada tamo ima odličnih ljudi. Suštinsko je pitanje vaš korektan odnos koji je poželjan za Englesku ili Francusku. Ovde oni, u znak zahvalnosti, skoče na vas kao zolje i u znak zahvalnosti vas udare nogom u tur.''\nŠUTANOVAC: Moram da se zahvalim na lepim rečima za našu poslaničku grupu. U Poslaničkom klubu smo definisali razne pozicije raznih ljudi koji govore po određenim pitanjima jer ne želimo da svi poslanici govore o svim pitanjima. Nekada izgleda da samo gospodin Petrović zastupa interese stranke, ali postoje ljudi koji su stručni da govore o svim pitanjima. Mi ne govorimo jezikom mržnje i verovatno zbog toga ne skrećemo pažnju na sebe na način na koji to rade Radikali. Nama rejting ne pada. Niko nije odstranio gospođu Čomić ili gospodina Živkovića. Gospodin Živković se kandidovao za predsednika stranke i izgubio je na izborima. Gospodin Živković je istorija Demokratske stranke i za njega će uvek biti mesta u Demokratskoj stranci. Gospođa Čomić je poslanik i učestvuje veoma aktivno u životu Demokratske stranke. Član je glavnog odbora. Borbeno krilo nije izašlo iz stranke. Svi ministri iz vlade doktora Zorana Đinđića, izuzev gospodina Lečića, su u Demokratskoj stranci. Ne mogu da se otmem utisku da oni nisu ljudi koji ne znaju šta rade i koji se ne razumeju u politiku. Oni rade na isti način na koji su radili i sa Zoranom Đinđićom. Pozicija predsednika republike je na neki način građanima zasmetala, jer postoji utisak kohabitacije sa Koštunicom. To nije naš izbor, već izbor građana. Kohabitacija je postojala i između Milutinovića i Đinđića. Do odlaska u Hag gospodin Milutinović je bio predsednik republike. Duboko verujem da se Srbija zaista deli na dva dela. Nosilac demokratskog razvoja Srbije je Demokratska stranka. Verujem da ukoliko budemo radili adekvatno, kao što radimo, i ukoliko budemo Srbiji nudili, ne radikalna rešenja, ne borbu kao nekada, već rešenja za određene probleme građana koji žive u Srbiji, ukoliko im kažemo da ćemo ići u tranziciju sa maksimalnim žarom i borbom, kao što je išao i gospodin Đinđić, sigurno ćemo imati najveći broj poslanika. Veoma sam veliki optimista i verujem da u Srbiji postoji ogromna većina ljudi koja je za demokratiju i za razvoj naše zemlje, koja će dati glas Demokratskoj stranci.\nRSE: Kada je reč o Demokratskoj stranci, zanimanje slušalaca šta se u njoj dešava i način na koji postavljaju pitanja meni govori da se ljudi zaista emotivno vezuju za tu stranku. I sada dok vam postavljaju pitanja kao da žele da im kažete da će se Demokratska stranka okupiti.\nŠUTANOVAC: To je stvar emocije i za to sve imam razumevanja. Kao čovek koji utiče na politiku stranke nemam pravo da se prepustim emocijama. Prošle godine pred izbore za predsednika Srbije, Čedomir Jovanović je rekao da nemamo šta da tražimo na predsedničkim izborima i da treba da se spremamo za lokalne izbore. Rekao sam mu da greši jer ćemo dobiti predsedničke izbore. Sestra gospodina Tadića mi je tada rekla da je cela porodica Tadić ljuta na mene što sam ga gurnuo u taj rizik. Cela Srbija je pričala da će Tomislav Nikolić biti predsednik Srbije. Mi smo ga pobedili. Na lokalnim izborima smo dobili dvesta odbornika više od Srpske radikalne stranke. Mene nose uspesi Demokratske stranke, a ne lični, i ne želim da unosim emocije. Lične emocije imam, ali odgovornost za stranku i za građane mi je iznad ličnih emocija.\nCveta Cimerman: ''Slažem se sa gospodinom Šutanovcem da ne treba ići radikalno, već programom. Zašto Demokratska stranka malo više ne pominje G17 jer su oni skinuli vladu, jer je Dinkić prvi izneo mnogo loših stvari o vama? Oni vas kao žele, pa vas ne žele u vladi. Koliko vidim, gospodin Drašković više reklamira sebe, nego što nešto konkretno radi. Dobro kažete da ljudi više ne žele da izlaze na ulicu. Program je to što treba. Živim na Zvezdari. Nisam glasala za Radikale i oni me ne zanimaju.''\nRSE: Mislite li da Demokratska stranka na Zvezdari nije dobro radila?\n''Možda je radila dobro, ali bi morala više da oslušne građane. Ovde je puno ulica koje su pune rupa i ne vidimo da se iko bavi time. Ako neka stranka radi dobro, nije bitno kako se ona zove, već šta radi u korist građana.''\nŠUTANOVAC: Tačno je da je gospodin Dinkić u predizbornoj kampanji izneo masu optužbi na račun Demokratske stranke i na njene članove. Pričali su o raznim aferama. U toj situaciji G17, koja je u jednom momentu bila lider svih stranaka demokratske opcije, je pala na treće mesto. U najvećem naponu svoje snage su se popeli na 11,5 posto. Mi smo tada, u najgoroj situaciji za Demokratsku stranku, imali 12,7 posto. G17, kada sada dobaci do 3,5 posto, je srećna. Gospodin Dinkić i Labus su rekli da će podneti ostavku ako budu imali ispod pet posto na lokalnim izborima, a imali su 4,7 posto. Nije to politika koja treba da se vodi, da izlazim i iznosim razne optužbe a da pri tome nemam dokaze. To je za mene anti politika. Građani ih kažnjavaju veoma brzo. Oni su optužili Tadića i Živkovića da znaju ko je ubio Đinđića. Nismo želeli da se s njima borimo na isti način.\nRSE: Na tu temu se najavljivala iz Demokratske stranke više puta krivična prijava?\nŠUTANOVAC: Mislim da je krivična prijava predata. G17 je tada na talasu afera napravila sebi neki rejting i posle se više nikada nije oporavila. Sve te takozvane afere iz tog vremena nisu razrešene ni dan danas. Niko nije kriv za šećer, iako je Labus rekao da je to razrešeno, niko nije uhapšen. Pošto nisu svesni da tako ne mogu na izbore, možda to čuvaju za neku situaciju kada će nekoga i da uhapse, kao što su Kostića lovili po gradu kao zver.\nRSE: Da li je gospodin Kostić ponovo finansijer Demokratske stranke?\nŠUTANOVAC: Garantujem vam da nije u poslednju godinu i pol dana.\nRSE: Ali se i dalje bavi svojim poslom.\nŠUTANOVAC: To ne znam. Činjenica je da se Vuk Drašković u poslednje vreme približava stavovima Demokratske stranke i da govori isto što i Demokratska stranka. Mislim da u SPO-u postoji jedno zdravo jezgro mladih ljudi sa kojima bi nakon nekih izbora mogli da pravimo koaliciju. Oni su monarhistička stranka i trebali bi u desnici da traže partnera, ali verujem da ni na sledećim izborima Srbi neće birati između desnog i levog centra, već između naprednjaka i nazadnjaka. Jedna poslovica kaže: ''I ako veruješ i ako ne veruješ u uspeh, u pravu si u oba puta''. Ko ne veruje u uspeh, ne može da uspe. Ja u uspeh verujem. Verujem da ćemo na sledećim izborima ponuditi jasan program koji će biti očit svim građanima Srbije. Ponudićemo način na koji možemo rešiti sve probleme u Srbiji i tako ćemo dobiti veliku podršku građana. Nije nam ideja da dobijemo podršku tako što ćemo izvlačiti neke stvari i blatiti druge a da pri tome nemamo dokaze.\nRSE: Zanimljivo je što ste se vi u sred afere Zvezdara pojavili u jednom trenutku u centru pažnje, bar nekoliko dana, optuženi od strane ministra Jočića da mu je sumnjivo vaše solidarisanje sa Čedomirem Jovanovićem. Kako je on to povezao sa opštinom Zvezdara, ni do danas nije razjašnjeno.\nŠUTANOVAC: Mi smo imali posredan sukob na Zvezdari. Dozvolili su nešto što je meni apsolutno nezamislivo. Dozvolili su da Demokratska stranka Srbije dobije samo osam odbornika, a tih osam odbornika sada glasa za Srpsku radikalnu stranku. Ne mogu da verujem da je i jedan glasač Demokratske stranke Srbije glasao za to da njegov odbornik podržava Srpsku radikalnu stranku. Da su na izborima rekli glasno da će podržavati Radikale, onda bi bilo sve jasno. Mislim da će na sledećim izborima najveći posao za Demokratsku stranku biti da se jasno razluči ko glasa za DSS a ko glasa za Srpsku radikalnu stranku. Kada nemate izborni kapacitet i podršku i kada ne znate šta ste na političkom nebu, onda kažete da imate najveći koalicioni kapacitet i kažete da nas svako hoće. Znate kako zovu devojku koju svako hoće, ili koja hoće sa svakim. Oni koji glasaju za DSS, a daju glasove Srpskoj radikalnoj stranci, neka onda glasaju za njih. Ko glasa za DS imaće jasan stav jer mi nećemo sarađivati sa Srpskom radikalnom strankom i sa SPS-om. Ako to bude jasno svim građanima u Srbiji, Demokratska stranka u Srbiji će imati jako veliki broj poslanika u Skupštini.\nRSE: Kako se u političkom rečniku objašnjava to da Demokratska stranka Srbije na kraju raspusti svoj Odbor? Valjda zato što je glasao mimo volju centrale? To je urađeno i u Novom Sadu.\nŠUTANOVAC: To je fingiranje ili foliranje. Ne verujem u iskrenost Demokratske stranke Srbije. Napravili smo dogovor da DSS, G17 i Demokratska stranka naprave koalicionu vladu u opštini Zvezdara. Tu je problem još dublji. Zakon koji postoji za izbor lokalnih odbornika je jako loš i napravljen je tako da od jednog čoveka zavisi vlast u opštini. Ta radikalsko-DSS-ovska vlast je podržana od Socijaldemokratske partije. Oni podržavaju Radikale, što je apsurdno. Ne verujem u raspuštanje odbora. Mislim da je to jedna strategija i razduživanje u odnosu na nešto što je doneseno u Skupštini Srbije.\nRSE: To bi na makro planu bilo isto kao kada bi se Demokratska stranka svaki put odricala Borisa Tadića kada bi kohabitirao sa Vojislavom Koštunicom.\nNebojša: ''Koliko ste bliski sa gospodinom Bogdanovićem, gradonačelnikom, da mu nešto prenesete? Da li se sećate šta je gospodin Koštunica izjavio na dan Đinđićevog ubistva? Kada će parking servis da počne sa radom?''\nŠUTANOVAC: Dosta sam blizak sa gospodinom Bogdanovićem i jako cenim način njegovog rada. On nije klasičan političar, više je tehnokrata. Vodio je jako ozbiljnu firmu još u vreme sankcija. Bio je proglašen za menadžera godine. On je dosta stariji od mene pa ne mogu da kažem da mi je prijatelj. Privatno se ne družimo.\nRSE: Da li je ovo dovoljno da može da prenese to što hoćete?\n''Jeste. Kada već ceo grad rove, neka onda rove i Knez Mihajlovu i skinu one kaldrme između glatkih ploča da mogu lakše da se voze roleri.''\nRSE: A šta je rekao gospodin Koštunica?\n''Nema veze. Hajde zdravo.''\nŠUTANOVAC: Prve subote u mesecu u Frankfurtu se zatvori jedan deo grada i više hiljada ljudi vozi rolere. Tako je zgusnuta situacija da ne možete ni da protrčite između njih. Ne znam koliko je to moguće napraviti u Knez Mihajlovoj, s obzirom da tamo šetaju ljudi sa malom decom. Svakako da bi to trebalo negde da se napravi. Staza za bicikliste postoji, pa može i za rolere.\nRSE: Da li je gospodin Bogdanović frakcija?\nRSE: Jedno vreme se o tome govorilo.\nŠUTANOVAC: To je jedna vrsta manipulacije. Najlakše je čoveku zalepiti neku etiketu i ako imate par novinara koji će malo da podrže tu kampanju, sledećih mesec dana je to zabava za dokone ljude. Posle to prođe i više se niko i ne seća šta je bilo. Gospodin Bogdanović je bio na listi gospodina Tadića za potpredsednika stranke.\nRSE: Možda ni Čedo nije frakcija, samo ima drugo mišljenje.\nŠUTANOVAC: Frakcija nije sigurno jer kod nas frakcija ne postoji.\n''Malo sam se nasmejao kada sam čuo kako se Vuk Drašković približava idejama Demokratske stranke. Vuk Drašković je najmanje pet godina pre vas rekao šta treba uraditi. Kada ste bili na vlasti, zašto niste iskoristili podatke SPO-a sa Ibarske magistrale na čijem su spisku bili svi ovi koje ste posle u akciji Sablja pohapsili i osumnjičili za ubistvo Zorana Đinđića? Ko je naredio da se poruši kuća u Šilerovoj ulici i po kom zakonu, pogotovo tako brzo? Gde su pare tih koji su preprodavali drogu? Zasipali ste nas podacima o masovnim grobnicama. Slučajno sam rođen u Petrovu selu i znam da tamo postoji takva grobnica, nekih sto metara od moje kuće. Na suđenju Miloševiću sam čuo neverovatan podatak, koji su prihvatile i tamošnje sudije, da su se u 140 grobnica u selu Izbica mnogi identifikovali, pa su ti isti nađeni i u Batajnici. Ko ih je prevozio i zašto to niste otkrili?''\nŠUTANOVAC: Pošto je gospodin simpatizer SPO-a moram da kažem da ništa loše nisam rekao o gospodinu Draškoviću, ali i mogu da kažem mnogo toga lošeg. Taj isti SPO je 1997. godine imao podršku SPS u Skupštini grada da izbaci gospodina Đinđića sa mesta gradonačelnika i da tako nastavi da vlada manjinskom vladom uz podršku SPS-a. Podaci koje je SPO davao o Ibarskoj magistrali su stvar suda. Ne znam kako ja kao političar mogu da insistiram na tome. Kuća u Šilerovoj je bila bespravno izgrađena, a gde su pare to ne znam. Ne znam ni da li su postojale pare. To su stvari koje se provlače kroz medije, ali nisam nigde video da je novac postojao.\nRSE: Reći će nam Legija.\nŠUTANOVAC: O masovnim grobnicama nisam ni shvatio pitanje.\nMilorad Janković: ''Pošto je demokratija nežna biljka, po rečima vašeg gosta, kakvo je vaše mišljenje o izboru poslanika u Skupštini na lokalnom nivou? Ima li mogućnosti da građani zaokruže najboljeg sa te glasačke liste.''\nŠUTANOVAC: Mislim da je Zakon o izboru poslanika loš i da treba da bude većinski, a ne proporcionalni i da treba da se suoče ljudi, a ne stranke. Tada bi glasači znali ko su njihovi predstavnici u Parlamentu i mogli bi ljudi da ih pitaju zašto ne zastupaju njihove interese. I na lokalu je taj zakon donesen. Bio sam protiv tog zakona koji je većinski i on pravi najveće probleme u Srbiji. Taj zakon mora da se menja i svaka stranka koja ima kadrove uvek je za to da bude većinski izborni zakon.\nRSE: Moram da vas pohvalim da niste nikoga namestili i da su se javljali samo naši slušaoci. Da li smo nešto bitno izostavili što se tiče rada Demokratske stranke, jer smo se mnogo bavili frakcijama?\nŠUTANOVAC: Prvi put Demokratska stranka u svojoj istoriji ima organizovan sistem resornih odbora kojih je 37, u kojima je angažovano preko dve hiljade stručnjaka iz raznih oblasti. To je novitet u stranci koji je zaživeo. Mislim da ćemo odatle dobiti jedan ozbiljan kvalitet i da u nekoj budućoj vladi, u kojoj budemo participirali, nećemo morati da dovodimo ljude sa strane koji nisu bili u stranci pre toga. Imamo ozbiljan i stručan tim ljudi koji je spreman da preuzme rukovođenje državom u punom kapacitetu.\nRSE: Hoćete li da savetujete gospodina Tadića da zauzme malo oštriji stav, što od njega očekuju simpatizeri vaše stranke?\nŠUTANOVAC: Ja sam hapšen u demonstracijama jer sam bio borbeno krilo. Da je gospodin Tadić zauzimao takve stavove još za vreme kampanje, verovatno ne bi bio predsednik. Mislim da on mora da ima jasnu politiku i jasan odnos prema svim bitnim pitanjima u državi. Ne treba da Koštunica bude inicijator politike gospodina Tadića. Svi u vladi Srbije govore da na Kosovu treba da bude nešto više od autonomije, a manje od nezavisnosti. To je gospodin Tadić rekao pre šest meseci. Ko duboko i pažljivo analizira šta govori gospodin Tadić, videće da veći deo vlade to shvati, ali posle šest meseci. Ne mislim da je suština u kritici, već u tome da ponudimo bolje rešenje. Na žalost, mi ne možemo da ga sprovedemo, ali je bitno da ljudi iz G17 i DSS-a to razumeju. Sve to je sporo i zbog toga mi je žao. Bitno je da u situaciji u kojoj se nalazimo pošaljemo jasne poruke kako bi vlada polako rešavala probleme, a vidite da ona prilazi našem rešenju.


15/01/2021 | 11:43 | Autor: sputniknews.com\nMarija Zaharova (Foto: Sputnik/Ekaterina Česnokova)\nKao dokaz tome Zaharova je navela činjenicu da su SAD "upisale" Rusiju u spisak "specijalnih neprijatelja Amerike".\n- Za vrijeme Trampa nije došlo ni do kakve normalizacije. Moramo da konstatujemo da za te četiri godine nismo uspjeli da normalizujemo odnose, međutim, ne krivicom Rusije. Istovremeno shvatamo rizike nastavka degradacije situacije - rekla je ona.\nZaharova je ujedno izrazila nadu da će nova administracija SAD izabrati put konstruktivne saradnje prije svega kada je riječ o kontroli nad naoružanjem, ali i po "drugim pitanjima međunarodne bezbjednosti".


alenemigrant je Limundovac - Limundo.com\nPoslednja aktivnost: 22. 1. 2022. u 22:17\nDejan Ilić - U BOJI BEZ TONA (1998)\nArtur Rubinštajn - MOJE MNOGE GODINE\nHomer - ODISEJA (prev. Tomo Maretić)\nMiroslav Aleksić - NEPONOVLJIVI KOD\nVladimir Jovičić - SRPSKO RODOLJUBIVO PESNIŠTVO\nVojislav Karanović - STRMI PRIZORI (1994)\nSaša Radojčić - ČETIRI GODIŠNJA DOBA\nVIDOSAVA KOVAČEVIĆ, SLIKARKA OSOBENOG POTEZA 1889-1913\nTennessee Williams - MEMOIRS\nSvetozar Ćorović - U ĆELIJAMA (1919)\nAnna Kruger - ASTROLOGY - DESIGNS FOR LIVING\nNikola Đ. Vukićević - CRTE IZ PROŠLOSTI GRADA SOMBORA\nDESET PESAMA - DESET RAZGOVORA prir. Zubanović, Pantić\nDenis Čokić - IZOHIPSE\nJoanis Arvanitas - STARAC U ZALIVU\nŽorž Perek - ŽIVOT UPUTSTVO ZA UPOTREBU\nKAMENI PUT DO DABLINA - IRSKE NARODNE PESME\nSreten Marić - O JEZIKU I JEZIKOSLOVLJU DANAS\nViktor Radonjić - NAĐIN KARUSEL\nBora Ćosić - BEZ\nMiroslav Ćurčić - U KLIVLENDU JE SVE PO STAROM\nDragoljub Stanković - BEOGRADSKI KIKLOP\nSvetlana Andrić - PALESTINA\nMileta Prodanović - O PAPAGAJIMA I PREDATORIMA\nSvenka Savić - DISKURS ANALIZA (1993) retko!\nĐorđe Ćirjanić - SEDAM ČUDA\nLjubiša Jocić - IZABRANE PESME\nDušan Ivanić - OBLIK I VRIJEME\nNikola Šop - ISUS I MOJA SJENA (1934, 1. izdanje)\nStanislav Vinaver - BEOGRADSKO OGLEDALO\nSRPSKO GRAĐANSKO PESNIŠTVO (zbornik)\nEdgar Rajs Barouz - TARZAN KOMPLET 1-10 (1964)\nKupi odmah: 4.790 RSD\nVesna Krmpotić - JEDNINA I DVOJINA (1981)\nHesus Karasko - ZEMLJA KOJU GAZIMO\nBranko Anđić - TAJNA AGENCIJA NOVE JUGOSLAVIJE\nDušica Potić POETIKA PRIKRIVANJA (o Stevanu Raičkoviću)\nDžon Tajerman Vilijams - PU I FILOZOFI\nMonika Herceg - POČETNE KOORDINATE\nKAKO PREDAVATI KNJIŽEVNOST (prir. Aleksandar Jovanović)\nVeselin Čajkanović - VERGILIJE I NJEGOVI SAVREMENICI\nE. T. A. Hofman - PRINCEZA BRAMBILA\nMigel De Unamuno - O TRAGIČNOM OSEĆANJU ŽIVOTA\nPedro Kalderon de la Barka - ŽIVOT JE SAN\nPeter Handke - KRATKO PISMO ZA DUGO RASTAJANJE\nAlfred Anderš - ZANZIBAR ILI POSLEDNJI RAZLOG\nTit Livije - ISTORIJA RIMA OD OSNIVANJA GRADA 1-2\nKupi odmah: 4.490 RSD\nHaldor Laksnes SAMOSTALNI LJUDI 1-2 (Nobelova nagrada)\nŽeljko Živanović - URGENTNA OPSTETRICIJA\nAlfred Zaharovič Manfred - NAPOLEON BONAPARTA\nDžon Baken - IMPERATOR AVGUST\nGaj Julije Cezar - MOJI RATOVI\nŽeni Lebl - LJUBIČICA BELA\nAleksandar Nenadović - RAZGOVORI S KOČOM\nKoča Popović - BELEŠKE UZ RATOVANJE\nCATENA MUNDI 1-2 (prir. Predrag R. Dragić Kijuk)\nSrđan Sekulić - UGRUŠAK\nHenri Viliamson - VIDRA TARKA\nMajkl Murkok - ZLA KOB BELOG VUKA\nMladen Jakovljević - KAD SE VRATIM\nDžon Berdžer - LJILJAK I STEG\nBRANISLAV PETROVIĆ, PESNIK (zbornik radova)\nKarl Gustav Jung - ANALITIČKA PSIHOLOGIJA\nIvan Ivanji - USAMLJENOST MANJINE\nKarlos Kastaneda - UČENJE DON HUANA\nTatjana Poterjahin - VAROŠKA LEGENDA 2 - ĐAVOLJI TEFTER\nStefan Malarme - BACANJE KOCKE (prev. Miodrag Pavlović)\nKupi odmah: 2.790 RSD\nDimitrije Knežev - ZAPISI IZ MATHAUZENA\nDžon Laflend TRAVESTIJA (SUĐENJE SLOBODANU MILOŠEVIĆU)\nNataša Milović - U KVINSU NEMA SEKSA\nJovan I. Deretić, Dragoljub M. Antić - SRBICA\nMiomir Petrović - SREDIŠNJA PUSTINJA\n4 od 39\nO članu alenemigrant\nOcene člana alenemigrant\n672 pozitivne i 0 negativnih (100% pozitivnih ocena)\n2.044 pozitivne i 1 negativna (računa se prva ocena dobijena od istog korisnika)\n4.171 pozitivna i 1 negativna\nPitanje za člana "alenemigrant"


Tilerson: Spremamo odgovor Rusiji zbog Sirije - Sputnjik Srbija\n07:25 21.06.2017 Preuzmite kraći link\nVašington razmatra mogući odgovor na poslednje akcije Rusije u Siriji, izjavio je američki državni sekretar Reks Tilerson, iako nije želeo da iznosi detalje o kakvim potezima je reč.\n„Trenutno je sve u toku razmatranja“, rekao je on novinarima.\nTilerson takođe nije želeo da govori o tome ko prisustvuje pregovorima.\nPodsetimo, Rusija je saopštila da će sve avione i dronove u koji se budu našli u zoni gde se izvode operacije ruskih snaga biti razmatrani kao vazdušne mete.\nIstovremeno, Rusija je obustavila primenu sporazuma koji je na snazi još od 19. juna o sprečavanju incidenata na nebu nad Sirijom.\nOva odluka Moskve usledila je kao odgovor nakon što je američka avijacija oborila sirijski avion Su-22 u provinciji Raka pošto je on navodno bacio bombe na položaje Sirijskih demokratskih snaga, iako je Damask tvrdio da su meta operacije bile pozicije DAEŠ-a.\nsirijski konflikt, odgovor, Reks Tilerson


Tanjug 22. marta 2021. 10:40\nBRISEL, 22. marta ( Tanjug) – Belgijski naučnici izolovali su mutaciju Kovid-19 virusa koja nikad ranije nije primećena, a koja trenutno čini oko 4 odsto infekcija i zemlji.\nSoj B.1.214 prvi put je otkriven u januaru ove godine, trenutno nije klasifikovan kao ”zabrinjavajuća varijanta”, a istraživači su gotovo sigurni da to nije „belgijski soj“, već veruju da je poreklom iz podsaharske Afrike.\nIzmeđu 12. i 18. marta u proseku je 3.867 novih zaraženih bilo na dan, što je porast od 42 dsto u odnosu na prethodnu nedelju.\t„Sve već stope inficiranih i hospitalizovanih u Belgiji i dalje su izrazito zabrinjavajuće“, poručio je ministar zdravlja Belgije Frank Vanderbruk.


Promet na SASE premašio 11 miliona KM - Klix.ba\nBerza Promet na SASE premašio 11 miliona KM\n7.6.2019. u 15:36\nNa današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi ostvaren je promet od 11.653.465 KM, a u okviru 16 transakcija ukupno je prometovano 148.811 vrijednosnih papira.\nNa Slobodnom tržištu - ST1 ostvaren je promet dionicama emitenta "BH telekom" iz Sarajeva u iznosu od 4.003 KM. U okviru tri transakcije prometovane su 334 dionice, a kurs ovog emitenta iznosio je 11,99 KM.\nNa Slobodnom tržištu - ST2 ostvaren je promet od 11.554.898 KM dionicama emitenta "Igman" iz Konjica. U okviru dvije transakcije prometovano je 143.077 dionica. Kurs ovog emitenta iznosio je 80,76 KM.\nNa Slobodnom tržištu - ST3 ostvaren je promet dionicama emitenta JKP "Jablanica" u iznosu od 89.590 KM. U okviru tri transakcije prometovano je 289 dionica, a kurs ovog emitenta iznosio je 310 KM.\nDnevni porast vrijednosti od 0,74 odsto zabilježile su dionice emitenta "Igman" iz Konjica i dostigle cijenu od 80,76 KM, dok su najveći dnevni pad od 2,13 odsto registrovale obveznice FBiH za ratna potraživanja serije "A". /kraj/veb/am\n28.05.2019. u 15:39\nprije 14h 57m 91


Iz minuta u minut: Srbija - Mađarska 38:41\nŽenska rukometna reprezentacija Srbije zauzela je četvrto mesto na Evropskom prvenstvu, a kako je posle produžetaka izgubila od Mađarske sa 41:38 (21:19, 33:33) pogledajte u prenosu uživo na Blicsport.rs.\n... počeo je novim golom nezaustavljivog levog beka Mađarske Redei, koja je poravnala na 37:37, pre nego što su oba tima po jednom prokockale svoje šanse. A kada je to i Srbija uradila posle neaktivnog napada, Mađarska je preko Kovačićeve sa krila došla deo 38:37 i osvojila loptu zbog ofanzivnog faula domaće selekcije u 68. minutu. U narednom su gošće izborile sedmerac, Gerbic je bila precizna, a na 40:37 stigle su iz kontre. Serija suparnica od 4:0 naterala je mnoge naše reprezentativke da i pre samog kraja meča briznu u plač, a naročito posle poslednjeg sudijskog zvižduka.\nPrvi produžetak je počeo "gromom" Filipovićeve za vođstvo, koje je trajalo desetak sekundi jer je Redei svojim sedmim uzvratila - 34:34. Nakon prokockane šanse za našu reprezentaciju, Mađarska je povela uz "odbitak", koji je omogućio sjajnoj Gerbicovoj da proigra Kovačićevu na desnom krilu. Ipak, brzo je uzvratila Andrea Lekić, golom sa distance za 35:35. A onda dva brza gola, Redei u svom stilu, sa distance, a Jelena Erić svojim stilom, lukavstvom, za 36:36. Kada je Tomaševićeva konačno zaustavial razigrane Mađarice, krenula je kontra naših na samom kraju prvog produžetka, a Lekićeva je uz jak udarac koji je primila - pronašla način da zatrese mrežu suparnica - za 37:36 uoči završnih pet minuta igre.\nKako je teklo dramatično drugo poluvreme?\nDrugi deo meča počeo je sa promenom na golu Srbije, no ni mlada Jovana Risović koja je odmenila Katarinu Tomašević (jedna odbrana u prvih 30 minuta) nije uspela da zaustavi nalet Mađarica. Samoranski je posle odbitka donela "+3" gošćama, Ognjenović je utrčala na mesto pivota i smanjila zaostatak, a četvrti sedmerac Gerbic je iskoristila da donese Mađarskoj 23:20.\nAndrea Lekić je isto bila precizna posle najstrože kazne, a na novi gol suparnica preko levog beka Tomori, odgovorila je Ognjenovićeva, sve u nadi da će odbrana konačno da proradi jer postavka 6-0 ne daje ama baš nikakav rezultat u nameri da se zaustavi rival. A kada se to ipak desilo, Marina Dmitrović je svojim drugim golom, sa oko osam metara, primakla Srbiju na 24:23.\nTo što su promašena dva zicera i što je ekipa ostala sa igračicom manje na dva minuta, nije smetalo našoj reprezentaciji da uz novu odbranu Risovićeve stvori priliku za Krpežovu koja je sa desnog krila donela izjednačenje na 24:24 u 38. minutu.\nNalet Srbije umirila je sjajna Gerbic, prelepom "ne gledam te" asistencijom za Sučanski koja je vratila prednost Mađaricama, a onda je u uvećala pre bravure Erićeve koja je desnom rukom sa mesta desnog beka dala gol za našu nacionalnu selekciju koju je na 26:26 donela sjajnim dalekometnim golom Filipovićeva.\nTrgle su se tada gošće i dodatno ubrzale i inače hitre akcije: Gerbic i Sekereš su im donele "+2", Marina Dmitrović sa distance je prepolovila to vođstvo, a onda je Filipovićeva požrtvovanom igrom u odbrani podigla navijače na noge u 45. minutu, no nedosuđeni faul nad našim pivotom omogućio je suparnicama kontru koju je Vertep u 46. minutu iskoristila, da bi Mađarska otišla na tri gola razlike dvadesetak sekundi kasnije golom Sekerešove. Uzvratila je Erićeva, koja daleko češće igra u odbrani nego u napadu, no ritam utakmcie bio je takav da je drugi put bila u prilici da realizuje brzu akciju - a ona je upravo to i uradila smanjivši na 30:28.\nNa gol razlike Srbiju je primakla Lekićeva, preciznim sedmercem, no Redei je u 52. minutu isuviše snažno šutirala da bi dobra procena Kaće Tomašević bila dovoljna da se spreči pogodak. Uzvratila je, međutim, na identičan način gorosatsna Biljana Filipović - pa je prednost Mađarske smanjena na 31:30.\nTemeri je vratila "+2" gošćama, a posle četiri minuta bez gola Popovićeva je smanjila na 32:31 u 58. minutu, a u poslednjem je Pop-Lazićeva sa "crte" izjednačila. Međutim, 30 sekundi pre kraja Redei je, uz očigledan faul u napadu, postigle gol za vođstvo Mađarske, a Ognjenovićeva je 11 sekundi pre kraja donela izjednačenje prelepom realizacijom sa pozicije levog krila.\nTih 11 sekundi do kraja, kada je lopta pripala Mađarskoj, gošće su tražile tajmaut, ali potom nisu uputile precizan šut pa su na red došli produžeci. Dva puta po pet minuta, pa da vidimo ko je bolji.\nKako je teklo nestvarno prvo poluvreme?\nUtakmici prisustvuje i predsednik Srbije Tomislav Nikolić, a poseta je slabija nego u subotu jer je na tribinama nešto preko 5.000 navijača.\nMeč je počeo, a prvi gol postigla je Jelena Popović sa pozicije desnog beka: lopta se posle jedne odbila i od drugu stativu - u gol. Međutim, nije se dugo čekalo na izjednačenje, jer je u daleko bržoj akciji Mađarska preko Redei poravnala na 1:1 u 3. minutu.\nMađarice su preko najbolje rukometašice sveta iz 2010, Gerbicove, povele sa 2:1 posle precizno izvedenog sedmerca, no kontra Srpkinja, završena je sjajnom realizacijom Svetlane Ognjenović, a samo pola minuta kasniej na sličan način, brzopoteznim rešenjem, kapiten Andrea Lekić je razornim udarcem vratila predsnog domaćoj selekciji.\nKovačić je, međutim, sa desnog krila, probila odbranu naše reprezentacije i donela novo izjednačenje - 3:3, a onda su Popovićeva i Redei poslale pravi projektile, nastavivši goleadu: osam golova postignuto je za sedam minuta igre.\nOgnjovićeva je realizacijom sedmerca vratila prednost Srbiji, koja u odbrani ima problem sa izuzetno brzim, a jednostavnim akcijama Mađarica koje samo prekršaji mogu da uspore. Upravo je jedna takva, preko Verten, donela 5:5, a onda je publika mogla da vidi dva nova bravure: novu promenu rezultata donela tragičarka zavrnice meča sa Crnom Gorom, Biljana Filipović, lukavim udacem, a Samoranski je takođe sa levog beka - poravnala.\nKada se činilo da će se "gol za gol" ritam nastaviti, Katarina Tomašević je svojom drugom intervencijom na meču, i to prilikom kontre Mađarica, donela priliku Srbiji da povede - što je Filipovićeva drugim uzastopnim golom i uradila - 7:6. Kada se na to nadovezala dobra odbrana naše reprezentacije, te tečna akcija koju je sa krila golom završila Ivana Milošević, po prvi put je jedan tim stekao dva gola prednosti i to u 12. minutu.\nIndividualna defanzivna majstorija Jelene Erić omogućila je da Svetlana Ognjenović ostane sama u kontranapadu pred protivničkim golmanom, što je iskusnoj reprezentativki Srbije bio idealan zicer da donese 9:6 našem državnom timu.\nSeriju Srpkinja prekinula je Tomori, realizujući situaciju sa rukometašicom više, a nakon prelepe akcije za gol Filipovićeve iz desnog ćoška, Mađarice su za samo minut dale dva gola: na 10:9 prišle su pogocima koje su dale Redei i Tomori, a onda su gošće preko sedmerca Gerbic došle do izjednačenja, pritom došle u priliku da dva minuta igraju sa rukometašicom više.\nTo što su naše reprezentativke preko Popovićeve uspele da daju gol, bio je samo kratak razlog za radost, jer je Tomori sa dva uzastopna pogotka donela Mađarskoj vođstvo od 12:11, čime je u 19. minutu zaokružila seriju od 6:2.\nIz teške pozicije Damnjanovićeva je sa više od deset metara poravnala rezultat, a onda i vratila prednost Srbije novim snažnim udarcem. Posle gola koji je postigla Bodio, levoruka Marina Dmitrović je donela našoj reprezentaciji 14:13 kada su naše rukometašice bile brojčano slabije, ali je prednost trajala desetak sekudni usled poravnanja golom sjajne Redei sa desne strane. I baš kada je trebalo da naša ekipa bude kompletna, Vince je donela prednost Mađarskoj od 15:14 u 24. minutu.\nPrelepa, a rukometno klasična akcija za krilo, donela je nerešen rezultat posle asistencije Andree Lekić za Jelenu Nišavić, no Gerbic je bila još jednom neumoljiva iz sedmerca, realizujući i treći za 15:16. Minut kasnije gošće su sa igračicom manje uspele da naprave višak na levom krilu i po prvi put dođu do dva gola prednosti, no Ognjenovićeva je zaostatak prepolovila - takođe sa levog krila. Samo na kratko, jer Mađarska do 16:19 stigla sa dva brza gola koje je dala Sučanski.\nMiloševićeva je sa desnog krila smanjila deficit "na "-2", a potom je, faulirana (ne i za sudije), promašila zicer što je na drugoj strani Vince u kontri kaznila za 17:20. Kapiten Andrea Lekić je zatresla mrežu rivalki razornim udarcem, no i naša se zatresla po 21. put, pomalo komičnim golom Tomorijeve, a na predah se otišlo rezultatm 19:21 u korist Mađarske posle novog pogotka Lekićeve.


Šta sankcije Dodiku i ATV-u znače za banke i kompanije – Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nŠta sankcije Dodiku i ATV-u znače za banke i kompanije\nObjavljeno\t 8. Januara 2022. od strane\thaler / Nema komentara na Šta sankcije Dodiku i ATV-u znače za banke i kompanije\nVećina globalnih banaka će primijeniti američku listu sankcionisanih zbog njihovog ogromnog korištenja američkog dolara …\nKao rezultat odluke američkog ministarstva finasija koja se odnosi na Milorada Dodika i Alternativnu Televiziju, sva imovina i interesi u imovini sankcioniranih pojedinaca i entiteta koji se nalaze u Sjedinjenim Državama ili u posjedu ili pod kontrolom američkih osoba su blokirani i moraju se prijaviti OFAC-u – Odjel za kontrolu strane imovine (Office of Foreign Assets Control) putem kojeg se sprovode sankcije Ministarstva.\n– Osim toga, blokirani su i svi subjekti koji su u izravnom ili neizravnom vlasništvu 50 posto ili više od strane jedne ili više blokiranih osoba. Osim ako nije ovlaštena općom ili posebnom licencom izdanom od strane OFAC-a ili izuzeta, sve transakcije osoba iz SAD-a ili unutar (ili u tranzitu) Sjedinjenih Država koje uključuju bilo kakvu imovinu ili interese u imovini određenih ili na drugi način blokiranih osoba općenito su zabranjene. Zabrane uključuju davanje bilo kakvog doprinosa ili pružanje sredstava, dobara ili usluga od strane, ili u korist bilo koje blokirane osobe, ili primanje bilo kakvog doprinosa ili pružanje sredstava, dobara ili usluga od bilo koje takve osobe”, navedeno je u saopštenju Ministarstva finansija SAD.\n“Sjedinjene Države, zbog ekonomskog utjecaja i važnosti dolara, imaju ogromnu ulogu u provođenju sankcija širom svijeta. Tako će, na primjer, većina globalnih banaka primijeniti američku listu sankcionisanih, iako nisu zakonski obavezne na to, zbog njihovog ogromnog korištenja američkog dolara u međunarodnim transakcijama. Stoga, SAD imaju ogromnu ulogu jer globalne kompanije i banke strahuju od američkog režima ekonomskih sankcija. Ako ga prekrše, to će ih skupo koštati.” objasnio je Smith.\nAvaz piše da je zvaničnik Ministarstva finansija SAD pojasnio da “kada je u pitanju poslovanje američkih kompanija sa pojedincima i firmama kojima su SAD uvele sankcije, kako bi se ove kompanije trebale pridržavati regulative te da bi poslovanje s takvim subjektima predstavljao veliki poslovni rizik”.\n– No, to se ne odnosi samo na američke kompanije, nego i sve druge firme koje bi poslovanjem sa subjektima sa liste i sebe dovele u opasnost da dođu pod sankcije. Zvaničnik je naveo kako nakon objave proširenja sankcija, u taj rizik ulaze i svi regionalni političari, pojedinci ili poslovni subjekti koji budu sarađivali s Miloradom Dodiku, prenosi Avaz.\nPrimjer francuske banke\nSlučaj iz 2014. godine može biti dobra ilustracija šta se dešava kada neko prekrši sankcije. Francuska banka BNP Paribas poslovala je sa pravnim i fizičkim licima iz Sudana, Irana i Kube, koja su bila pod sankcijama OFAC-a. S obzirom da su se transakcije odvijale kroz američki finansijski sistem, Ministarstvo pravde SAD je u New Yorku pokrenulo krivični postupak. Kako ne bi izgubila dozvolu za poslovanje u SAD ili i sama bila sankcionisana, banka je sporazumno priznala krivicu, uz obavezu plaćanja od gotovo devet milijardi dolara kazne, prenosi VOA.\nDelo: Negator genocida, uslužna marioneta u rukama evropskih ekstremnih desničara


NACRT ZAKONA O MEMORIJALNOM CENTRU "STARO SAJMIŠTEˮ - Tekst propisa\nRadi negovanja sećanja na žrtve nacističkog koncentracionog logora na nekadašnjem Beogradskom sajmištu, Jevrejskog logora Zemun i Prihvatnog logora Zemun, osniva se ustanova kulture Memorijalni centar "Staro sajmište".\nZnačenje ključnih pojmova\n1.Genocid je bilo koje od dela učinjenih u nameri potpunog ili delimičnog uništenja jedne nacionalne, etničke, rasne ili verske grupe, kao što su: ubistvo članova grupe, nanošenje teških telesnih ili mentalnih povreda integriteta članovima grupe, namerno podvrgavanje grupe životnim uslovima koji treba da dovedu do njenog potpunog ili delimičnog uništenja, nametanje mera uperenih na sprečavanje rađanja u okviru grupe i prinudno premeštanje dece iz jedne grupe u drugu, koje je kažnjivo kao izvršenje genocida, planiranje izvršenja genocida, neposredno i javno podsticanje na vršenje genocida, pokušaj genocida i saučesništvo u genocidu;\n2. Genocid nad srpskim narodom je vršenje kažnjivih dela iz tačke 1) ovog stava, koje su izvršili Nezavisna Država Hrvatska, nacistička Nemačka i njeni saveznici i pomagači za vreme Drugog svetskog rata u periodu od 1941. do 1945. godine na prostoru okupirane Kraljevine Jugoslavije;\n3. Holokaust (Šoa) predstavlja pokušaj uništenja evropskih Jevreja koji je, činjenjem kažnjivih dela iz tačke 1) ovog stava, izvršila nacistička Nemačka sa svojim saveznicima i pomagačima za vreme Drugog svetskog rata a koji je trebalo da se okonča potpunim uništenjem jevrejskog naroda i kulture;\n4. Samudaripen je genocid nad romskim narodom koji je, činjenjem kažnjivih dela iz tačke 1) ovog stava, izvršila nacistička Nemačka sa svojim saveznicima i pomagačima za vreme Drugog svetskog rata.\n5. Ratni zločini: Povrede međunarodnog ratnog i humanitarnog prava.\nMemorijalni centar "Staro sajmište" osniva se kao ustanova kulture radi obezbeđivanja organizacionih, kadrovskih i materijalnih pretpostavki za ostvarenje cilja iz člana 1. ovog zakona, kao i poslova u oblasti upravljanja kulturnim nasleđem i njegovom prikupljanju, zaštiti i korišćenju radi obavljanja muzeološke, obrazovno-vaspitne i naučno istraživačke delatnosti.\nNa rad Memorijalnog centra "Staro sajmište", u pitanjima koja nisu posebno uređena ovim zakonom, neposredno se primenjuju propisi kojima su uređene javne ustanove, propisi o kulturi i propisi o kulturnim dobrima, a shodno i drugi propisi kojima su uređene delatnosti od opšteg interesa i kojima je uređena javna svojina.\nObavljanje poslova iz svoje delatnosti Memorijalni centar "Staro sajmište" zasniva na poštovanju međunarodne Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, Štokholmske deklaracije, Međunarodne povelje za memorijalne muzeje i opšteprihvaćenih pravila međunarodnog prava, potvrđenih međunarodnih ugovora koji su postali sastavni deo pravnog poretka Republike Srbije i koji se neposredno primenjuju, kao i ostalih propisa Republike Srbije.\nMemorijalni centar "Staro sajmište" obavlja poslove prikupljanja, sređivanja, čuvanja, izlaganja, održavanja i korišćenja, stručne obrade, istraživanja i prezentovanja muzejskih, arhivskih i filmskih dokumenata i predmeta, stara se o njihovom korišćenju za muzejske, obrazovno-vaspitne, naučno-istraživačke i izdavačke poslove, kao i za manifestacije i akcije negovanja sećanja na žrtve "Jevrejskog logora Zemun" i "Prihvatnog logora Zemun" kao i "Jevrejskog prolaznog logora Beograd- Topovske šupe".\nDirektor Memorijalnog centra "Staro sajmište" imenuje se na pet godina na osnovu propisa kojim se uređuje oblast kulture i javnih službi uz pribavljanje mišljenja programskih saveta na program rada i viziju razvoja Memorijalnog centra "Staro sajmište". Upravni odbor Memorijalnog centra "Staro sajmište" ima sedam članova od kojih su dva člana predstavnici Saveza jevrejskih opština Srbije, jedan predstavnik Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine, dva člana na predlog Vlade i dva člana iz reda zaposlenih u toj ustanovi.\nNadzorni odbor Memorijalnog centra "Staro sajmište" ima pet članova od kojih su jedan predstavnik Saveza jevrejskih opština Srbije, jedan predstavnik Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine, dva člana na predlog Vlade i jedan član iz redova zaposlenih u toj ustanovi.\nU sektorima se obrazuju, u skladu sa propisima kojima se uređuje zaštita kulturnih dobara, Muzej "Jevrejski logor Zemun" odnosno Muzej "Prihvatni logor Zemun". Sektorima rukovodi pomoćnik direktora. Prilikom zapošljavanja na radno mesto pomoćnika direktora, kandidati su dužni da prikažu viziju i program rada muzeja, a u vezi koji se pribavljaju mišljenja nadležnih programskih saveta muzeja.\nU sastavu Memorijalnog centra "Staro sajmište" formiraju se posebne unutrašnje jedinice za konzervaciju i održavanje nepokretnog kulturnog dobra Memorijalnog centra, organizaciona jedinica za međunarodnu saradnju, organizaciona jedinica za obrazovno-vaspitne poslove, organizaciona jedinica za istraživačke poslove, biblioteka i arhiva kao i organizaciona jedinica za obavljanje drugih opštih poslova.\nU Memorijalnom centru "Staro sajmište" formiraju se programski saveti i to:\n1. Programski savet za Muzej "Jevrejski logor Zemun"\n2. Programski savet za Muzej "Prihvatni logor Zemun"\nProgramski savet za Muzej "Jevrejskog logora Zemun" ima pet članova koje imenuje i razrešava direktor Memorijalnog centra "Staro sajmište", i to:\n1) tri člana, na predlog Saveza jevrejskih opština Srbije;\n2) jednog člana, na predlog Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine;\n3) jednog člana, na predlog organa državne uprave nadležnog za oblast kulture.\nProgramski savet za Muzej "Prihvatnog logora Zemun" ima pet članova koje imenuje i razrešava direktor Memorijalnog centra "Staro sajmište", i to:\n1) tri člana, na predlog organa državne uprave nadležnog za oblast kulture\n3) jednog člana, na predlog Saveza jevrejskih opština Srbije.\nProgramski saveti iz stava 1. ovog člana razmatraju pitanja iz programske delatnosti ustanove a vezano za rad muzejske jedinice za koji se obrazuju.\nProgramski saveti daju mišljenje o konceptu korišćenja poslovnog prostora; daju preporuke za korišćenje i publikovanje eksponata i dokumenata iz svog fonda drugim institucijama; daju prethodno mišljenje na statut i opšta akta, odnosno na programska i planska akta i na završni račun kao i predloge za izmenu ili dopunu tih akata; vrše i druge poslove utvrđene statutom Memorijalnog centra "Staro sajmište".\nProgramski saveti poslovnikom uređuju način rada i odlučivanja u Programskom savetu.\nČlanovi Programskih saveta iz stava 1. ovog člana imaju pravo na naknadu za svoj rad u savetu.\nVisinu naknade članova Programskih saveta utvrđuje direktor Memorijalnog centra "Staro sajmište" u skladu sa obezbeđenim raspoloživim sredstvima.\nUpravni odbor obrazuje, u skladu sa statutom, Međunarodni savet Memorijalnog centra "Staro sajmište" kao naučno, obrazovno-vaspitno i savetodavno telo.\nMemorijalni centar "Staro sajmište", u okviru utvrđene delatnosti, ostvaruje međunarodnu saradnju sa srodnim ustanovama, a svoje naučno-istraživačke rezultate integriše u opšte znanje o genocidu, Holokaustu, Samudaripenu i ratnim zločinima. Muzeji u sastavu Memorijalnog centra "Staro sajmište" mogu da ostvaruju neposrednu međunarodnu saradnju sa istim ili sličnim ustanovama i organizacijama koje obavljaju iste ili srodne delatnosti, saglasno programu rada te ustanove.\nU ostvarivanju međunarodne saradnje nosioci poslova Memorijalnog centra "Staro sajmište" dužni su da se rukovode ubeđenjem da saradnja zasnovana na uvažavanju i razumevanju među narodima i religijama predstavlja neophodan uslov za mir i napredak čovečanstva, s čvrstom verom da je dostojanstvo svakog čoveka neprikosnovena vrednost, sa nadom da sve pravedne žrtve mogu postati žrtve pomirenja, sa svešću da je spomen žrtvama u prošlosti zalog za život u budućnosti.\nUtvrđuje se javni interes za eksproprijaciju nepokretnosti u cilju osnivanja Memorijalnog centra "Staro sajmište", a za potrebe i u korist Republike Srbije, u skladu sa planskim aktom donetim saglasno ovom zakonu.\nMemorijalni centar "Staro sajmište", odnosno nepokretnosti koje koristi je nepokretno kulturno dobro koje uživa posebnu zaštitu saglasno zakonu kojim se uređuju kulturna dobra. Muzejski eksponati, umetničko-istorijska dela, arhivska i filmska građa i bibliotečki fond koje čuva i koristi Memorijalni centar "Staro sajmište" jesu pokretna kulturna dobra koja uživaju posebnu zaštitu u skladu sa zakonom kojim se uređuje zaštita kulturnih dobara.\nNepokretne i pokretne stvari koje koristi Memorijalni centar "Staro sajmište" su dobra od opšteg interesa, saglasno zakonu kojim se uređuje javna svojina.\nMemorijalni centar "Staro sajmište" obuhvata odgovarajući prostor na teritoriji Grada Beograda (Gradske opštine Novi Beograd) na levoj obali Save, odnosno područje nekadašnje Bežanijske bare tj. Beogradskog sajma, uključujući kulturno dobro "Staro sajmište" i njegove zaštićene okoline, na katastarskim parcelama određenim odgovarajućim planskim aktom, odnosno aktom kojim je definisano nepokretno kulturno dobro.\nMemorijalni centar "Staro sajmište" vodi brigu i o Jevrejskom prolaznom logoru Beograd - "Topovske šupe".\nMemorijalni centar "Staro sajmište" podatke koje u skladu sa ovim zakonom obrađuje i čuva, prikuplja od građana, organa i organizacija.\nDržavni i drugi organi, preduzeća, ustanove i druge organizacije dužni su da Memorijalnom centru "Staro sajmište" dostavljaju podatke i građu od značaja za delatnost Memorijalnog centra kojima raspolažu, a koje u skladu sa ovim zakonom prikuplja i obrađuje ta ustanova.\nMemorijalni centar "Staro sajmište" ima svojstvo pravnog lica u skladu sa ovim zakonom.\nSedište Memorijalnog centra "Staro sajmište" je u Beogradu.\nUpravni odbor doneće statut Memorijalnog centra "Staro sajmište" - u roku od 60 dana od dana početka njenog rada.\nDirektor Memorijalnog centra "Staro sajmište" doneće akt o organizaciji i sistematizaciji poslova u Memorijalnom centru "Staro sajmište" - u roku od 30 dana od dana donošenja statuta iz stava 1. ovog člana.\nPostupak za imenovanje direktora Memorijalnog centra "Staro sajmište" sprovodi se u skladu sa zakonom kojim se uređuje oblast kulture, a upravni odbor iz člana 16. ovog zakona dužan je da taj postupak pokrene u roku od 30 dana od dana imenovanja.\n1. Stvaranje zakonskog okvira koji će obezbediti organizacione, kadrovske i materijalne pretpostavke za ostvarenje negovanja sećanja na žrtve nacističkog koncentracionog logora na nekadašnjem Beogradskom sajmištu, Jevrejskog logora Zemun i Prihvatnog logora Zemun, kao i poslova u oblasti upravljanja kulturnim nasleđem i njegovom prikupljanju, zaštiti i korišćenju radi obavljanja muzeološke, obrazovno-vaspitne i naučno istraživačke delatnosti, osnivanjem i definisanjem položaja Memorijalnog centra "Staro sajmište" kao ustanove kulture.\n2. Jasno definisanje delatnosti uključujući međunarodnu saradnju sa srodnim ustanovama, organa, unutrašnje organizacije, materijalnih pretpostavki odnosno stvari i sredstava za osnivanje i rad Memorijalnog centra "Staro sajmište".\n3. Definisanje prostora koji obuhvata Memorijalni centar "Staro sajmište".\n4. Prikupljanje podataka, obezbeđivanje podataka i druge građe za Memorijalni centar "Staro sajmište".\nČlan 1. Predloženim članom se osniva ustanova kulture Memorijalni centar "Staro sajmište" čijim uspostavljanjem će se institucijonalizovati negovanje sećanje na žrtve nacističkog koncentracionog logora na nekadašnjem Beogradskom sajmištu, Jevrejskog logora Zemun i Prihvatnog logora Zemun.\nČlan 2. Predloženim članom utvrđeni su ključni pojmovi u smislu ovog zakona i njihovo značenje, i to: genocida, genocida nad srpskim narodom, holokausta (Šoa), Samudaripena i ratnih zločina.\nČlan 3. Predloženim članom definiše se svrha osnivanja ustanove kulture Memorijalni centar "Staro sajmište", čime će se obezbediti uslovi za ostvarivanje iz člana 1. ovog zakona, istovremeno definišući oblasti rada ustanove kulture.\nČlan 4. Predloženim članom utvrđuju se propisi koji regulišu rad Memorijalnog centra "Staro sajmište", tačnije u pitanjima koja nisu posebno uređena ovim zakonom, neposredno se primenjuju propisi kojima su uređene javne ustanove, propisi o kulturi i propisi o kulturnim dobrima, a shodno i drugi propisi kojima su uređene delatnosti od opšteg interesa i kojima je uređena javna svojina. Takođe, zbog specifičnosti delatnosti, Memorijalni centar "Staro sajmište" takođe obavljanje poslove zasniva na poštovanju međunarodne Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, Štokholmske deklaracije, Međunarodne povelje za memorijalne muzeje i opšteprihvaćenih pravila međunarodnog prava, potvrđenih međunarodnih ugovora koji su postali sastavni deo pravnog poretka Republike Srbije i koji se neposredno primenjuju, kao i ostalih propisa Republike Srbije.\nČlan 5. Predloženim članom definisana je delatnost Memorijalnog centra "Staro sajmište" i obuhvata poslove prikupljanja, sređivanja, čuvanja, izlaganja, održavanja i korišćenja, stručne obrade, istraživanja i prezentovanja muzejskih, arhivskih i filmskih dokumenata i predmeta, stara se o njihovom korišćenju za muzejske, obrazovno-vaspitne, naučno-istraživačke i izdavačke poslove, kao i za manifestacije i akcije negovanja sećanja na žrtve "Jevrejskog logora Zemun" i "Prihvatnog logora Zemun" kao i "Jevrejskog prolaznog logora Beograd- topovske šupe", ali obuhvata i poslove u vezi sa rekonstrukcijom, adaptacijom i uređenjem postojećih autentičnih objekata u prostoru Memorijalnog centra, i eventualnom dogradnjom novih, kao i poslove uređenja i redovnog tekućeg održavanja nepokretnog kulturnog dobra u skladu sa utvrđenim merama zaštite kulturnih dobara.\nČlan 6. Predloženim članom utvrđuju se organi Memorijalnog centra "Staro sajmište" na osnovu zakona kojim se uređuje kultura, koji se osnivaju, obavljaju poslove, imenuju i razrešavaju saglasno tom zakonu, ako ovim zakonom nije drugačije uređeno. Previđeno je da Memorijalni centar "Staro sajmište" ima direktora, imenovanog na pet godina, Upravni odbor sa sedam članova i Nadzorni odbor sa pet članova.\nČlan 7. Predloženim članom utvrđuje se unutrašnja organizacija Memorijalnog centra "Staro sajmište" i obrazovanje sektora Muzej "Jevrejski logor Zemun" odnosno Muzej "Prihvatni logor Zemun", a previđeno je da sektorima rukovodi pomoćnik direktora. Ovi članom se formiraju i posebne unutrašnje jedinice za konzervaciju i održavanje nepokretnog kulturnog dobra Memorijalnog centra, organizaciona jedinica za međunarodnu saradnju, organizaciona jedinica za obrazovno-vaspitne poslove, organizaciona jedinica za istraživačke poslove, biblioteka i arhiva kao i organizaciona jedinica za obavljanje drugih opštih poslova\nČlan 9. Predloženim članom predviđa se obrazovanje Međunarodnog savet Memorijalnog centra "Staro sajmište" od strane Upravnog odbora ustanove.\nČlan 12. Predloženim članom se utvrđuju prostor koji obuhvata Memorijalni centar "Staro sajmište" i kao i lokalitet o kojem vodi brigu, Jevrejski prolazni logor Beograd - "Topovske šupe".\nČlan 13. Predloženim članom se definišu poslovi prikupljanja podataka u Memorijalnom centru "Staro sajmište", kao i obaveza državnih i drugih organa, preduzeća, ustanova i drugih organizacija da Memorijalnom centru "Staro sajmište" dostavljaju podatke i građu od značaja za delatnost Memorijalnog centra kojima raspolažu, a koje u skladu sa ovim zakonom prikuplja i obrađuje ta ustanova.\nČlan 14. Predloženim članom se utvrđuje da je sedište Memorijalnog centra "Staro sajmište" u Beogradu.\nČlan 15. Predloženim članom se utvrđuje da nadzor nad sprovođenjem ovog zakona vrši organ državne uprave nadležan za oblast kulture.\nČlan 17. Predloženim članom se utvrđuje da Upravni odbor Memorijalnog centra "Staro sajmište" donosi statut ustanove u roku od 60 dana od dana početka njegovog rada, dok direktor Memorijalnog centra "Staro sajmište" donosi akt o organizaciji i sistematizaciji poslova u Memorijalnom centru "Staro sajmište" - u roku od 30 dana od dana donošenja statuta iz stava 1. ovog člana.\nČlan 18. Predloženim članom se utvrđuje da postupak imenovanja vršioca dužnosti direktora, kao i predsednika i članova Upravnog i Nadzornog odbora Memorijalnog centra "Staro sajmište".\nČlan 19. Predloženim članom se utvrđuje postupak imenovanja direktora Memorijalnog centra "Staro sajmište".\nČlan 20. Predloženim članom se utvrđuje da predmetni zakon stupa na Stupanje na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije".\nKulturno dobro "Staro sajmište" nije adekvatno memoralizovano i predstavlja devastiranu istorijsko-kulturnu celinu na kojoj se u toku Drugog svetskog rata nalazio koncentracioni logo u svoje dve faze i to Jevrejski logor Zemun od 1941. do 1942. godine, a zatim Prihvatni logor Zemun od 1942. do 1945. godine. Kulturno dobro se nalazi na katastarskim parcelama različitog vlasništva, kako u pogledu zemljišta tako i u pogledu objekata. Od šezdesetih godina 20. veka učinjeni su brojni pokušaji se reši problem memoralizacije, a posebno na nivou Grada Beograda, zatim Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, ali koja nisu imala pozitivne rezultate. U maju 2019. godine oformljena je Radna grupa Vlade za izradu Nacrta zakona o Memorijalnom centrz "Staro sajmište". Proces izrade Nacrta je obuhvatio široke konsultacije sa stručnom javnošću, kao i sa predaatvnicima žrtava, a posebno Savezom jevrejskih opština Srbije i Nacionalnim savetom romske nacionalne manjine.\nNacrtom Zakona o Memorijalnom centru "Staro sajmište" bi trebalo da se ustanovi ustanova kulture, na republičkom nivou, sui generis koja bi bila posvećena kulturi sećanja na žrtve i istorijske događaje koji su se desili na prostoru današnjeg "Starog sajmišta", odnosno prostoru nacističkog logora "Jevrejski logor Zemun" i "Prihvatnog logora Zemun". Memorijalni centar "Staro sajmište" će obavljati poslove prikupljanja, sređivanja, čuvanja, izlaganja, održavanja i korišćenja, stručne obrade, istraživanja i prezentovanja muzejskih, arhivskih i filmskih dokumenata i predmeta, stara se o njihovom korišćenju za muzejske, obrazovno-vaspitne, naučno-istraživačke i izdavačke poslove, kao i za manifestacije i akcije negovanja sećanja na žrtve "Jevrejskog logora Zemun", "Prihvatnog logora Zemun" i "Jevrejski rolazni logor Beograd- Topovske šupe ".\nPromena je neophodna u predloženom obliku radi ispunjavanja dužnosti i trajnog pamćenja i spomena žrtava holokausta, genocida, okupatorskog terora i ratnih zločina, a čime će se omogućiti da se ne zaborave istorijske činjenice o postojanju koncentracionog logora na teritoriji Grada Beotrada.\nNacrt zakona će uticati na Ministarstvo kulture i informisanja, u okviru kog funkcioniše sistem republičkih ustanova kulture, Ministasrtvo finansija i Grad Beograd, u cilju izrade Plana eksproprijacije zemljišta na prostoru kulturnog dobra "Staro sajmište" u korist Republike a za potrebe buduće ustanove kulture. Nacrt zakona će uticati i na predstavnike žrtava koji reprezentovani kroz rad Saveza jevrejskih opština i Nacionlanog saveta romske nacionalne manjine.\nNacrtom zakon postiže se osnivanje republičke ustanove kulture Memorijalni centra "Staro sajmište".\nPokazatelj je osnivanje ustanove kulture Memorijlani centar "Staro sajmište" na prostoru kulturnog dobra "Staro sajmište".\nRadi budućeg funkcionisanja Mmeorijalnog centra "Staro sajmište" potrebno je zaposliti minimum 10 zaposlenih u godini osnivanja koji bi bili angažovani na obavljanju stručnih poslova iz delokruga rada centra. Procena minmalnog broja zaposelnih urađena je na osnivu struture postojećih institucija kulture u okviru sistema republičkih ustanova kulture.\nProcenjeni troškovi koji su potrebni za ras ustaove su u iznosu od 28.210.000 dinara potrebna su za 2020. godinu, 39.210.000 dinara za 2021. godinu i 39.210.000 dinara za 2022. godinu, dok je iznos potreban za rekonstrukciju, adaptaciju i sanaciju centralne kule Starog sajmišta 186.000.000 dinara u 2020. godini.\n1) Koje troškove i koristi (materijalne i nematerijalne) će izabrana opcija prouzr kovati privredi, pojedinoj grani, odnosno određenoj kategoriji privrednih subjekata?\nNacrt zakona neće stvoriti dodatne troškove za privredu.\n3) Na koje društvene grupe,a posebno na koje osetljive društvene grupe, bi uticale mere izabrane opcije i kako bi se taj uticaj ogledao (pre svega na siromašne i socijalno isključene pojedince i grupe, kao što su osobe sa invaliditetom, deca, mladi, žene, stariji preko 65 godina, pripadnici romske nacionalne manjine, neobrazovani, nezaposleni, izbegla i interno raseljena lica i stanovništvo ruralnih sredina i druge osetljive društvene grupe)?\nNacrt zakona ne prouzrokuje nikakav uticaj na životnu sredinu, uključujući vodu, vazduh i obnovljive izvore energije.\nNacrt zakona ne prouzrokuje nikakav uticaj na kvalitet i strukturu ekosistema, uključujući i integritet i i biodiverzitet ekosistema, kao i floru i faunu.\nNacrt zakona neće proizvesti nikakav uticaj na zdravlje ljudi.\nNacrt zakona ne predstavlja rizik po životnu sredinu i zdravlje ljudi.\nNacrt zakona ne utiče na zaštitu i korišćenje zemljišta u skladu sa propisima koji uređuju predmetnu oblast.\nNacrtom zakona predviđa se osnivanje ustanove kulture sa organima upravljanja i nadozora, kao i sa izvršnom funkcijom i sektorskom organizacionom strukturom. Ove promene se odnose na samu ustanovu kulture i predstavljaju u suštini i predmet samog zakona o osnivanju ustanove.\nZa provođenje izabrane opcije obezbeđena je podrška svih zainteresovanih strana i ciljnih grupa, kao što su Ministarstvo kulture i infromisanosti, kao organ državne uprave nadležan za sprovođenje politike u oblasti kulture i pa tako i kulture sećanja, na čiji predlog je Vlada Srbije imenovala Radnu grupu za izradu predmetnog Nacrta, predstavnici zajednica kojima su pripadale žrtve dva logora koji su bili aktivni na području Memorijalnog centra "Staro sajmište", a to su predstavnici jevrejske, romske zajednice, kao i predstavnici srpskog naroda čiji interes je artikulisan kroz predloženo zakonsko rešenje, ujedno konsultovani su i predstavnici međunarodnih organizacija, čiji predmet bavljenja su pojave i procesi nastali aktima Holokausta, Samudaripena i genocida, ujedno konsultovani su i predstavnici nevladinog sektora, predstavnici udruženja građana kao i stručnjaci iz ove oblasti.\nMinistarstvo kulture i informisanja, u procesu izrade Nacrta zakona o budžetu za 2020. godinu, uključilo je i sredstva potrebna za rad ustanove kulture Memorijalni centar "Staro sajmište", kao i za sanaciju prvog objekta (Centralna kula Starog sajmišta). Detaljniji odgovor dat je u Prilogu 5, odgovor 4.\nMinistarstvo kulture i informisanja je tražilo dodatna sredstva za finansiranje rada Memorijalnog centra "Staro sajmište" u iznosu od 28.210.000 dinara za 2020. godinu, 39.210.000 dinara za 2021. godinu i 39.210.000 dinara za 2022. godinu, ako i dodatna sredstva za rekonstrukciju, adaptaciju i sanaciju Centralne kule Starog sajmišta u iznosu od 186.000.000 dinara u 2020. godini.\nIzvor: Vebsajt Ministarstva kulture, 14.10.2019.


#jebanje u dupe #duboko grlo #lizanje analnog otvora #ohmibod\n#pušenje kurca #dildovanje #ejakulacija #prskanje\n#pušenje #četvorka #ljubljenje #ženska dominacija\n#kamera šou #nabijanje pesnica #ljubljenje #masaža\n#kamera šou #sanjanje #jebanje #lizanje\n#pušenje #četovanje #svršavanje po dupetu #sisanje\n#jebanje u stopala #masaža #ženska dominacija #prskanje\n#pušenje #sedenje na licu #sperma po licu #jebanje u stopala\n#trljanje #sisanje #ženska dominacija #jebanje devojaka\n#pušenje kurca #sisanje kite #sperma po licu #masaža\n#svršavanje unutra #ejakulacija #lovense #Igre\n#trojka #sisanje kite #ejakulacija #svršavanje u pičku\n#sado-mazo #masaža #pušenje cigareta #jedenje pičke\n#jebanje u guzu #sado-mazo #cumshot #ejakulacija\n#analna igra #četovanje #bez jebanja #svršavanje u pičku\n#jebanje u dupe #dildo igra #dildovanje #lizanje pičke\n#svršavanje po dupetu #vođenje ljubavi #bez jebanja #pušenje cigareta\n#razmenjivanje sperme #sperma po licu #gledanje krišom #četvorka\n#analna igra #kamera šou #ljubljenje #lovense\n#četovanje #masaža #pušenje cigareta #povlačenje\n#azijska masaža #creampie #svršavanje po licu #lovense\n#azijska masaža #svršavanje po licu #uživanje #ženska dominacija\n#creampie #gledanje krišom #ljubljenje #trljanje\n#svršavanje u usta #masaža #povlačenje #prskanje\n#sado-mazo #cumshot #sedenje na licu #mašine za jebanje\n#uživanje #ručni rad #vođenje ljubavi #zavođenje\n#mašine za jebanje #masaža #povlačenje #Kralj Sobe\n#sedenje na licu #nabijanje pesnica #gledanje krišom #prskanje\n#dildovanje #masturbacija #ženska dominacija #jedenje pičke\n#masaža #trljanje pice #prskanje #lovense\n#pušenje #snažno jebanje #mašine za jebanje #lizanje dlakave pičke\n#četovanje #jebanje pičke #trljanje pice #prskanje\n#guza u usta #razmenjivanje sperme #drkanje #HD+\n#kamera šou #cumshot #sperma po licu #gledanje krišom\n#azijska masaža #jebanje u guzu #žudnja #lizanje\n#svršavanje po dupetu #svršavanje #lizanje analnog otvora #povlačenje\n#dildovanje #masaža #sisanje #trljanje pice\n1000 countdown, 120 earned, 880 left until the show!\n#razmenjivanje sperme #cumshot #nabijanje prstiju #pušenje cigareta\n#azijska masaža #prsti u guzi #ljubljenje #sisanje\nHello everyone I'm Kris. Don't be shy about your preferences and desires 613 playing with a Dildo\n#pušenje #dildo igra #uživanje #povlačenje\n#jebanje parova #žudnja #trljanje #jebanje u sise\n#analna igra #jebanje parova #svršavanje #snažno jebanje\nLovens works from 2 tokens !!! ^ _ ^ subscribe to OnlyFans, not enough for a beach package : 3 666 countdown, 200 col\n#poskakivanje #igranje #žudnja #lizanje sisa\n#cumshot #dildo igra #žudnja #jebanje pičke


Bavarska ima ogromnu potrebu za radnom snagom (Arhiva)\nGrađani Srbije azil najčešće traže u njemačkoj pokrajini Bavarskoj jer je u njoj socijalna podrška i dalje najjača.\nSvake godine, po Sporazumu o readmisiji, iz Njemačke bude vraćeno od 1.500 do 2.000 građana Srbije kojima je odbijen zahtjev za azil, prenosi Tanjug.\nMeđu povratnicima je najviše Roma, ali i građana najsiromašnijih općina u Srbiji.\nPomoćnik komesara za izbjeglice Srbije Ivan Gerginov kaže da je najviše povratnika po Sporazumu o readmisiji bilo 2008, 2009. i 2010, kada je godišnje vraćano i do 6.000 građana Srbije.\nNajviše povratnika iz Bavarske\n“Sada je taj broj manji, između 1.500 do 2.000 godišnje. Povratnici su uglavnom iz Nemačke, oko 95 odsto, i to iz pokrajine Bavarske. Ima ih najviše u oblastima u kojima je socijalna podrška najjača, a to je Bavarska, koja ima ogromnu potrebu za radnom snagom”, rekao je Gerginov.\nTakođer je kazao da se kroz brojne programe nastoji riješiti njihovo stambeno pitanje i porodice ekonomski osnažiti.\n“Od 2014. do 2018. godine plasirali smo lokalnim samoupravama sedam miliona dinara [približno 60.000 eura], a u ovoj godini 20 miliona dinara [otprilike 180.000 eura] u sedam lokalnih samouprava. Ta se sredstva troše na otkup seoskih domaćinstava, otkup paketa građevinskog materijala, izgradnju montažnih kuća i ekonomska osnaživanja”, naglasio je Gerginov.\nMeđu povratnicima je i Emiliano Pavković iz Bojnika, koji je s porodicom otišao u Njemačku 2010. u potrazi za boljim životom i tamo zatražio azil.\nMeđutim, 2016. odbijen je njihov zahtjev i morali su se vratiti u Srbiju.\n“Tada sam izgubio svaku nadu za boljim životom jer moj cilj je bio da završim konzervatorijum muzike, pošto sviram harmoniku”, rekao je on za Tanjug.\nAzil loš način da se ode u Njemačku\nPovratak u Srbiju donio je i nove probleme jer porodica nije znala kako nastaviti dalje.\nUz pomoć projekta Njemačke razvojne saradnje, završio je obuku za digitalni marketing.\nDobio je podršku i opremu za pokretanje biznisa, tako da je u augustu 2018. otvorio firmu koja se bavi digitalnim marketingom.\nRegionalni menadžer za zapadni Balkan njemačke organizacije za regionalnu saradnju GIZ Alexander Seidl kaže da je zadatak te organizacije da pruži podršku povratnicima da se brže i bolje integriraju u društvo.\n“Savjetujemo ljudima još dok su u Srbiji da azil nije dobar način da odu u Njemačku i kako je bolje da iskoriste regularne mogućnosti koje postoje”, kaže Seidl i dodaje da je ponosan što je napravljen dobar rezultat i što je smanjen broj ljudi iz Srbije koji traže azil.\nSubvencije poslodavcima za zapošljavanje\n“Kroz naš program prošlo je približno 150 osoba, kojima smo pomogli da osnuju vlastito preduzeće ili pokrenu neki posao da bi od toga živjeli”, istakao je.\nPredstavnica Nacionalne službe za zapošljavanje Srbije Neda Milanović kaže da ta služba ima posebne mjere aktivne politike za zapošljavanje teže zapošljivih kategorija, a da tu spadaju i povratnici.\n“Među teško zapošljive kategorije spadaju i osobe koje su povratnici po Sporazumu o readmisiji. Široka je lepeza programa i mera koje se preduzimaju. Daju se subvencije poslodavcima koji zapošljavaju te kategorije, postoje programi obrazovanja i obuke”, istakla je.\nNjemačka je ove sedmice usvojila set strožih zakona, na osnovu kojih će, ovu zemlju napustiti hiljade ljudi sa Balkana koji su tražili azil.Vlasti su napravile spisak od šest država za koje se ističe da su sada sigurne za život.Ipak, borci za ljudska prava ističu da će to ugroziti mnoge ljude koji će biti prinuđeni da […]\nFederalni zavod za migracije i izbjeglice odbio je od kraja 2015. godine 97 posto svih zahtjeva za azil čiji su podnositelji iz regije.\nNjemačka: Najviše molbi za azil iz Srbije\nU Njemačkoj je u novembru podneseno ukupno 8.849 zahtjeva za azil, od kojih je 1.306 molbi iz Srbije.


Suđenje fudbalskoj braći Vranješ: Ognjen nije došao na ročište, Stojan negirao krivicu\nOptužnica Ognjena Vranješa tereti za nanošenje teških povreda Anji Trtić, dok se zajedno sa bratom Stojanom tereti i za nanošenje tjelesnih povreda Dušanu Komljenoviću\nO. Matavulj 13.09.2021\nZBOG TUČNJAVE Suđenje fudbalskoj braći Vranješ: Ognjen nije došao na ročište, Stojan negirao krivicu\nStojan negirao krivicu\nStojan Vranješ, poznati fudbaler i kapiten FK Borac, negirao je krivicu po optužnici za učešće u tuči u kojoj su povrijeđeni Anja Trtić i Dušan Komljenović, dok se njegov brat Ognjen Vranješ, bivši reprezentativac BiH, nije pojavio na ročištu.\nOptužnica Ognjena Vranješa tereti za nanošenje teških povreda Anji Trtić, dok se zajedno sa bratom Stojanom tereti i za nanošenje tjelesnih povreda Dušanu Komljenoviću. Napad se dogodio 20. juna prošle godine u Banjoj Luci. Do čarki je došlo u kafe baru "Agape" i uglavnom se radilo o svađi i prepirci koja se nastavila u "Boski" gdje je Ognjen šakom udario Komljenovića, koji se skotrljao niz stepenice i ostao bez dva zuba. Potom je odgurnuo Trtićevu koja je takođe pala na stepenicama i skotrljala se, zadobivši prelom dva rebra. Napad se nastavio i na Trgu Krajine gdje su se braća Vranješ okomila na Komljenovića i zadali mu dodatne povrede.\nOgnjen Vranješ nije došao na suđenje\nStojan je u sud došao u pratnji advokata Stojana Vukajlovića, dok se njegov brat Ognjen nalazi u Belgiji i nije bio u mogućnosti da se pojavi pred sudom.\nVukajlović tvrdi da njegov klijent nije kriv za ono što mu se stavlja na teret, te da će to i dokazati tokom postupka.\n- Radilo se o masovnoj tuči, a optužnicom su obuhvaćeni samo Ognjen i Stojan, jer se radi o javnim ličnostima i cilj je da se od njih izvuče materijalna korist. Djevojka koja je povređena, nije zadobila tjelesne povrede na način opisan u optužnici i odbrana će to dokazati pred sudom - tvrdi Vukajlović.\nNaredno ročište zakazano je za oktobar i ukoliko se Ognjen ni tada ne pojavi pred sudom postupak protiv njega će najvjerovatnije biti razdvojen.\nFUDBALER U LOVU\nOgnjen Vranješ ponovo uzeo pušku u ruke\n28.06.2021 u 21:34


SMRDIBUBE SU MI UNIŠTILE STAN: SVI SU MISLILI DA PRETERUJEM\nAdmin | 8 listopada, 2018 | SAVJETI | Nema komentara\nKao neko ko se gadi insekata njihovo prisustvo u stanu sam doživljavao kao uzurpiranje životnog prostora koje se rešava brzim refleksima – izbacivanjem i povremenim likvidiranjem papučom, novinama ili knjigom.\nAli jednog lepog sunčanog dana shvatio sam da smrdibube nisu u prolazu, već su se uselile u stan u koji sam sve investirao sa namerom da se razmnožavaju dok konačno ne preovladaju i isteraju me.\nPočetak Hičkokovog horor filma u mom domu u Beogradu je startovao intezivnom kišom pre nekoliko godina koja je rezultirala poplavama u Srbiji.\nS obzirom da imam zastakljenu terasu i prozore od bukovog drveta, velika količina voda je pronašla put kroz sitne pukotine prelakiranog drveta koje je vremenom postalo teško i blago nabubrelo.\nPrvi znak za uzbunu je Hičkokova scena sa vranama koje napadaju govornicu, samo što u ovoj verziji priče smrdibube napadaju sve što je bilo u stanu.\nŠetale su u kolonama po krevetu, ormanu, garderobi, policama, ponekad bi se se ušukale i sa mnom u krevet i dok spavam kao u košmaru šetale mi po licu.\nHteo ne hteo, poslednji dinar sam investirao u PVC. Ljudi koji su došli da menjaju prozore mislili su da malo preterujem sa pričom o invaziji, ali kad je počelo skidanje svi su istu stvar rekli:\n“Ovo u životu nisam video. Bilo ih je na stotine“.\nMoram da priznam da se ljudi uglavnom nasmeju na priču o smrdibubama u mom stanu, ali zamislite da se jednog jutra probudite u zagrljaju sa njih desetak, o ostatak se šetka u drugim delovima stana.\nZnate da ne postoje metode, niti zaprašivanje koje može da ih otera. Ako ih ima u velikom broju u stanu, imajte na umu da ne dolaze spolja nego da su našle pogodno mesto kod vas i gnezde se.\nSMRDIBUBA MOJA DRUGARICA, FOTO: M. MILOVANOVIĆ / PRIVATNA ARHIVA\nIzvor: zena.blic.rs / Milorad Milovanović


#pušenje #svršavanje unutra #lizanje analnog otvora #stripovanje\n#četovanje #cumshot #lizanje pičke #ohmibod\n«3050 – обратный отсчёт: 832 собрано, 2218 for For a good mood! "Welcome guys! #naked #lovense #lush #sexyass #na\n#pušenje kurca #bez jebanja #lizanje pičke #lizanje pice\n294 I KNOW WE WILL HAVE FUN, YOU WON`T REGRET\n#analna igra #nabijanje pesnica #jebanje #mašine za jebanje\n#jebanje #sisanje #jedenje pičke #Uživo na telefonu


Hidroelektrana „Višegrad“ u 2014. godini proizvela 999,986 Gigavat časova električne energije | 058.ba\n19. јануара 2015.\t058.ba\nPREBAČEN OSNOVNI PLAN ZA 10 ODSTO\nVIŠEGRAD – Hidroelektrana „Višegrad“ je tokom 2014. godine proizvela 999,986 Gigavat časova električne energije, čime je osnovni plan prebačen za oko 10 odsto, potvrdio je Mile Lakić, direktor Zavisnog preduzeća „Hidroelektrane na Drini“ iz Višegrada.\nLakić dodaje da je rebalansirani plan od 941,08 Gigavat časova električne energije ispunjen 13. decembra 2014. godine.\nOn ističe da su tokom 2014. godine tri agregata Hidroelektrane „Višegrad“ četiri puta postigla dnevne rekorde u proizvodnji električne energije, što potvrđuje da su postrojenja u visokom stepenu očuvanosti i pogonske spremnosti.\nTome je, bez sumnje, doprinijela i uspješna sanacija proviranja vode ispod brane Hidroelektrane „Višegrad“.\n– U toku je izrada finansijskog izvještaja za proteklu godinu. Očekujemo pozitivan rezultat i finansijsku bruto dobit od oko četiri miliona maraka, pojasnio je Lakić.


Chanel nam za proljeće sprema čak 3 nove makeup kolekcije\nChanel za proljetnu sezonu lansirao čak 3 nove makeup kolekcije\nStigle 3 savršene nove Chanel makeup kolekcije!\nChanel Reverie Parisienne Spring 2015 - Romantika je u zraku, a Chanel nam upravo takvu kolekciju donosi ove sezone. Kao inspiracija je poslužila romantična atmosfera Pariza, a kolekcija sadrži zabavne nijanse roze, ljubičaste i breskvaste boje. Sadrži nekoliko paleta sjenila, rumenilo, lakove za nokte, olovke za oči i neizostavne ruževe linija Allure, Allure Velvet i Coco Shine te sjajila i olovke za usne u odgovarajućim nijansama.\nChanel Pearl Whitening Spring 2015 - Nova Chanelova Pearly Whitening kolekcija za proljeće 2015 nudi još jedan način kako stvoriti nježan, svjež izgled sjajne i mlade kože - makeupom! Inspirirana elegancijom balerina i baleta kolekcija se sastoji od cijele palete nježno rozih nijansi i svijetlih svježih boja savršenih za proljeće. Od palete 5 boja za usne, nježnih rumenila i sjenila za oči pa sve do olovka za oči i prekrasnih rozih nijansa ruževa - ova kolekcija oličenje je ljetnog makeupa koji je tako savršen za tople ljetne noći.\nChanel Pearl Whitening Spring 2015\nChanel La Perle de Chanel Spring 2015 - Još jedna proljetna makeup kolekcija inspirirana baletom. Ova delikatna kolekcija sadrži nježno roze tonove i sjajne metalik nijanse koje zajednički tvore savršen balans. Potpuno nova paleta za usne i oči, te romantične nijanse ruževa i sjajila koje u ljetne dane vašim usnama daju taman dovoljno boje.


Trivan: U zaštitu životne sredinu treba uložiti 15 milijardi evra – Udruženje Reciklera Srbije\nSeptember 10, 2019\tod Recikleri Srbije\tu Vesti\nSrbija u narednih 20 godina treba da uloži oko 15 milijardi evra u zaštitu životne sredine, a za to joj je neophodno partnerstvo sa zemljama poput Kine, izjavio je ministar zaštite životne sredine Goran Trivan i dodao da je u sisteme za preradu otpadnih voda i čvrstog komunalnog otpada potrebno uložiti dodatnih sedam milijardi evra, prenosi Tanjug.\n‘Mi treba da sarađuje sa Kinom koja ima veliko iskustvo, tehnologije i dobru volju da nam pomogne. Na CIFIT-u razgovaramo sa privrednicima i kompanijama koje su veoma zainteresovane za saradnju sa Srbijom u toj oblasti”, naveo je ministar koji je u Sjamenu govorio na Kineskoj međunarodnoj konferenciji za zelene inovacije i razvoj.