Saopštenje povodom izlaska iz Levog samita Srbije[5 min. za čitanje]\nMarks21 19/10/2016, 14:52 4.3k pregleda\nObaveštavamo vas da smo odlučili da istupimo iz Levog samita Srbije (LSS).\nZaključili smo da je usled sve očiglednije stagnacije u proteklih godinu dana LSS izgubio politički potencijal za okupljanje širih snaga i formiranje socijalističke alternative. Organizacija se učaurila i pretvorila u puko poprište sukoba između dve vizije prevazilaženja ove krize i daljeg razvoja koalicije.\nPrema prvoj viziji, bez konsolidovanja programske i kadrovske osnove jedinstvene organizacije ne treba se upuštati u bilo kakvu ozbiljniju javnu delatnost. Negirala se potreba za funkcionalnim sajtom i aktivnim pristupom društvenim mrežama, a u pogledu javnih istupa insistiralo se na minimalističkim intervencijama, mahom simboličkog karaktera.\nPrema drugoj viziji, LSS je trebalo razvijati kao mesto za diskusiju i akciono jedinstvo organizacija okupljenih oko zajedničkih principa i načina rada, s tendencijom uvlačenja širih snaga i saradnje sa drugim političkim i društvenim snagama po pitanjima od gorućeg značaja za razvoj radničkog pokreta. Da bi se podigli borbenost i svest radničke klase i stvorila politička koalicija sposobna da tu borbu artikuliše, ova vizija u prvi plan je stavljala važnost jasnih političkih intervencija u javnom prostoru.\nMi smo zagovarali drugu viziju, jer smo smatrali da je LSS izgubio previše vremena, resursa i podrške tokom trogodišnjih priprema koje nisu donele željene rezultate. Postalo je očigledno da se ova situacija neće prevazići, posebno zbog toga što traje gotovo od osnivanja LSS-a.\nPad organizacije osetan je i na osnovu broja organizacija učesnica. Saopštenje LSS-a povodom izmena Zakona o radu, Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, Zakona o privatizaciji i Zakona o stečaju, od 15. jula 2014, potpisale su 24 organizacije članice. Saopštenje povodom Osmog marta 2016. potpisalo je 16 organizacija.\nNa poslednjem sastanku LSS-a, održanom 1–2. oktobra 2016. godine u Nišu, učestvovalo je tek devet organizacija članica, što je realniji odraz snaga koje učestvuju u radu koalicije. Poređenja radi, u martu 2015. učestvovalo je 17 organizacija. Na tom sastanku otpočeli smo diskusiju o potrebi da LSS iz koalicije preraste u pokret koji bi u svojim redovima, pored kolektiva, okupljao i brojne pojedinke i pojedince koji su u proteklom periodu iskazali želju da nam pristupe – i bili nagoveštaj potencijalnog omasovljenja koalicije i stvaranja nove dinamike rada na lokalu.\nTokom proleća 2015. godine izradili smo i dostavili predlog izmena Načina rada LSS-a koji bi to i omogućio – i pozivali druge organizacije da ponude sopstvena rešenja. Osim komentara i amandmana kolektiva S.T.R.I.K.E. i aktivne podrške Zrenjaninskog socijalnog foruma i Udruženja za radna prava žena „Roza“, kolektiva nastalih iz borbe radnica i radnika „Jugoremedije“, naš predlog je godinu i po dana u praksi bio ignorisan ili napadan od strane levih NVO, prevashodno okupljenih u Beogradu – gradu sa najvećim brojem pojedinačnih kontakata.\nKonačno, Kontekst kolektiv je pred poslednji sastanak izneo sopstveni, alternativni predlog strategije LSS-a, koji pristaje uz već pomenutu viziju skrajnute javne delatnosti. Njihov predlog podrazumevao je raspuštanje koalicije i pokretanje novog celogodišnjeg ciklusa „pripremnih aktivnosti“, koji bi se po malo čemu razlikovao od dosadašnje prakse LSS-a – osim što bi se prekinula veza organizacija članica i LSS-a u prilog jedinstvene organizacije sastavljene isključivo od pojedinki i pojedinaca.\nOvogodišnji oktobarski Radni sastanak unapred je određen za konačno izglasavanje nekog od modela uključivanja pojedinki i pojedinaca u LSS. Nakon godinu i po dana statusa kvo i opsežne rasprave na sastanku – i uprkos ponovnim nastojanjima da se konačna odluka odloži – insistirali smo na tome da se naš predlog stavi na glasanje. Dobio je tri glasa, naspram šest glasova protiv. Kontekst kolektiv svoj predlog nije stavio na glasanje.\nUdeo radničkih i akcionarskih kolektiva, koji su u početku činili okosnicu LSS-a, sve je manji. Postalo je jasno da do transformacije LSS-a u borbenu levičarsku organizaciju neće doći. NVO sopstvenu liniju i kadar izgrađuju putem projekata kojima finansiraju svoje portale, zatvorene političke škole i konferencije. Njihova zamisao da će se taj rad jednog dana preliti u LSS doveo bi ne do nastanka partije, već NVO komiteta koji partiju stvara prema svom liku i potom čeka izborni blagoslov. Mi principijelno odbacujemo ovakav postpolitički model partije – partija za nas predstavlja organizaciju njenih ravnopravnih članica i članova, koja se gradi učešćem u raznim vidovima društvenih borbi, koja uči i razvija se pre svega na osnovu sopstvene prakse.\nViše puta smo iznosili da su ove NVO proteklih godina doprinele vidljivosti levice u Srbiji i regionu. Tvrdili smo, međutim, i da, upravo zbog ograničenja svake političke inicijative koja živi prvenstveno od donatora, postoje sve veće šanse da se LSS pretvori u organizaciju koja bi reprodukovala mnoge greške već postojećih organizacija iz drugih zemalja. Nažalost, upravo je to strana na koju je LSS prevagnuo.\nStoga smo, nakon trogodišnjeg unutrašnjeg i spoljašnjeg rada na izgradnji i unapređenju LSS-a, jednoglasno odlučili da istupimo iz njegovih redova. Kao i do sada, bićemo spremni na saradnju sa svim organizacijama i inicijativama koje radničke interese i javno dobro stavljaju na prvo mesto. Učestvovaćemo u svim sindikalnim, studentskim i drugim borbama kojima možemo doprineti. Izlazićemo na ulice protiv Beograda na vodi. Razgovaraćemo i sa svim inicijativama koje žele da iskoriste predsedničke i druge izbore kao priliku da se izgradi politička opcija okrenuta radničkoj klasi. I pored toga što zatvaramo ovo poglavlje u našem dosadašnjem radu, ostaćemo otvoreni za saradnju i akciono jedinstvo sa LSS-om i njenim organizacijama – članicama.\nKao i do sada, nastavljamo da gradimo nezavisnu revolucionarnu organizaciju. Širom sveta levica je u usponu, a njena konsolidacija u kontekstu krize kapitalizma, imperijalističkih ofanziva, polarizacije političke scene i jačanja ekstremne desnice, sve je važnija. Bez širokih i borbenih saveza nećemo uspeti da izgradimo revolucionarnu partiju; bez revolucionarne partije nećemo moći da srušimo sistem koji stavlja profit iznad čoveka.\nPridružite nam se. Solidarnost je naša snaga.\nPrethodni članak Izbori u Crnoj Gori: da li je Milo gotov zavisi od ulice!\nNaredni članak Dve duše socijalizma (feljton): 6. Fabijanski model


Preminuo Bata Živojinović | Pančevo - 013 info\nVečernje novosti\tPon, 23/05/2016 - 10:10\nLegendarni glumac Velimir Bata Živojinović preminuo je sinoć u 22:45, u bolnici Sveti Sava u Beogradu.\n„Koji dan pre vaskršnjih i prvomajskih praznika, zdravlje Bate Živojinovića naglo se pogoršalo”, pišu „Novosti”. Upućen je u bolnicu „Sveti Sava”, gde su ga lekari ove bolnice, posle teškog moždanog udara pre četiri godine, pridigli, a posle oporavka u Selters banji, procenili da mu je gotovo isto tako lekovita i kućna nega. I, zaista, oporavio se u tom porodičnom gnezdu koje je svijao sa njegovom Lulom, okružen uspomenama i fotografijama dece i unuka, za koje je posebno bio vezan, kao i oni za njega. Hrabrile su ga i posete bliskih prijatelja i kolega. A poslednje su bile Dragana Gage Nikolića i Dragana Bjelogrlića. Bio je pod svakodnevnim nadozorom lekarskog tima.\nBata Živojinović rođen je u Koraćici pod Kosmajem 5. juna 1933. godine. U karijeri je odigrao više od 300 uloga na filmu, pozorištu i televiziji, od kojih su mnoge antologijske, a njegove filmove gledalo je preko 10 milijardi gledalaca, čime ne mogu da se pohvale ni holivudske legende. Da je bio lep glumac, kaže, „ne bi ni za hleb zaradio”, pa na tu „kartu” nikad nije igrao. Bio je „crnac i žena sa feredžom”, jer nije birao filmove i odbijao uloge, niti dopuštao dublerima da ga zamene.\nDva put je odbijan na Akademiji, a filmski debi ostvario je u „Pesmi sa Kumbare” (1955, reditelja Radoša Novakovića), posle kojeg su se nizale uloge Miloša Bojanića, Mirte, Bulidže... u kojima je ubeđivao reditelje da film bez njega neće biti moguć. Bio je predstavnik nesalomivog srpskog duha bezobrazluka i drskosti u granicama dopuštenog, i kao takav, Bata je bio živa istorija srpskog glumišta.\nTokom šezdesetih, filmovima poput „Kozara” (za koju je nagrađen u Puli) i „Bitka na Neretvi”, ustoličio se kao jedna od najvećih zvezda kinematografije bivše Jugoslavije, ali je zenit njegove popularnosti došao tokom 70-ih, filmovima sa tematikom Drugog svetskog rata. Jedan od najpoznatijih njegovih filmova iz ovog perioda je „Valter brani Sarajevo”, koji je postigao veliki uspeh u Kini, gde je Živojinović još uvek velika zvezda. Tokom osamdesetih, Živojinović je parodirao svoju sliku akcionog heroja u nizu lakih komedija.


Hrabri momci iz zakržljalog tabloida - Reakcije - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Reakcije » Hrabri momci iz zakržljalog tabloida\nOdgovor članice Saveta REM-a Olivere Zekić Draži Petroviću\nHrabri momci iz zakržljalog tabloida\nE, pa Dražo, nema šta drugo, nego bravo! Da Informeru želim zlo, poželela bih im da im ti budeš glavni urednik. Da nemaju tiraž, a da misle da su pametni, šarmantni i duhoviti.\n16Piše: Olivera Zekić 22. novembra 2018. 12.56 Izmenjeno: 13.28\nI da im sve što rade bude, onako, samo na pola, prikriveno, podmuklo, te da svi odmah vide kako nemaju ono što Španci, u slengu, zovu “kohones”. Baš kao i Danas, danas, u ovoj nesrećnoj paškvili koja je trebalo da bude – saopštenje REM-a.\nAli nije, kao ni inače, nego je saopštenje podeljeno na više delova, a između su redakcijski i tvoji komentari. Niste mogli da sačekate ni jedan dan, nego odmah?! I to kako? Malo nepreciznih podataka iz moje biografije, malo etiketa – “dobrovoljac SNS-a”, malo doušničkog denunciranja (eno je u Amsterdamu!), i, na sve to i ovlaš provučeno, kroz kobojagi šalu, tek da može da se demantuje, da sam, otprilike, kurva.\nNaravno, ako se pobunim, požalim, skočiće čitav Savet za štampu da dokaže da nisi to mislio, baš kao što ni Lekić ništa nije mislio (u to verujem), kada je napisao da sam Ćićolina.\nHrabri ste vi momci, nema šta. I ni najmanje niste isti kao tabloidi. Pošto su tabloidi, u odnosu na vas, poštene novine. Tamo bar otvoreno napišu – kurva, peder, lopov, ološ – i stanu iza toga, ne kriju se iza glupih pošalica. Prema tome, ti si, ipak, samo tabloid u pokušaju. Tabloid – kukavica. Neuspeli tabloid. Zakržljali tabloid, pa, samim tim i tabloid bez tiraža. Nesreća jedna i za sebe i, još više, za čitaoce. Koje lažeš da se zalažeš za pristojnu, demokratsku, slobodnu Srbiju i isto takvo novinarstvo. Ma jok. Kada se podvuče crta, ti bi samo da možeš nekome da dobaciš – kurvo! – a da ne odgovaraš. Da sve bude još gore, u svemu tome ne umeš čak ni da primetiš da učestvuješ u hajci protiv nekoga ko brani, u krajnjoj liniji, i to tvoje nesrećno postojanje u novinama. A ako ti nije jasno o čemu pričam, a verujem da nije, evo, pojasniću ti, i to kao u onim priručnicima: Letovanje…telefoniranje…štrikanje… i REM… za idiote.\nDakle, kada kažemo da nećemo da zabranjujemo, unapred, ni jedan program, niti da ćemo, unapred, da proterujemo bilo koji sadržaj u kasne noćne termine, mi, suštinski, štitimo jedan od najvažnijih ustavnih principa – presumpciju nevinosti.\nNe sudimo nikome pre nego što počini delo, ako ponovo nisi razumeo! I da to ne radimo, mogao bi neko sutra da, unapred, zabrani tvoju kolumnu, jer, s pravom, pretpostavlja da će biti na nivou Zadruge. Dalje, kada odbijamo da postupamo po bilo čijim željama, od ministra kulture, do onih nesrećnika koji su se okupili ispred REM-a, pa pobegli kada sam izašla, mi, suštinski, štitimo pravni poredak, jer ne odlučujemo po željama, nego po zakonu (onom koji ni ti, ni ove pobegulje niste pročitali). Da ne radimo to, mogao bi, sutra, neko drugi da poželi da ukine, na primer Kesića, pa bi mu bilo dovoljno da ili nađe ministra koji će to da izgovori, ili da okupi par hiljada ljudi ispred REM-a, i te emisije više ne bi bilo. A kada ne reagujemo na Mladića, mi, opet, branimo i princip i zakon. I možda si čuo, ali, u anglosaksonskom pravu, postoji onaj aksiom – bolje da se hiljadu krivaca izvuče, nego da jedan nevini strada.\nI slobodno to primeni na ovaj slučaj, i razmisli, da li je bolje da i gomila Mladića bude u programu, nego da jedan, ispravan, nesumnjiv, i ni za šta optužen, ne bude. Takođe, razmisli, ako si u stanju, da li je naš posao, i u tom slučaju, da radimo po zakonu, ili po nečijim željama? A mi jesmo poštovali zakon i zato smo i reagovali na izjavu Gordane Suše, jer je izigravala eksperta i pomenula član zakona koji nije pošteno ni pročitala.\nPošto nisi ni ti, evo, u njemu piše da je REM “vezan za pravosnažnu presudu kojom je neko oglašen krivim”. I? Da li postoji pravosnažna presuda u slučaju Mladić, ili postupak nije još završen? I da li postoji bilo koja sudska odluka kojom mu se brani uključivanje u program? I da li bi mi sve to trebalo da ignorišemo, samo zato što se Mladić nekome ne sviđa i ne želi da ga gleda?\nI, da ponovim, šta ćemo da radimo, kada, bez sudske odluke, dovoljan broj njih ne bude želeo da gleda neke druge? Da napravimo crnu listu – ko sme, a ko ne sme u program, daje objavimo na sajtu, pa ko dobije najviše glasova – zabranjen. I kako bi ti u tome prošao, šta misliš?\nI da završim. Sumnjam i da si išta shvatio, i da te uistinu zanima. Nastavićeš ti svoje, ali bar probaj da ne budeš kukavica i da ono – kurva – kažeš otvoreno, na srpskom, i bez ograda. A pošto kod kuće imaš ćerku, slobodno joj reci da, ako joj se ikada desi da neki kompleksaši istovremeno balave na njenu sliku i pričaju da je kurva, ne treba ništa da brine, jer postoji jedna gospođa koja će biti tu, da je brani. Pošto tata neće na to imati ni prava, ni “kohones”, zbog sopstvene biografije.\nPozdrav iz Barselone,\nTu sam na konferenciji Mediteranske mreže evropskih regulatornih tela, da ne moraš da me prijavljuješ.\nDragoljub Draža Petrović, Olivera Zekić, REM, tabloidi\nBokser i kamenice na medijske radnike\nProtesti u više gradova Srbije četvrti dan zaredom (FOTO/VIDEO)\nSvi smo mi (iz) Kukulovce\n22. novembra 2018. u 13.15\nKoji sve likovi zive i uzivaju od nasih para…\n22. novembra 2018. u 17.40\nvala baš tako.. (ovako julovci behu pustali penu na ustima..)\ntesko nama kaže:\n22. novembra 2018. u 13.16\nOvo je Vučić napisao. Inače, gospodjo Zekić, o tome kakav je Danas dovoljno govori činjenica da je vaš komentar upravo objavljen. da li možete da zamislite da se u Informeru, alo i ostalim tabloidima, ili na Pinku, pa i na RTS-u objavi bilo kakav komentar bilo koga iz opozicije? Naravno da je nezamislivo\nLjiljana Cvetković kaže:\n22. novembra 2018. u 13.48\nOvaj odgovor regulatorke Zekić je, kao i prethodno saopštenje, na nivou besramnih obraćanja naprednjačkih agitpropovskih komiteta. Da sam na vašem mestu prekinula bih svako izveštavanje o dotičnoj i ttime joj uskratila pažnju, koju ne zaslužuje ni po kom osnovu.\n22. novembra 2018. u 13.49\nSluzavo, ljigavo, petparačko, prostačko, napredno-nazadno…\nDRaga OLJA, prvo rodi svoju decu i onda o njima brini, a o tuđoj deci ima ko će brinuti i vaspitavati ih u moralnim vertikalama, a ne sveprisutnim horizontalama. I učiti ih da kad porastu, zaobilaze spodobe horizontalnih zanimanja.\nOtkud ti DRaga OLJA, na konferenciji Mediteranske mreže…Jesi li otišla u Barselonu kao predstavnica mediteranske Srbije?\n22. novembra 2018. u 14.33\nZapravo netačno. U Americi postoji tzv. Son of Sam zakon koji sprečava zločince da profitiraju na zločinima (od objavljivanja knjiga zločinaca, gostovanja u medijima, plaćanja za njihove ispovesti itd). Neki su pokušali su da ga ukinu ali nisu uspeli. Dakle, žrtve zločina ili njihove porodice mogu da tuže i zločince i izdavača ili televiziju. Ovi zakoni postoje i u Evropi.\nPored toga ova vest o Mladiću koji se uključuje u program srpske televizije sa nacionalnom frekvencijom i kaže „Ljubi vas deda“ je odjeknula u celom svetu i nanela nemerljivu štetu Srbiji. Džaba nam sto Novakovih pobeda…\nIskreno, meni je strašno da se iz džepa građana Srbije plaća osoba koja koristi ovakav rečnik i pominje novinarevu ćerku. Novinar nije plaćen iz mog džepa, ona i REM jeste.\nmislim dakle postojim kaže:\n22. novembra 2018. u 15.29\nAli nikako da čujemo šta je posao REM-a? Za sve kaže da nije njihov posao, ali nikako da saznamo šta oni treba da rade, osim da uzimaju pare od ovog naroda za svoje verovatno dobre plate i da se bune što je Vesiću utišan ton dok je prostački dobacivao ljudima koji imaju reč.\n22. novembra 2018. u 15.42\nKad si svestan sopstvene ispraznosti, onda imaš potrebu da se razbacuješ frazama. Promašena suština, u prvom redu ljudska, a onda i profesionalna, insistira na formi. I naravno, kad ne postoji argument kojim se sučeljavamo sa neistomišljenikom, pominjemo porodicu. Ima jedna lepa reč u Srba – opajdara. Moja prva asocijacija nakon pročitanog teksta.\n22. novembra 2018. u 15.58\nKonacno vredan tekst u Vasim novinama!Za ove komentare ispred-Sta nije tacno u ovom tekstu?A,za Vas iz Danasa,lepo je to sto ste ovaj odgovor objavili(sto se po meni podrazumeva,ali vidim da se neki i bune sto je skandlozno!!!)i nadam se da ce makar malo uticati na bolji tiraz.\nLocomotiv GT kaže:\n22. novembra 2018. u 16.20\nŽeljko, ……između sendviča,……. poraditi malo na pravopisu. I gramatici isto…..tako….\n22. novembra 2018. u 20.17\nDa li mozes da zamislis da se objavi neki komentar opozicije na RTS, Pinku, Informeru, Alo….To ti sve govori kolika je razlika izmedju slobodnih i rezimskih medija\nogledalo, ogledalce moje... kaže:\n22. novembra 2018. u 16.28\nOvo je isto kao i u Koraksovoj karikaturi, naprednjacima se sve vise prividja nesto sto normalan svet ne vidi.\n22. novembra 2018. u 17.18\nMolim Danas da nas postedi ovakvih likova,imaju oni svoje novine,pa neka ih cita informerovska publika.\n22. novembra 2018. u 20.36\nFuj bre. Lekić je bio preblag kada je pisao o ovoj spodobi.\nКоста Дори kaže:\n26. novembra 2018. u 08.26\nЗаниме ме, највише, да ли ће овакви ликови после пада Вучића добити барем 50 одсто од онога што су заслужили или зарадили.


U Sarajevu danas o problemu “Trgovske gore” | Starmo\nNaslovnica BiH U Sarajevu danas o problemu “Trgovske gore”\nU Sarajevu danas o problemu “Trgovske gore”\nSarajevo — Ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac održat danas radni sastanak u vezi s najavom Hrvatske da će graditi odlagalište za nuklearni i radioaktivni otpad na lokalitetu Trgovska gora.\nNa sastanak, koji će biti održan u sjedištu Ministarstva u Sarajevu, pozvani su predstavnici Ministarstva za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS, Ministarstva ekologije i turizma FBiH, parlamentarne grupe ”Zeleni klub”, Regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH, te općina u slivu rijeke Une.\nPored ministra Staše Košarca, sastanku će prisustvovati – ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS Srebrenka Golić, ministar ekologije i turizma FBiH Edita Đapo, poslanici parlamentarne grupe ”Zeleni klub” Saša Magazinović i Jasmin Emrić, kao i zamjenici direktora Regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH Zoran Tešanović i Emir Dizdarević.\nKako je iz resornog ministarstva najavljeno, sastanku bi trebali prisustvovati i načelnici općina – Novi Grad Miroslav Drljača, Krupe na Uni Mladen Kljajić, Kostajnice Drago Bundalo i Bosanske Krupe Armin Halitović, te načelnik Odjeljenja za stambeno-komunalne poslove općine Kozarska Dubica Darijan Babić.


Lidder nova verzija 10.66, maj 2018. - Program za knjigovodstvo i računovodstvo\nLidder nova verzija 10.66, maj 2018.\n– Potpuno novi izbor šifara\nCentralni deo praktičnog unosa dokumenata i pretrage u Lidderu je mesto za unos šifara. Tu provodite dobar deo vremena tražeći nešto ili nekoga u šifarnicima, da bi onda videli, tj. uradili nešto u vezi sa nađenim. Zbog toga je vrlo bitno da taj deo bude što optimalniji u smislu efikasnosti rada, ali i broja korisnih mogućnosti.\nPraktično, zadržana je brzina rada i druge efikasne osobine, a dodate su nove mogućnosti. Od sada, kada ne znate šifru, pritiskom na enter u polju gde su zvezdice dobijate novi izbor šifara. Novi izbor analitike je napravljen tako da je odabir jasniji i lakši za rad. Strelicama gore-dole se bira analitika, stelicama levo i desno se menja info panel za tekuću analitiku, a enterom se odabire analitika. Za traženje po početku naziva dovoljno je samo kucati početna slova i Lidder će se pozicionirati na nađenu analitiku. Za traženje po bilo kom podatku ili delu reči, potrebno je pritisnuti F3, ili mišem ići na opcije (tastaturom to je komanda F2), pa traženje (komanda F3).\nMišem od sada možete sami preurediti raspored polja koja želite da Vam se prikazuju u izboru šifara. Koristite zvezdicu gore levo i uključite polja koja Vam najviše trebaju. Lidder će i sam prilagođavati polja u zavisnosti od konta, ali će i pamtiti Vaš raspored za svakog operatera u Lidderu posebno. Uz raspored pamtiće i podešavanja kao što su veličina fonta koju ste postavili, a koja se može podesiti tako da font (veličina slova) bude i veći nego što je bio stari!\nNovi rad sa fiksnim listama šifara je direktno kompatibilan sa starim listama tako da slobodno možete učitavati stare liste ako ih imate. Učitavanjem liste sada možete obeležiti samo šifre iz te liste ili ostaviti samo njih, što je zgodno za brzo traženje i editovanje listi.\nLogičke filtere za dobijanje liste samo onih analitika sa stanjem na kontu možete sada samostalno uključivati u bilo kom trenutku (F2 pa F7, ili mišem), a oni će inače sami nastaviti da se uključuju kao i do sada, u situacijama kada je potrebno (kao kod komande A iz gl. menija kada se dobijaju samo analitike komitenata sa uplaćenim avansima ili kada se dobijaju samo analiitke artikala koji imaju stanje i sa kojih se može fakturisati).\nSpisak analitika od sada možete i štampati i izvoziti onako kako ste ih na ekranu uredili, ako Vam je to dozvoljeno u opcijama operatera. Naravno, nismo zaboravili osnovne komande kao što su komanda otvaranje nove analitike koja se dobija sa ctrl+N i izmena postojeće sa ctrl+I.\nPostoji dosta opcija koje su objašnjene na samoj formi traženja u hintovima (objašnjenja koja se dobijaju zadržavanjem strelice miša iznad polja) i koja zbog toga nećemo ovde opisivati, a postoji i help (F1 iz izbora šifara) koji bliže objašnjava formu.\nPREGLEDAJTE NOVI IZBOR, POTROŠITE NEKOLIKO MINUTA. To upoznavanje će Vam se višestruko isplatiti kasnije, kada će Vam uštedeti vreme koje trošite na traženje analitike dok radite redovan posao.\n– Novo otvaranje i izmena analitike\nOtvaranje novih i izmena podataka postojećih analitika nekog konta su sastavni deo svakodnevnog rada. I otvaranje i izmena se svode na unos osnovnih i dodatnih podataka analitike. Osnovni podaci, kao što su šifra i naziv se moraju uneti, a ostali podaci nisu obavezni u trenutku otvaranja i mogu se kasnije uneti putem izmene. Unos i izmena podataka analitike nekog konta se najčešće pozivaju iz izbora šifara koji se dobija svuda u Lidderu. Komande su Ctrl+N za otvaranje nove šifre i ctrl+I za izmenu šifre iz forme za izbor šifara.\nPolja koja dobijate za unos i izmenu na formi, su polja koja su i ranije postojala, s tim da su prikazana sva odjednom i Vi možete uneti samo ona koja Vam trebaju (ranije je u radu sa ovim podacima bio primenjivan sistem korak po korak). Polja su kolor-kodirana i plavičasta boja znači da polje/podatak možete uneti, ali da je neophodno uključiti neku određenu opciju u opcijama firme da bi se podatak stvarno i koristio. Siva polja nije moguće unositi, a krem polja su redovna polja. U ovoj ranoj fazi ima i polja koja još uvek nemaju primenu u Lidderu, ali ih možete unositi, a primena će svakako uslediti. Kretanje po poljima je omogućeno kompletno tastaturom. Help, koji se dobija pritiskom na F1, bliže objašnjava formu za unos i izmenu podataka u vezi sa analitikom.\n– PDV obeležavanje dokumenata sa pomoćnim tekstom\nObeležavanje dokumenata u kontekstu PDVa i evidencija je promenjeno tako da je sada informativnije nego ranije. Od sada uz svaku oznaku (koju morate uneti da bi dokument bio kompletno ispravno proknjižen) postoji i objašnjenje koje ukazuje na odgovarajući član zakona ili sintagmu i stoji pored samog obeležja. Forma koja se dobija umesto stare liste obeležja je standardna Lidder forma na kojoj se možete po svim poljima kretati tastaturom i gde je jasno fokusirano polje na kome ste. U gornjem delu forme je napisan i komitent i dokument koji obeležavate, tako da imate sve potrebne informacije dok radite obeležavanje. Razmaknicom se polje, tj. oznaka, može uključiti ili isključiti, a enterom se prihvata trenutno obeleženi set oznaka. Nakon prvog Entera, Lidder će prikazati dodatne oznake koje takođe možete (ali i ne morate) upotrebiti, i drugi enter će zatvoriti formu.\n– 20 tekućih računa po komitentu\nOd sada se, po novom načinu editovanja analitika, može uneti do 20 tekućih računa za jednu analitiku komitenta.\n– Filtriranje po dobavljaču u porudžbenicama\nOd sada se u izboru porudžbenica može filtrirati po dobavljačima komandom D. Odaberite dobavljača i lista će sadržati samo porudžbenice od tog dobavljača.\n– Izveštaj o potrebnom materijalu iz profakture\nIzveštaj o materijalima potrebnim za nabavku ili izveštaj o materijalu koji se treba nabaviti radi proizvodnje količine proizvoda na profakturi (komanda F u profakturi) od sada uzima materijal do 20 nivoa korišćenja. Primer: Ako imate proizvod koji u sebi sadrži neki drugi proizvod, a da taj drugi proizvod u sebi sadrži neki treći proizvod ili poluproizvod, i tako dalje, Lidder će kompletno izračunati tačno potreban materijal za nabavku ili materijal potreban za proizvodnju bez obzira na broj ponavljanja opisane situacije. Ovo je bitno kod izrade profakrtura koje i nisu profakture, već su neki periodični plan proizvodnje (sa većim količinama u odnosu na prodaju u prethodnom periodu) gde se onda traže ukupne količine materijala za nabavku za kompletnu željenu proizvodnju.\n– Decimalne količine na porudžbenicama na B2B\nNa B2B veleprodajnom portalu (www.b2b.nd.rs) je od sada moguće unositi i decimalne količine u porudžbenice.\n– Štampa dužih artikala na porudžbenici\nŠtampa porudžbenice će uzeti u obzir i duže nazive artikala ako ih ima, prilagodiće veličinu ispisa tako da odštampa što veći deo dužih naziva artikala u jednom redu. Ako dužih naziva artikala nema, porudžbenica će biti odštampana isto kao i do sada.\n– Uvoz povrata MP iz UPSS XMLa\nOd sada je moguće učitavati iz UPSS XML formata datoteka i u povrat iz maloprodaje (VD 5). Ovo je korisno firmama koje u maloprodaji izdaju profakture po koje kupci dolaze u VP, pa da se ne bi prekucavalo, MP program profakturu izveze u UPSS XML, a Lidder je potom učita u povrat iz MP i zatim iz istog tog fajla i u VP fakturu, tako da se proces završava bez prekucavanja. Ako se razmena datoteka vrši putem Lidder Cloud skladišta, onda je ceo taj proces efikasan.


Reakcije /Dr. Sinanović o Dodikovom pismu Orbanu: Eho genocidnih ideja Biljane Plavšić / Radio Sarajevo\nFoto: Istraga.ba/Dodik i Orban 'nazdravljaju' jedan drugom i pismima\nFoto: ustupljeno za radiosarajevo.ba/Dr. Ermin Sinanović\n18. 05. 2022. u 19:09:00 F. V.\nMilorad Dodik, član Predsjedništva Bosne i Hercegovine i lider Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD), koji je poslije američkih i britanskih sankcija sve izoliraniji, izlaz na međunarodnoj sceni traži kontaktima sa zvaničnicima Ruske Federacije i desničarskim liderima u Europi.\nTako je 16. maja poslao pismo mađarskom premijeru Viktoru Orbanu, ikoni europske krajnje desnice, a kako bi mu čestitao na izbornoj pobjedi. Pismo vrvi od fašističkih narativa o "biološkoj budućnosti", "hrišćanskim vrijednostima i načelima", "biološkom obnavljanju nacije"…\nIdeje – pokretači društvenih tokova\nIzvršni direktor Centra za islam u savremenom svijetu na Shenandoah univerzitetu u Virdžiniji u SAD-u dr. Ermin Sinanović kaže za portal Radiosarajevo.ba da Dodikovo pismo Orbanu odiše "idejama vjerske i rasne superiornosti", u ovom slučaju Evropljana i hrišćana/kršćana nad "ostalima".\n"Ideje su pokretači društvenih tokova. Još je Norman Cigar pisao o ulozi srpskih orijentalista u genocidu nad bosanskohercegovačkim muslimanima. Jedna od pokretačkih ideja je bila vjerovanje da muslimani posjeduju inferiorni genetski materijal. To je tvrdila i Biljana Plavšić, presuđeni ratni zločinac. Eho ovih ideja možemo prepoznati u Dodikovom pismu", ističe Sinanović.\nAko se, dodao je on, prisjetimo da su počinitelj masakra u Christchurchu na Novom Zelandu i Anders Breivik u Norveškoj našli inspiraciju u velikosrpskim idejama, koje se zasnivaju na islamofobiji i etničko-vjerskoj superiornosti, a i da je nedavni masakr nad afroamerikancima u Buffalu u državi New York inspiriran ubistvom muslimana u Christchurchu, onda možemo shvatiti pogubnost ovakvih ideja i da se ovdje ne radi čisto o mišljenju.\n"Linija koja razdvaja ove ideje s jedne strane, i masakre i genocid s druge, je vrlo tanka. Kombinacija desničarskih političkih ubjeđenja i ideja superiornosti bijelaca i kršćana/hrišćana nad ostalima je trenutno jedna od najvećih prijetnji miru i toleranciji, pogotovo u zapadnim zemljama. Žalosno je da nakon agresije na BiH i genocida počinjenog nad njenim najmnogobrojnijim narodom ovakva politika i ove ideje i dalje opstoje u samom vrhu politike bosanskohercegovačkih Srba i njihovog vođstva, pa time i u institucijama države Bosne i Hercegovine", zaključio je dr. Sinanović.\nFoto: ustupljeno za radiosarajevo.ba: Dr. Ermin Sinanović\nŠta je Dodik pisao Orbanu?\nPodsjetimo, lider SNSD-a je u pismu Orbanu naglasio da je njegova izborna pobjeda "velika i za Srbe iz Republike Srpske", te posebno naglasio da je zadovoljan Orbanovim stavovima.\n"Slažem se s tobom da Evropa time što je izabrala odabrane imigracije ide ka vlastitom samoubistvu svoje energetske bezbijednosti i ekonomskog prosperiteta. Odobrenim imigracijama, Evropa radi i na ukidanu svoje biološke budućnosti zasnovane na hrišćanskim vrijednostima i načelima. Divimo se Tvojoj hrabrosti i odlučnosti da Mađarska pruža podršku multilateralnim organizacijama čiji je član samo u onoj mjeri u kojoj to ne šteti mađarskom narodu i njegovoj budućnosti.\nMađarska je prepoznala da je pravi način biološkog obnavljanja nacije vlastiti pojačani natalitet, a ne uvoz ljudi s drugih područja, iz drugih kultura, civilizacija i nehrišćanske vjere.\nRS prepoznaje te vrijednosti kao svoje i u granicama svoje mogućnosti također primjenjuje 'mađarski model' podrške porodici", navodi se, između ostalog, u pismo koje je napisao Milorad Dodik.\nTagovi: Ermin Sinanović Milorad Dodik Viktor Orban nacionalizam\nStigao odgovor / Viktor Orban pisao Miloradu Dodiku\nDW / Nakon pobjede Orbana u Mađarskoj više neće bti moguće nastaviti "sve po starom"


Vaterpolo (ž) - EP: Srbija - Nemačka, za 11. mesto, prenos\nVaterpolo (ž) - EP: Srbija - Nemačka, za 11. mesto, snimak\nRođena na jugu Francuske u španskoj republikanskoj porodici koja je, posle građanskog rata, izbegla od Frankovog režima, Lidi Salver u Francuskoj završava najpre studije književnosti a zatim studije medicine. Počinje da objavljuje relativno kasno ali uspeh dolazi već sa prvom knjigom Izjava. Slede Moć muva, U društvu duhova, Dobre duše... Lidi Salver dobitnik je svih francuskih književnih nagrada uključujući i Gonkurovu nagradu za roman Bez plakanja. Njen život obeležila su dva jezika, dve domovine i dve profesije. Urednik i autor Neda Valčić Lazović Snimatelj Dejan Jovanović Reditelj Ivana Stivens.\nGrupa vodećih ljudi iz sveta politike i društva nalazi se na Arktiku kako bi se iz prve ruke suočili sa dramatičnim posledicama velikih klimatskih promena. Svako od njih će nam predložiti brzo i realno rešenje ovog problema. Pošto je ovo globalni problem, neophodno je globalno rešenje. Došli su na Arktik jer su ovde najvidljivije posledice klimatskih promena. Posledice svetskog razvoja, našeg načina života, potrošačkog društva samo su početak još većih promena koje će umnogome uticati na budućnost čovečenstva. Svako od njih će iz prve ruke videti posledice ekoloških promena na Arktiku. Vodeći stručnjaci u oblasti klimatskih promena upoznaće ih sa najnovijim istraživanjima i objasniti im globalne razmere novonastalih promena. Sve to u emisiji Svaki stepen je važan.\nVaterpolo (ž) - EP: Srbija - Nemačka, za 11. mesto, r.\nOd emisije do emisije (Dora Dušanović, drugi deo) - Dora Dušanović predstavlja svoju obimnu i odlično sačuvanu dokumentaciju, albume sa fotografijama, skicama, velike i male formate svojih scenografskih i kostimografskih dela... Sve je to potkrepljeno sa mnogo inserata iz emisija koje su sačuvane u Programskom arhivu TVB: Budućnost sveta (1966), serija Ljubav, ah ljubav (1967), serija Laku noć deco (1967), serija Maksim našeg doba (1968), Sve će to narod pozlatiti (1969), serija Rođaci (1969), serija Samci (1969), Hronika palanačkog groblja (1971), Vaga za tačno merenje (1978), Simpatija i antipatija (1995) i dr. - Učesnici: Dora Dušanović, Bojana Andrić - Snimatelj Nenad Stojanović, snimatelj zvuka Uroš Kovačević, rasvetljivač Zoran Nikolić, organizator Gordana Grdanović, urednik istraživač Vesna Ignjatović, montažer-realizator Branislava Teodosić, urednik Bojana Andrić - Snimano 27. septembra 2007, premijerno emitovano u Trezoru 09.08.2011, reprizirano 22.10.2019 (samo noću); Redakcija za istoriografiju.\nRedakcija je u današnjoj Nušićevoj ulici u Beogradu. One su visokoobrazovane. Spretno se nose sa cenzurom do 1940. Časopis je potom zabranjen. Šta su bile spremne da urade, koliko su bile spremne da rizikuju, šta žrtvuju, na šta upozoravaju, o čemu pišu? Kakva ih sudbina čeka? Da li znate ko su Olga Alkalaj, Fani Politeo Vučković, Mitra Mitrović, Milica Šuvaković, Jelisaveta Beška Bembas, Nataša Jeremić, Jojić Olga, Dušica Stefanović, Zora Šer, Paulina Sudarski? Scenario za film je urađen na osnovu njihovih tekstova i ratnih memoara onih koje su preživele. Tekstove u filmu interpretiraju glumice: Milica Stefanović, Aleksandra Janković, Mitra Mladenović, Marijana Dugalić i Mina Obradović. Direktor fotografije: Dragan Lapčević Grafički dizajner: Bojana Dević Opačić Montažer: Ksenija Savićević.\nMali traktor Fergi 3, film\nUloge: Džepe Bek Laursen, Dagni Baker Džonsen, Ingar Helge Giml... Režija: Peder Hamdal Nes.\nNauka 2019: Nuklearna energija\n28. međunarodna tribina kompozitora: 4+1 jednako 2\nBio je predsednik Odbora za profesionalnu etiku Beogradskog univerziteta i šef Katedre za javno pravo Pravnog fakulteta. Od 2008. je član Senata Republike Srpske. Objavio je devet knjiga i veliki broj stručnih i novinskih tekstova. Njegova interesovanja su široka: od kritičkog preispitivanja nasleđa marksističke filozofije i političkog sistema real-socijalističke države, preko korpusa pitanja iz oblasti demokratske tranzicije i konsolidacije post-komunističkih društava, do razmatranja izgradnje političkog identiteta zajednice na demokratskim i slobodarskim tradicijama.Gostujući u seriji RTS Evropa i Srbi profesor Trkulja, u prvom delu intervjua, govori o problemu autoritarne vladavine u Srbiji i ulozi intelektualaca u tome. U svojim radovima, profesor Trkulja definišete našu političku realnost kao: plebiscitarno-cezarističku vladavinu, a uveo je i sintagmu ostrakizam intelektualaca u političku teoriju. Šta pod tim podrazumevate?! Između ostalog, profesor Trkulja govori i o tome da li su pojedini srpski intelektualci, bili i ostali, svojevrsni vazali i lakeji političkih moćnika, te da li je Srbija zemlja ketmana, s jedne strane, i prozapadnih krstaša demokratije i ljudskih prava sa druge... Urednik, scenarista i voditelj: Vojislav Laletin Snimatelj: Fedor Munižaba Montažer: Ljubomir Plavljanić Realizacija: Jelisaveta Janić.\nPoseban tretman, film\nRukomet - EP: Norveška - Slovenija, prenos\nVaterpolo - EP: Hrvatska - Grčka, prenos\nTrenutno su u Narodnom muzeju u Beogradu izložena njegova dela iz fundusa ovog muzeja, u toku je restauracija Pobednika, ali je zapažena i epizodna uloga koju umetnik ima u Senkama nad Balkanom. O tome u emisiji govore istoričarka dr Olga Manojlović Pintar, istoričar umetnosti dr Igor Borozan i Lidija Ham Milovanović, kustos Narodnog muzeja. U emisiji će još biti reči o izložbi Okupljanje oko olupine Olivera Reslera, stvaralaštvu slikara Perice Donkova, ovogodišnjeg dobitnika Politikine nagrade za najbolju izložbu, dramama Dejana Dukovskog, povodom premijere predstave Mamu mu jebem ko je prvi počeo u Jugoslovenskom dramskom pozorištu, ulozi koncertmajstora u orkestru, zborniku radova Fakulteta dramskih umetnosti Studije filma i (ekranskih) medija - Srbija 3.0, kao i o knjizi Vavilon Jasmine Reze. Rubrika Jubilej je posvećena stogodišnjici od rođenja Federika Felinija, a Fenomen reperformansu. Na Tanku liniju staje istoričarka umetnosti Sanja Kojić Mladenov, dobitnica nagrade Lazar Trifunović.Centralni gost emisije je filmski teoretičar Miroljub Stojanović, ovogodišnji dobitnik nagrade Nebojša Popović koja se dodeljuje za doprinos kritičkom promišljanju filmske umetnosti i kulture. Urednik serijala Danijela Purešević Urednik emisije Ana Tasić Reditelj Ivan Bukvić Montažeri Goran Mijić i Marko Roksandić Autori rubrika: Danijela Purešević, Marija Nenezić, Jasmina Vrbavac, Ana Tasić, Dragana Pantić, Jasmina Mijić, Jelena Videnović, Strahinja Savić Voditelj Željko Maksimović.\nRukomet - EP: Norveška - Slovenija, r.\nVaterpolo - EP: Hrvatska - Grčka, r.\nAleksandra Perović je vanredni profesor na Odseku za kliničku lingvistiku i razvojnu psihologiju Univerzitetskog koledža u Londonu, čuvenog UCL-a. Postdoktorske studije, na Katedri za mozak i kognitivne nauke, zaokružila je na još čuvenijem MIT-ju, Boston, Masačusets. Jezik je za Aleksandru neiscrpno polje istraživanja a njen naučno-istraživački rad fokusiran je na decu i odrasle sa autizmom, Daunovim i Vilijamsovim sindromom. Jedan je od osnivača Udruženja za Vilijamsov sindrom za područje Balkana i svu svoju energiju, znanje i autoritet nesebično koristi da Udruženje ojača a svest društva podigne kada su u pitanju ljudi sa posebnim potrebama.Prof. dr Aleksandra Perović je u životu i karijeri koračala čudnim putevima, u smislu izazova i odluka. Zamalo je postala milioner. Ali zamalo. MIT u Bostonu je jako želeo da je zadrži. Ona je rekla ne, i odlučila se za Evropu. Jer, kako tvrdi, na starom kontinentu porodica lepše raste.Autor emisije Mirjana Nikolić.


“Kultura je ženskog roda” – Onlajn konferencija o položaju, značaju i ulogama žena u procesima u kulturi : Nadlanu.com\n“Kultura je ženskog roda” – Onlajn konferencija o položaju, značaju i ulogama žena u procesima u kulturi\nObjavljeno 4. mar 2021. / 21:36:39\nMeđunarodni dan žena 8. mart obeležava se u čitavom svetu kao dan borbe za ekonomsku, političku i socijalnu ravnopravnost žena i muškaraca, tim povodom Ministarstvo kulture i informisanja u saradnji sa Color Media Communications organizuje konferenciju “Kultura je ženskog roda” - onlajn konferenciju o položaju, značaju i ulogama žena i ženskih tema u procesima u kulturi.\nNa otvaranju konferencije će govoriti:\n- Maja Gojković, potpredsednica Vlade Republike Srbije i Ministarka kulture i informisanja\n- Dragana Milošević, pokrajinska sekretarka za kulturu, javno informisanje i odnose sa verskim zajednicama\n- Milana Rikanović, šefica Kancelarije UN Women u Srbiji\nKroz tri panel diskusije eminentni stručnjaci će pričati o položaju žena u oblasti kulture u svetu i kod nas. Detaljniju agendu konferencije možete pogledati na linku: http://communications.rs/kulturajezenskogroda/\nNa konferenciji će, između ostalih, govoriti: Čarna Milinković, istoričarka i viša kustoskinja Muzeja Vojvodine; Nataša Popovska, istoričarka umetnosti i viša kustoskinja Muzeja grada Beograda; Jelena Sredanović, grafičarka; Sanja Crnobrnja Krasić, arheološkinja; Jelena Milašinović, Beogradska filharomija; Sonja Petrović, rediteljka; Jelena Medaković, direktorka Muzeja grada Beograda; Tijana Palkovljević Bugarski, upravnica Galerije Matice srpske; Jasmina Ninkov, direktorka Biblioteke grada Beograda; Marija Kostić, direktorka Centra za kulturu i biblioteke opštine Knić, Ljiljana Krasić, direktorka Narodnog muzeja "Toplice"; Slavica Stefanović, direktorka Narodnog muzeja u Užicu; Duška Jovanić, novinarka; Maja Herman Sekulić, pesnikinja; Biljana Srbljanović, dramska spisateljica; Nataša Tasić Knežević, operska pevačica, SNP; Milena Garfield Trobožić, pozorišna i filmska producentkinja; Biljana Cincarević, slikarka...\nSvi zainteresovani konferenciju će moći da prate putem linka koji se nalazi OVDE.


Vitamin C 200 mg 10 ampula za oralnu primenu – na stanju | SHOP.BENU.RS\nVitamin C 200 mg 10 ampula za oralnu primenu:\nVitamin C 200 mg 10 ampula za oralnu primenu\nVitamin C je neophodan našem organizmu u periodu gripa i prehlade, jer skraćuje trajanje bolesti i omogućava brži oporavak. Vitamin C je snažan antioksidans koji čuva organizam od štetnog dejstva slobodnih radikala i deluje protivupalno. Zato se preporučuje fizički aktivnim osobama. Vitamin C je neophodan anemičnim osobama koje uzimaju preparate gvožđa, jer poboljšava resorpciju ovog minerala. Poboljšanjem sinteze kolagena, vitamin C je odgovoran za lepši ten, lepšu kosu i nokte, a utiče povoljno i na brže zarastanje rana. Sopharma Vitamin C u ampulama je rastvor za piće, praktično bez ukusa i aditiva, pogodan za rastvaranje u vodi ili hrani. Sopharma Vitamin C u ampulama se lako i komforno dozira, a omogućava bržu i pouzdanu resorpciju.\nDeca starija od 3 godine: popiti jednom dnevno 1 ampulu od 2 ml rastvorenu u vodi ili voćnom soku.\nJedna ampula za oralnu primenu sadrži 200 mg L-askorbinske kiseline. Ostali sastojci: natrijum-hidrogen karbonat, konzervans kalijum- sorbat, precišcena voda.\nSopharma Vitamin C\nPrimenom vitamina C u sezoni gripa i prehlade skraćuje se trajanje bolesti. Kao antioksidans čuva organizam od štetnog dejstva slobodnih radikala, a neophodan je uz preparate gvožđa, jer poboljšava resorpciju ovog minerala.\nVitamin C doprinosi održavanju normalne funkcije imunog sistema, za vreme i nakon intenzivne fizičke aktivnosti\nVitamin C doprinosi normalnom stvaranju kolagena za normalnu funkciju krvnih sudova, kostiju, hrskavice, desni, zuba i kože i doprinosi zaštiti ćelija od oksidativnog stresa\nVitamin C povećava apsorpciju gvožđa, doprinosi smanjenju umora i iscrpljenosti, normalnim funkcijama nervnog sistema, kao i normalnom metabolizmu stvaranja energije\nRecenzije Vitamin C 200 mg 10 ampula za oralnu primenu


Objavljeno 11. sep 2011. / 16:56:08\nVILJNUS, 11. septembra 2011. (Beta) – Košarkaška reprezentacija Srbija plasirala se u četvrtfinale Evropskog prvenstva u Litvaniji, pošto je u nedelju u Viljnusu pobedila Tursku sa 68:67 (18:11, 15:16, 23:26, 12:14).\nImali su “orlovi” i do 14 poena prednosti, ali su Turci u drugom poluvremenu prilazili i u poslednjem minutu došli do poena zaostatka i imali dva napada za pobedu, ali su Srbi izdržali i plasirali se medju osam najboljih.\nSrbija će u četvrtfinalu igrati u sredu ili četvrtak, ali se još ne zna na kom mestu će završiti takmičenje u grupi, niti ko će joj biti protivnik. “Orlovi” će verovatno biti četvrti i igraće za polufinale protiv Rusije ili Makeodnije, koji igraju sutra.\nSrbija osvojila ukupno 11 medalja


Švajcarci Archives - Serbinfo.ch\nIgnazio Cassis čestitao predsedniku Vučiću pobedu na izborima\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je čestitku predsednika Švajcarske Konfederacije Ignacija Kasisa, u kojoj se kaže:\n„Veliko mi je zadovoljstvo da Vam uputim čestitke povodom ponovnog izbora za predsednika Republike Srbije. Istovremeno, izražavam najbolje želje za Vaše lično blagostanje, kao i za prosperitet Vaše zemlje.\nŠvajcarska i Republika Srbija imaju odlične bilateralne odnose zasnovane na međusobnom poverenju. Mi smo važni i dugogodišnji partneri, koji teže istom cilju i imaju sličan pristup mnogim oblastima, kao što su nauka i inovacije. Drago mi je što održavamo redovne i konstruktivne kontakte. To nam omogućava da negujemo i jačamo naše odnose, kako na bilateralnom, tako i na multilateralnom nivou. Štaviše, o ovoj dugogodišnjoj iintenzivnoj saradnji svedoči i pokretanje novog programa saradnje 2022-25.\nŽelim da iskoristim svoj mandat kao predsednik Švajcarske Konfederacije za podsticanje i razvoj bilateralne saradnje između naše dve zemlje. U tom smislu, radujem se nastavku naše aktivne i produktivne saradnje“, navodi se u čestitki švajcarskog predsednika Kasisa.


Foto: Beta/Tamino Petelinsek\n06.04.2018. 11:50h 06.04.2018. 15:28h\nBEOGRAD - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić sastaće se ponovo s nemačkom kancelarkom Angelom Merkel na njen poziv 13. aprila.\n"Reč je o radnoj poseti, tokom koje je predviđen sastanak, radni ručak i obraćanje medijima", preciziraju u Kabinetu predsednika Srbije. "Da podsetimo da se predsednik Vučić prethodno sastao sa kancelarkom Merkel, takođe na njen poziv, u Berlinu, 27. februara, tako da se njihov ponovni sastanak, posle samo mesec i po dana, može smatrati delom redovnih predsednikovih konsultacija sa najuticajnijom figurom evropske i svetske političke scene", ističu u predsednikovoj Spoljnopolitičkoj službi.\n(Kurir.rs/Tanjug/Foto: Beta/Tamino Petelinsek)\nAleksandar VučićAngela MerkelsastanakBerlin


POLITIČKU OSTRAŠĆENOST I DEMAGOGIJU DEMANTUJU ČINJENICE I DOBRA SARADNJA SA SVIM VJERSKIM ZAJEDNICAMA\nU aktuelnoj izbornoj kampanji za parlamentarne izbore sve su češće poruke o navodnom progonu i diskriminaciji eparhija i vjernika Srpske pravoslavne crkve. Na takvim porukama kojima se potencira građanski i vjerski antagonizam a često širi i govor mržnje, zasnovan je politički marketing određenih političkih grupa, a organizuju se različita javna okupljanja pa čak i ljetnji kulturni festivali...\nDIJALOG SA LOKALNIM VLASTIMA O PRAKSI LJUDSKIH PRAVA: TIVAT JE PRIMJER DOBRE PRAKSE I ISKUSTVA\nMinistarstvo za ljudska i manjinska prava prepoznaje i pohvaljuje uspješne akcije Opštine Tivat kod zaštite i promovisanja ljudskih prava. Tivat je primjer dobre prakse u razvijanju politika i proaktivnog pristupa prema manjinskim narodima i zajednicama, ali i socijalnoj inkluziji Roma i Egipćana...\nNAJAVA: RADNA POSJETA OPŠTINI TIVAT\nDržavni sekretar u Ministarstvu za ljudska i manjinska prava, mr Aleksandar Saša Zeković i direktor Direktorata za odnose sa vjerskim zajendicama dr Ismet Latić sa saradnicima boraviće sjutra, ponedeljak 17. avgusta 2020. godine, u radnoj posjeti opštini Tivat\nGRAĐANIN METHADŽOVIĆ U MINISTARSTVU ZA LJUDSKA I MANJINSKA PRAVA\nDržavni sekretar u Ministarstvu za ljudska i manjinska prava mr Aleksandar Saša Zeković sa saradnicima primio je građanina Kenana Methadžovića iz Podgorice čija se porodica suočava sa ozbiljnim prijetnjama po nacionalnoj i vjerskoj osnovi\nKONKURSI MINISTARSVA PROSVJETE ZA DODJELU STIPENDIJA UČENICIMA I STUDENTIMA RE ZAJEDNICE ZA STUDIJSKU 2020/2021. GODINU\nU skladu s mjerom broj 2.1.4. i 2.1.5. iz Akcionog plana za sprovođenje Strategije za socijalnu inkluziju Roma i Egipćana u Crnoj Gori 2016-2020. za 2020/2021. školsku godinu...\nLista/Spisak predlozenih predstavnika NVO za člana/članicu radne grupe za izradu Strategije za socijalnu inkluziju Roma i Egipćana u Crnoj Gori 2021-2024 (radni naziv)\nNa osnovu člana 8 Uredbe o izboru predstavnika nevladinih organizacija u radna tijela organa državne uprave i sprovođenju javne rasprave u pripremi Zakona i Strategija („Službeni list CG”, broj 22/08, 42/11, 54/16 i 13/18), Ministarstvo za ljudska i manjinska prava objavljuje\nDODATNA INICIJATIVA ZA NAPREDAK U SOCIJALNOJ INKLUZIJI ROMA I EGIPĆANA: OBUKA ZA SARADNIKE U OBLASTI OBRAZOVANJA\nJavna ustanova Gimnazija “Slobodan Škerović” kao Centar za obrazovanje odraslih uputila je javni poziv da se zainteresovane osobe prijave na obuku za saradnike u socijalnoj inkluziji Roma i Egipćana u obrazovanju za opštine Podgorica, Nikšić, Berane, Herceg Novi, Bar, Ulcinj, Kotor i Tivat\nOSUĐUJEMO ANTIMUSLIMANSKU AKCIJU U BERANAMA\nMinistarstvo za ljudska i manjinska prava osuđuje zastrašivanje građana islamske vjeroispovijesti u Beranama i saopštava da su crnogorske vlasti odlučne i sposobne da svima osiguraju bezbjedan i dostojanstven život. Slobodno i otvoreno društvo i napredak građanske Crne Gore su imperativ u svakom trenutku\nSA SVIM VJERSKIM ZAJEDNICAMA GRADIMO OZBILJNO I ODGOVORNO PARTNERSTVO\nMinistarstvo za ljudska i manjinska prava sa posebnom pažnjom se upoznalo sa Deklaracijom Evropskog hrišćanskog političkog pokreta (ECPM) o crnogorskom Zakonu o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja i pravnom položaju vjerskih zajednica koja je u javnosti predstavljena početkom prošlog mjeseca


Hotel za Santa Ponsa (Шпанија) : 23 pronađenih hotela\nHesperia Playas de Mallorca Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici Gran Via Del Puig Major, 2, pozicija mu je sever za grad Santa Ponca, a od centra je udaljen samo 3 minuta hodom.Stil hotela Hesperia Playas de Mallorca je Luksuzan, a pruža pun komf...Još informacija\nApartamentos Jutlandia Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Santa Ponca. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Nalazi se u ulici Avenida Golf, 1, pozicija mu je jugoistok za grad Santa Pon...Još informacija\nHoliday Park Santa Ponsa Hotel sa 2 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Santa Ponca je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata.Na 8 minuta hodom udalj...Još informacija\nOla Apartamentos Bouganvillia Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici Des Centre, 4, pozicija mu je severozapad za grad Santa Ponca, a od centra je udaljen samo 14 minuta hodom.Sa kapacitetom od 150 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tip...Još informacija\nPlaza Santa Ponsa Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Plaza Santa Ponsa pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Santa Ponca: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, ...Još informacija\nU hotelu Apartamentos Casablanca pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Teniski teren, Perionica, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Kategorija mu je tri zvezdice, ...Još informacija\nApartamentos Gran Santa Ponsa Hotel sa 3 zvezdice\nNa 6 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Avenida Rey Jaime, 114 sa pozicijom istok za grad Santa Ponca, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo ne...Još informacija\nSon Malero Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Santa Ponca, a nalazi se u ulici Cami de Son Malero, 11, na samo 11 minuta kolima od centra grada.U hotelu Son Malero pronaći ćete sve usluge, a posebno: n....Još informacija\nApartamentos Portofino/Sorrento Hotel sa 2 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Santa Ponca. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Nalazi se u ulici Avenida Jaime I, 86, pozicija mu je jugozapad za grad Santa...Još informacija\nDelfin Casa Vida Hotel sa 2 zvezdice\nU hotelu Delfin Casa Vida pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Santa Ponca: Recepcija otvorena 24 sata. Stil ovog hotela je Sa plažom.Nalazi se u ulici Rei S...Još informacija\nHotel Delfin Mar Hotel sa 4 zvezdice\nNa 4 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Via Rey Sancho, 11 sa pozicijom jug za grad Santa Ponca, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko...Još informacija\nBahia del Sol Hotel sa 4 zvezdice\nU hotelu Bahia del Sol pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Nalazi se u ulici Avenida Jaime I, 74, pozicija mu je jugozapad za grad Santa Ponca, ...Još informacija\nHotel Globales Pionero Hotel sa 4 zvezdice\nU hotelu Hotel Globales Pionero pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, Klimatizovan...Još informacija\nTRH Jardín Del Mar Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici Huguet des Far, s/n, pozicija mu je severozapad za grad Santa Ponca, a od centra je udaljen samo 11 minuta hodom.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Sa plažom za grad Santa P...Još informacija\nSentido Punta del Mar Hotel sa 4 zvezdice\nNa 18 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Huguet d´es Far,11. Urb. Es Castellot sa pozicijom severozapad za grad Santa Ponca, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira ...Još informacija\nHotel Bon Repós Hotel sa 2 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Santa Ponca. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 4 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Avenida Rey Sanch...Još informacija\nGran Isla Apartamentos Jutlandia Hotel sa 0 zvezdice\nNa 7 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Avenida del Golf 1 sa pozicijom jugoistok za grad Santa Ponca, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo ne...Još informacija\nGran Isla Apartamentos Plazamar Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Gran Isla Apartamentos Plazamar je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Avenida del Golf 4, pozicija mu je jugoistok za grad Santa Ponca, a od centra j...Još informacija\nGolf Beach Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Golf Beach je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 65 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Avda. rey jaime i, 106 Santa Ponsa (mallorca) sa pozicij...Još informacija\nGolf Santa Ponsa Hotel sa 4 zvezdice\nU hotelu Golf Santa Ponsa pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Besplatan parking, Klimatizovano, Satelitska televizija. Kategorija mu je četiri zve...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Santa Ponsa (Шпанија) : 23 pronađenih hotela


Šehovac: Ilidžanski borac realizovao sve planove u 2020. godini – Источно / Istočno\nŠehovac: Ilidžanski borac realizovao sve planove u 2020. godini\nBoračka organizacija „Ilidžanski borac“ iz Istočne Ilidže uprkos teškoj situaciji u protekloj 2020. godini i pandemiji virusa korona, uspjela je da realizuje sve planirane aktivnosti, zaključeno je na današnjoj redovnoj sjednici Skupštine Boračke organizacije.\nPredsjednik Boračke organizacije „Ilidžanski borac“ Goran Šehovac rekao je novinarima da je na današnjoj sjednici analizirano šta je urađeno u prethodnom periodu, a šta je plan da se realizuje u narednom periodu.\n– Burna je godina bila, pogotovo što je vladala i ova bolest korona. U svakom slučaju, Boračka organizacija „Ilidžanski borac“ je uspjela da realizuje sve planove što je i dala sebi kao zadatak za 2020. godinu. Imali smo par intervencija kada su u pitanju naši demobilisani borci, gdje smo im pomagali, išli smo „od vrata do vrata“, reagovali na pozive naših članova i ukazali pomoć bolesnim, pogotovo porodicama poginulih i demobilisanih boraca, te RVI – rekao je Šehovac.\nŠehovac je istakao da je 2020. godinu za „Ilidžanski borac“ obilježio i grupni odlazak sugrađana i članova ove boračke organizacije u Niš, gdje su posjetili vječnu kuću, položili vijence i cvijeće, te odali počast preminulom doktoru Miodragu Laziću.\n– Za sve naše saborce i članove boračke organizacije smo organizovali prevoz i prenoćište u Nišu, da bismo ispoštovali našeg doktora Miodraga Lazića. Uz intervenciju SO Istočna Ilidža smo šetalištu u Istočnoj Ilidži dali ime po dr Miodragu Laziću, a u narednom periodu planiramo i izradu i postavljanje statue dr Laziću – kaže Šehovac.\nŠehovac ističe da „Ilidžanski borac“ funkcioniše odlično i da trenutno broji preko 700 članova, koji su, prema njegovim riječima, aktivno gradili boračku organizaciju.\nOn dodaje da ova boračka organizacija svake godine organizuje manifestacije poput „Dani odbrane Ilidže“, „4. avgust“ i „Dani Kasindolskog bataljona“.\nŠehovac je dodao da postoji i određenih problema, poput toga što su borci nezadovoljni položajem boračke populacije, te u narednom periodu imaju i plan da iskažu određenu vrstu protesta povodom toga.\nDodaje da oni podržavaju sve boračke organizacije širom Republike Srpske koje iskazuju nezadovoljstvo radom pojedinih organa, kada je u pitanju status boračke organizacije.\nPOČELO OBILJEŽAVANJE DANA NESTALIH SARAJEVSKIH SRBA\nSluženjem parastosa srpskim žrtvama u Crkvi Svetog Đorđa u Miljevićima u Istočnom Sarajevu počelo je obilježavanje Dana nestalih lica srpske nacionalnosti na...\nSUTRA U ISTOČNOM SARAJEVU O ZAŠTITI IMOVINSKIH PRAVA RASELJENIH IZ FBiH\nU Gradskoj upravi Istočno Sarajevo sutra će biti održan sastanak o zaštiti imovinskih prava izbjeglih i raseljenik lica iz Federacije BiH /FBiH/...\nOpština Sokolac jedini partner u reorganizaciji JP VIK ,,Vrelo Bioštice”\nNačelnik opštine Sokolac Milovan Bjelica razgovarao je sa stečajnim upravnikom Javnog preduzeća vodovod i kanalizacija ,,Vrelo Bioštice” a.d. Sokolac Radomirom Jokićem o...\nBANJALUKA - Neoporezivi dio plate u Republici Srpskoj uskoro bi trebalo da bude 1.000 KM i, prema nezvaničnim informacijama, u realizaciju te...


Prema njegovim rečima, lažne vesti kreiraju politički, poslovni i drugi centri moći, koji plasiranjem određenih informacija u medijama nastoje da ostvare svoj interes, budući da javnost veruje u sve što pročita i čuje.\n– Kreiranjem lažnih vesti, mediji postupaju opasno i neprofesionalno, jer dovode ljude u zabludu, ukazao je Vlaović i predočio da u ekstremnim situacijama mogu ugrozitii nečiji život.\nOn je, u okviru serijala Pres Ekstra, novinarki Sandri Krstanović Živković rekao da javnost, pod uticajem lažnih vesti, može da stekne pogrešne utiske i počne da se ponašapo određenom modelu, što je vrlo štetno.\n„Moja preporuka ljudima je da ne veruju u sve što čuju u medijima i da dobro razmisle ako im je nešto nelogično. Najbolje je da provere i tako procene da li i je vest istinita ili ne“, naglasio je Vlaović.\nPrema njegovom stavu, protiv lažnih vesti se može boriti isključivo istinom, jer će javnost jedino tako moći da prepozna šta su prave vrednosti.\n– Lažne vesti su oduvek bile jedna vrsta negativnog brenda i ne mogu se elominisati, ali se dobrom kampanjom i istinitim izveštavanjem mogu makar delimično suzbiti, zaključio je Vlaović.\nGojko Vlaović Lažne vesti\n← Konkurs za podnošenje projekata u okviru programa Jačanje medijskog sistema\nUbijen novinar u Kankunu →


Makart | Knjiga: PRIČE S MARSA - Srđan V. Tešin | Internet knjižara | Drugačiji od drugih\nNova knjiga priča Srđana V. Tešina, jednog od vodećih pisaca novije generacije u savremenoj srpskoj književnosti.\nPriče iz knjige Priče s Marsa nalaze se u više antologija savremene srpske priče, a jedna od njih uvrštena je nedavno u Antologiju najbolje evropske priče koja izlazi u SAD.\nOblikovane kao snažna i provokativna urbana crna hronika naših dana, nove priče Srđana V. Tešina postavljaju pred čitaoca pitanja na koja on ne može izbeći odgovor:\nDa li je svaki naš grad postao Mars?\nDa li je moguć život na Marsu?\nOtuda se može kazati kako je ova knjiga upečatljiva povest o tome kako smo sopstveni život pretvorili u Mars.Dvadeset tri kratke priče izuzetne uzbudljivosti i kritičke snage, kao i piščev poetički zapis o tome kako napisati kratku priču.\nPRIČE S MARSAOd istog autora\nPRIČE S MARSAMožda vam se svidi i…


Sestra stradalog radnika MB-a tražila istinu, a dobila otkaz | N1 Srbija\nObećanja, ponude pa onda i pritisci - to su izazovi sa kojima se suočava porodica 25-ogodišnjeg Milomira Milivojevića koji je stradao u julu, u poslednjoj u nizu nesreća u fabrici raketnih goriva "Milan Blagojević - namenska" u Lučanima.\nNaime, od kada su Milivojevići o svemu progovorili javno - za N1, i za propuste u radu optužili direktora najpoznatijeg preduzeća u Lučanima, počeli su i pritisci.\nBio je radnik fabrike naoružanja "Milan Blagojević" u Lučanima. U julu ga je na radnom mestu zadesila eksplozija i to kobna. Nikada se nije vratio kući u kojoj porodica mesecima čeka odgovore.\nTri meseca su se uzaludno nadali: rukovodstvo fabrike i sud će utvrditi propuste. Zato su u oktobru odlučili da progovore za N1. Posvedočili su da im je u zamenu za istinu u fabrici ponuđen posao za majku i sestru stradalog mladića. Njegov otac, koji takođe radi u Namenskoj, rekao je da u fabrici godinama ne poštuju procedure bezbednosti na radu. Milivojevići su za sve optužili Radoša Milovanovića, koji je na čelu najpoznatijeg preduzeća u Lučanima od 1982. Prema dostupnim podacima, za to vreme u fabrici je poginulo najmanje 18 radnika. Mislili su da će preko medija ubrzati pravdu, ali objašnjavaju - brzo su stigli samo pritisci moćnog direkora. Sestra stradalog mladića dobila je otkaz u privatnoj firmi čije poslovanje zavisi od fabrike "Milan Blagojević".\n"Gazdarica me je pozvala na razgovor, bile smo tu sat vremena i čak on optužuje gazdaricu kako meni pomaže u pisanju medijma, obraćanju ministarstvima, kako ja u stvari sa gazdaricom sedim i zajedno nas dve pišemo protiv Radoša, kako mi želimo da ga smenimo", kaže sestra stradalog radnika, Mirjana Milivojević.\n"Ja sam jedan dan videla direktora na ulici. Prišla sam i htela sam da mu se zahvalim za to što je urgirao da mi se ćerka otpusti. Međutim, on je rekao, pitao me je: Ko sam ja i šta hoću od njega? Ja sam majka onog mrtvog deteta što je ostavilo život tamo, a sad ne znam šta vam ovov drugo dete smeta pa ste urgirali da bude otpušteno. Seo je u kola i otišao", kaže majka stradalog radnika, Nela Milivojević.\nPrvog decembra stigao je izveštaj veštaka Ministarstva unutrašnjih poslova u kojem - tvrde Milivojevići - piše da je za nesreću odgovoran baš sektor u kojem radi otac poginulog radnika. On misli: veštačenje je namešteno.\n"Da izvrše pritisak da ja odustanem od gonjenja bilo koga zato što se udarilo sad na moje kolege s kojima sam godinama i na mene. Znači, ispada da su moje kolege ubile moje dete. Ja znam da oni to nisu, ali ako će oni da prihvate krivicu oni neka idu u zatvor umesto direktora Radoša, nek ostave čoveka od 74 godine pa nek robijaju za njega. Znači, ja odustati neću", kaže otac stradalog radnika Milovan Milivojević.\nTagovi: lučani , milan blagojević , fabrika , Nesreća\nDruže ja da sam na tvom mestu sacekao bih direktora i ubio psa pa nek se slika. Kao onaj u Beogradu sto ga je baba ubila prevarant, mozes mako hoces ali neces dokle hoces. Pravdu u ruke i ubin skota\nDirektor umislio da je Bog i svemocan, ali zaboravio da je Bog gore i kad tada dodje da presudi i naplati. Zalosno, sta mu smeta devojka koja trazi krivca za smrt brata, hoce i nju da unisti. Malo mu sto im je naneo toliki bol?! Sve i svasta radi, kako bi ostao jos u ulozi direktora.\nZalosno, dokle taj bahati covek ide? Bitno je da je obezbedio njegovog sina i izgradio mu fudbalsko carstvo i da ima covek sa cime da se igra. Koga briga za radnike i zrtve proizvodnje, ma to je za direktora potrosna roba, marva, tako ih on gleda. GaI covek preko svih, sad gazi preko ove devojke, moze da mu bude unuka, sram ga bilo. Nema taj covek ni obraza, ni karaktera, ni nicega u sebi.