Dečje radionice i izložbe u Kulturnom centru Zrenjanina | ZR KLIK\nZrenjanin-Pogledajte program Kulturnog centra Zrenjanina za narednih nekologo dana:\nOD 10h na FB stranici KCZR\nU subotu, 12. decembra na FB stranici Kulturnog centra u 10h u okviru dečjeg programa KCZR održaće se radionica škole računara „Nimiko“ na kojoj će se govoriti na temu „Kako pametno koristiti Internet“, radionički blok pod nazivom „Persu kutak za zdrav trenutak“ i „ Iron sportski izazov“.\nZRENJANINSKA FOTOGRAFSKA SCENA 2020.\nIzložbeni salon KCZR do 15. decembra\nu Kulturnom centru Zrenjanina u toku je osma godišnja izložba foto kluba CD13 „Zrenjaninska fotografska scena 2020.“\nIzložba se organizuje sa namerom da prezentuje radove zrenjaninskih fotografa koji su nastali tokom prethodne dve godine a prethodio joj je konkurs na koji je pristigla 261 fotografija od 37 autora. Tema konkursa je bila slobodna. U izložbenom salonu Kulturnog centra do 15. decembra publika može da pogleda 71 fotografiju selektovanu od strane tročlanog žirija.\nU Kulturnom centru Zrenjanina završeno je žiriranje radova Likovnog konkursa „30X30“. U nastavku na sajtu Kulturnog centra možete pronaći saopštenje žirija i imena učesnika konkursa, likovnih umetnika, čiji će radovi biti izloženi na ovogodišnjem Likovnom salonu 30X30 koji otvaramo 17. decembra 2020. – https://kczr.org/17-12-otvaranje-likovnog-salona-30×30/\nU četvrtak, 17. decembra u Kulturnom centru Zrenjanina otvara se XV Likovni salon 30X30. U okviru likovnog salona predstaviće se radovi najuspešnijih učesnika ovogodišnjeg Likovnog konkursa 30X30 koji je u septembru, ove godine, raspisao Kulturni centar Zrenjanina u saradnji sa autorom projekta mr Milutinom Mićićem. U okviru ceremonije svečanog otvaranja proglasiće se i najuspešniji učesnici konkursa – dobitnici nagrada. Otvaranje će se prenositi i uživo, na FB stranici Kulturnog centra a sam program organizuje se u skladu sa epidemiološkom situacijom. (https://www.facebook.com/kulturni.zrenjanina/?eid=ARAtt2ASCivlMqfEEBn5TF0LZQ-FkxCnBbTV0m3nuKLypuCst9R6x4G8BFnlltDmMLYlXGAVmciAGD_5)\nKulturni centar Zrenjanina otvoren je za posetioce, publiku i korisnike prostora svakog radnog dana do 17 časova


Ćorić: Iduće godine bi se mogao početi graditi Aerodrom u Trebinju / Bljesak.info | BH Internet magazin\nMinistar prometa i veza RS\nĆorić: Iduće godine bi se mogao početi graditi Aerodrom u Trebinju\nGospodarstvo / Ulaganja | 30. 05. 2021. u 12:09 Bljesak.info\nFoto: PowerUp Toys / Ilustracija\nMinistar prometa i veza Republike Srpske Nedeljko Ćorić izjavio je da je intencija Republike Srpske da do 2025. godine bude završena dionica auto-puta od Bijeljine do Rače, te da sljedeće godine počne gradnja aerodroma u Trebinju.\nĆorić je u intervjuu Srni podsjetio da su na zajedničkoj sjednici vlada Republike Srpske i Srbije kao strateški ciljevi zajedničkog djelovanja definirani upravo izgradnja auto-puta Beograd - Banjaluka, te izgradnja aerodroma u Trebinju.\n"Kada je u pitanju dinamika izgradnje auto-puta, raduje me opredijeljenost Vlade Srbije da u punom kapacitetu financira izgradnju dionice Rača - Bijeljina. Riječ je o dionici dugoj 20 kilometara, čija je procijenjena vrijednost 134 milijuna eura", istakao je Ćorić, a prenosi Srna.\nDobra dinamika gradnje mostar na Savi\nPrema njegovim riječima, Republika Srpska je sa svoje strane stvorila sve preduvjete za raspisivanje tenderske procedure koja bi obuhvatila projektiranje i samu izgradnju ove dionice.\n"Ono što me raduje jeste da dinamika izgradnje samog mosta na rijeci Savi ide u skladu s planovima i sigurno je da će to biti završena već sredinom sljedeće godine", napomenuo je resorni ministar.\nĆorić je naveo da se usporedo radi na dionici auto-puta od Vukosavlja prema Brčkom i od Brčkog do Bijeljine, te najavio da će uskoro biti raspisan novi javni poziv za te dionice.\nOn kaže da je nepoznanica koliko će Brčko distrikt da prati dinamiku izgradnje auto-puta, s obzirom na to da oni još nisu definirali ni neke osnovne korake koje moraju da urade da bi stvorili preduvjete za raspisivanje javnog tendera za projektiranje i izgradnju na dionici koja prolazi kroz distrikt.\nĆorić je dodao da je u velikom dijelu završena eksproprijacija zemljišta na dionici od Bijeljine prema Brčkom, te da se nastavlja na dionici od Vukosavlja do granice s distriktom, gdje se trenutno rješava problem miniranog terena.\nUskoro izgradnja od Doboja do Putnikovog Brda\nGovoreći o ostalim aktivnostima poduzeća "Autoputevi Republike Srpske", Ćorić je naveo da su one usmjerene na koridor 5c i podsjetio da je prije petnaestak dana potpisan ugovor o nastavku gradnje dionice od Doboja do Putnikovog Brda.\n"Mislim da će u narednih sedam dana krenuti izgradnja na toj dionici.\nDrugo najvažnije gradilište u ovom trenutku je most u Gradišci i raduje nas da je taj posao pri kraju. Prema informacijama koje imam, oko 60 posto radova na mostu je završeno. Do svibnja 2022. godine imat ćemo most koji će biti u funkciji", poručio je Ćorić.\nOn je kao posebno značajno naveo činjenicu da je hrvatska strana poduzela svoje aktivnosti i izabrala najpovoljnijeg ponuđača za gradnju dijela puta od granice s BiH do Okučana.\nIzgradnja iduće godine?\n"U proračunu Republike Srbije definiran je dio sredstava za eksproprijaciju zemljišta, koju ćemo započeti već u ovoj godini. Nadam se da do kraja godine možemo završiti sve neophodne procedure da bismo s izgradnjom aerodroma mogli da krenemo već u sljedećoj godini", rekao je Ćorić.\nGovoreći o poslovanju Aerodroma Banja Luka, Ćorić je rekao da je pandemija znatno utjecala na ostvarene rezultate, ali i na planove ovog poduzeća, javlja Srna.\n"Oko 75 posto saobraćaja koji se odnosi na prijevoz putnika je zaustavljen, a tri mjeseca je čak bila obustavljena i redovna linija Banjaluka - Beograd. Ono što nas raduje jeste da smo u ovoj godini potpisali još jedan ugovor s velikom svjetskom korporacijom 'Viz er', koja će otvoriti pet novih linija iz Banja Luke, dok 'Rayan air'' već definira dvije nove linije", naglasio je Ćorić.\nCilj kome Ministarstvo teži, tvrdi Ćorić, jeste da Aerodrom Banjal Luka dođe do broja od 500.000 putnika na godišnjoj razini.\n"Mislim da je to dostižan cilj, ali on zahtijeva predan rad ne samo menadžmenta ovog poduzeća, već svih organa koji na bilo koji način mogu da doprinesu boljem statusu Aerodroma Banja Luka, a i samom prometu robe i putnika", rekao je Ćorić.\nDodao je da su u tijeku pregovori s određenim prijevoznicima oko kargo prometa, te da postoje određene nedoumice oko samog carinjenja robe i daljeg transporta robe koja bi stizala na Aerodrom Banjaluka.\nOčekuju se grant sredstva\n"Kako sam informiran, Vijeće ministara je osiguralo sredstva za izgradnju mosta na Tari, za koji će dio sredstava morati da osigura i Crna Gora, kao i za izgradnju samog graničnog prelaza. U lipnju predstoji potpisivanje sporazuma između BiH i Crne Gore oko definiranja načina izbora najpovoljnijeg ponuđača", pojasnio je Ćorić.\nNaveo je da se za izgradnju ovog puta očekuju i značajna grant sredstva, te dodao da je plan da se do kraja godine završe svi neophodni radovi na dokumentaciji, te da se sljedeće godine definiše finansiranje i raspiše tender za izgradnju.\n"Time ćemo napasti tu dionicu koja zaista predstavlja problem ne samo za ljude koji žive u Foči, već uopšte problem komunikacije između Sarajeva i Podgorice", istaknuo je Ćorić.\nKada je riječ o javnim poduzećima, Ćorić je naveo da je u ovom trenutku možda najvažniji proces restrukturiranja "Željeznica Republike Srpske".\nOvo poduzeće, naveo je Ćorić, mora biti spremno da odgovori vremenu koje dolazi, a u kojem će značajan transport biti preusmjeren na željeznice.\n"Naš cilj je da stvorimo zdravo poduzeće, koje će biti tržišno orijentirano, koje će moći da zadovoljni potrebe i privrede i stanovništva, ali i potrebe radnika. Proces restrukturiranje ide u dobrom smjeru, što je u svojim izvještajima potvrdila i Svjetska banka", naglasio je Ćorić.\nIstaknuo je da je tempo koji Ministarstvo saobraćaja i veza diktira u ovom trenutku možda i malo naporan za javna poduzeća koja su pod njegovom direktnom ingerencijom i kontrolom, te naveo da ima pitanja koja se moraju kvalitetnije rješavati.\n"Ono što se u značajnoj mjeri mora poboljšati jeste kvaliteta izvedenih radova i rad nadzornih organa. Ministarstvo neće dozvoliti da bilo tko, na bilo koji način, ne radi ono što je definirano projektnim zadatkom", rekao je Ćorić.\nNedeljko Ćorić RS Promet\nPlenković: Radovi na mostu Svilaj uskoro će biti gotov


Hit By Pain - Pevamo o sistemu koji nas guši, o slobodi koju nemamo (intervju) - PRINCIP | Fanzin o alternativnoj kulturi i umetnosti\nPRINCIP | Fanzin o alternativnoj kulturi i umetnosti RAZGOVORI Hit By Pain - Pevamo o sistemu koji nas guši, o slobodi koju nemamo (intervju)\nHit By Pain - Pevamo o sistemu koji nas guši, o slobodi koju nemamo (intervju)\nZa prvi broj fanzina, odlučio sam da razgovaram sa Vladimirom Rašićem, koji je i sam nekada bio fanzinaš (Konstruktivna Borba). Ovaj put, nećemo o fanzinima i prošlosti. Vlade sada svira u čačanskom bendu Hit by Pain i ovaj razgovor ćemo usmeriti na tu temu. Za početak, predstavi ukratko bend našim čitaocima:\nVlade: Pozdrav svima! Hit By Pain je hardcore bend iz Čačka. Nastao je kao ideja još 2011. godine, posle raspada dva HC benda iz ovog grada, a to su Democratic Terror i Anti–Dogma, ali kao datum osnivanja uzimamo 1. decembar 2013. kada se bend useljava u svoj lični studio za probe, dovodi još jednog gitaristu i počinje konkretno da radi. Hit by Pain trenutno čine Konstantin (vokal), Petar (gitara), Srđan (gitara), Vladimir (bas) i Miloš (bubanj).\nDobili smo ime po pesmi niškog HC benda T-Error, iz poštovanja prema pomenutom bendu, i kao način da pokažemo poštovanje prema celoj domaćoj HC sceni. Hit By Pain je trebalo da bude radno ime dok ne smislimo nešto bolje, međutim, nama se svidelo, a ljudima je postalo prepoznatljivo, pa smo rešili da ga ne menjamo.\nPostoje li drugi bendovi ili muzičari koji su uticali na vaš stvaralački rad?\nVlade: Imali smo dva uzora, ako mogu tako da ih nazovem, a to su upravo bendovi u kojima smo već svirali – Democratic Terror i Anti-Dogma. Želja nam je bila da ispravimo neke stvari koje nisu funkcionisale u prethodnim bendovima, da sviramo brže, jače i sa mnogo više srca, da skupimo ekipu koja će dugo moći da se održi na okupu i, što je najbitnije, da nastavimo onde gde su prethodni bendovi stali. Iz tog ugla gledano, veliku zahvalnost dugujemo gore navedenim bendovima od čijih je članova nastao Hit By Pain!\nZašto ste se odlučili da svirate ovu vrstu muzike, i to isključivo autorske stvari, kad znamo da HC zvuk teško prolazi i u mnogo većim sredinama nego što je Čačak?\nVlade: Zato što volimo hardcore! Najstariji članovi benda slušaju ovu vrstu muzike više od 15 godina, ali uprkos tome što radimo, stvaramo porodice, imamo obaveze, ljubav prema ovoj vrsti muzike je ono što nas gura iz dana u dan!\nKo piše nove stvari u bendu? Koja tematika preovladava u tekstovima?\nVlade: Pesme uglavnom nastaju kao ideje gitariste Pera i basiste Vlada (tj. mene), s tim što ni jedna pesma nije ostala ista otkad je sviramo pa do danas, i mislim da je to jako bitno, jer je kreativnost najbolja kad svi članovi benda daju svoj doprinos. Trudimo se da sarađujemo maksimalno otvoreno jedni sa drugima, i to, za sada, ima dobre rezultate. Što se tematike tiče, to je već standardna HC priča – teme su uglavnom socijalnog karaktera. Pevamo o sceni, o prijateljima i neprijateljima, sistemu koji nas guši, slobodi koju nemamo, izneverenim prijateljstvima i buntu prema kiču i šundu koji nas okružuju.\nSkoro ste probili led i organizovali prvu svirku na domaćem terenu? Ima li Čačak publiku za koju se vredi toliko ’cimati’ i ulagati vreme i kintu?\nVlade: Ovaj grad je imao jaku scenu nekad, imao desetak solidnih bendova, gomila ljudi je išla na svirke... A onda je sve propalo. I danas u Čačku, osim bendova Zbedem i Hit By Pain, plus još par više projekata nego bendova, nema ništa. Kada smo rešili da organizujemo svirku, prvu underground svirku u Čačku posle 6-7 godina, nadali smo se da ćemo bar moći sto karata da prodamo, da nam ljudi bar pokažu da iole poštuju to što se cimamo. I šta se desilo? Video si i sam, bio si tu! Bilo je skoro 200 ljudi u klubu, bendovi su razvalili, svi smo se odlično proveli, u publici je bila ludnica, prijateljstvo na sve strane, posle svirke se sedelo, pilo, pričalo o svemu... I onda shvatiš. Ljudi u Čačku su gladni dešavanja ovakve vrste, i mislim da su shvatili da, ako nas ne podrže sad, sutra neće imati šta da podrže. Hvala im do neba na tome, i zbog te činjenice, moj odgovor na tvoje pitanje je – da, apsolutno!\nTri reči koje opisuju nastup Hit By Pain-a?\nVlade: Prijateljstvo, zezanje, ludnica.\nDosta ste putovali za ovo kratko vreme koliko postojite. Daj neku anegdotu.\nVlade: Pa ’ajde recimo ovako... Kad smo svirali u Gornjem Milanovcu prvi put, naš pevač Konstantin je bio toliko pijan, i kada je najavljivao bend pre prve pesme, pokušao je da se zahvali svima koji su nas pozvali u Milanovac da sviramo, ali je istrtljao nešto što do dan danas nije uspeo da nam prevede na srpski jezik. I dan danas kada gledamo taj snimak na Youtube-u, pokidamo se od smeha, što ni on sam nije mogao da razume šta je želeo da kaže. Iskreno, pijemo dosta na svirkama, i nije ovo neka anegdota, i sigurno da ih ima i boljih, ali ja stvarno ne mogu da se setim sad ni jedne.\nCelu svirku gurate svoj repertoar uz retke obradu. Materijala ima i za ceo album?\nVlade: Materijal imamo, navežbani smo do jaja, imamo i solidnu opremu, i jedino što nam sad trenutno nedostaje je – novac... Snimanje je užasno skupo, a mi nismo u situaciji da iskeširamo hiljadu-dve eura za snimanje. Ipak, uskoro ulazimo u studio, snimamo singl i spot za pesmu, pa cemo konačno moći da se predstavimo publici na pravi način. A nadamo se da ćemo do leta uspeti da skupimo neki novac za snimanje i da ćemo konačno izbaciti taj veoma očekivani album prvenac.\nHoće li HBP biti taj bend koji će srušiti predrasude o netrpeljivosti Užičana i Čačana? Dakle, hoćete li zasvirati u komšiluku?\nVlade: Sjajno pitanje! Po meni, netrepeljivost Užičana i Čačana je nastalo od strane fensi seljaka, kao i fudbalskih navijača, i mi se nikako ne vidimo u toj priči. Imamo dosta prijatelja u Užicu, a čak nam i gitarista tamo živi i radi, i zaista nam nije jasno zašto ljudi jedu govna i pljuju svoje komšije. Trebalo bi malo više da se držimo zajedno, ali mislim da će ljudi sa scene to skapirati tek kad seljaci počnu da ih biju po ulici samo zato što ne žele da budu seljaci kao oni. Svirali smo u Gornjem Milanovcu, za koji nas opet veže neko rivalstvo, i dočekani smo tamo kao braća, bez ikakvih prekih pogleda, a kamoli incidenata ili nešto slično. Tamo smo zajedno, mi i Milanovčani, pokazali da dobri ljudi prevazilaze gluposti, i da smo najjači kad se držimo zajedno! Dakle, mi smo uvek radi da dođemo, da se zezamo i da se družimo, samo treba neko da nas pozove!\nZa kraj, ima li ugovorenih nastupa za predstojeću godinu? Festivali, svirke…?\nVlade: Uh, sad trenutno, nastupa imamo gomilu – Čačak, Kraljevo, Valjevo, Beograd, i dva nastupa na dva festivala, Provincija Napada u Beogradu, i Invasion From The East u Novom Sadu. Između svih tih svirki je i planirano snimanje singla i spota, a planiramo i veliko otvaranje skejt parka u našem gradu, na kome će nastupiti veliki i poznati domaći bendovi. U medjuvremenu, sređujemo svoj studio, zakazujemo još nastupa i pripremamo majice, dukseve i ostale zajebancije za štampu. Iskoristio bih ovu priliku da ti se zahvalim što si nam dao priliku da odgovaramo na pitanja. Hvala i svim našim prijateljima muzičarima i bendovima na saradnji, nadam se da ćemo sarađivati još dugo. Veliko hvala za sve koji nas slušaju i podržavaju ovo što radimo. I najveće hvala našoj ekipi koja je uvek sa nama iz bez koje ne bismo imali razloga da se cimamo. Veliki pozdrav od HBP.


Svet Telekomunikacija: Setva i žetva\nSlučaj je hteo da ovo bude moj jubilarni 400. tekst na blogu!\n24. новембар 2012. 23:20\n25. новембар 2012. 12:56\nZeljko,pumpa је рекао...\nSale,vala svaka ti je kao Njegoseva!\nMislim da ako Telekom za sire narodne mase ostane na ADSL2+ tehnologiji,za jedno 2 do 3 godine gubi trku sigurno od konkurencije!Pozz i da nam jos dugo ostanes objektivan kao do sada!\n27. новембар 2012. 08:53\nPostoji potreba da se neko pravda. Zašto? Posle kupovine nema kajanja.\nSreća je da sam ja na strani Telekoma inače bi ovo bio veoma popularan blog. Činjenice čekaju tumačenje - ili niko nije zainteresovan ili se u neke stvari treba razumeti.\nŽeljko i Sloba, dugo vas nije bilo? Veliki pozdrav!\n28. новембар 2012. 22:05


Andrej Petrović trijumfom sefteisao X30 junior kategoriju | Sportski auto i karting savez Srbije\n- Newman motosport team sa kojim smo predhodnog vikenda testirali karting pozvao me je da vozim za njih na trci Copa Italia. Pobeda u X30 klasi definitvno je najbolji način da opravdam ukazano poverenje. Koliko sam doprineo sebi toliko sam i njima omogućio da ostvare veliki uspeh - rekao je je Andrej Petrović posle trke.\n- Prvu kvalifikacionu trku završio je na trećem mestu, a drugu na prvom. Tokom polufinalne trke udario ga je drugi vozač, pa je dospeo na 13. mesto, ali je uspeo da se probije napred i da završi kao peti i time zaradio startnu pozicju za finalni okršaj. Od starta mudro i taktički obilazio je jednog po jednog i 5 krugova pre kraj poveo je trku, da bi prvi prošao kroz cilj. Andrej je presrećan jer je nastavak takmičenja u Italiji posle 10 meseci započeo kao pobednik, što će mu dati vetar u leđa da se još više trudi, sa jasnom spoznajom da je najbitnije učestvovati na najjačim takmičenjima, a Italija je sinonim za to. Uspeh ga čini sve boljim i daje maksimalnu motivaciju da se što više trudi. Biti najbolji među najboljima je uspeh. Andrej već ovog vikenda nastavlja na najvećem takmičenju WSK gde je prijavljano 100 učesnika, koje se održava na stazi u Lonatu, naravno sa Newman timom - dodao je Srđan Petrović otac i finansijer mlađanog Andreja.


Gaši: Kosovska diplomatija poslednje dve godine u defanzivi | N1 Srbija\n16.11.2018. |19.00 |\nOpozicija u prištinskom parlamentu nije uspela u nameri da se održi sednica parlamenta na kojoj bi se razgovaralo o uspešnosti spoljne politike Kosova.\nSednica Skupštine Kosova, na kojoj je trebalo da se na zahtev poslanika opozicije raspravlja o neuspesima i skandalima spoljne politike Kosova, nije održana zbog nedostatka kvoruma.\nOsim ministra spoljnih poslova Bedžeta Pacolija koji se nalazi van zemlje, sednici nije prisustvovao ni premijer Ramuš Haradinaj.\nU obrazloženju zahteva opozicije za debatu o neuspesima diplomatije se kaže da se umesto da prioriteti spoljne politike bude dugoročni, oni se menjaju po dnevnom osnovu, proizvodeći konfuziju i neugodne situacije kod međunaroodnih partnera.\nA da li je spoljna politika zaista neuspešna? U Prištini kažu da je ona u zadnje dve godine bez većih rezultata. Za diplomatske neuspehe Kosova krivi se i lobiranje Srbije protiv kosovske nezavisnosti.\n"Kao prvo, kosovska diplomatija u poslednje dve godine je u defanzivi, trudeći se da onemogući kampanju protiv priznanja Kosova koju Srbija vrši preko Ivice Dačića. Zadnja godina prošla je tom duhu, Kosovo se trudilo da sašuva prizanja koja su navodno neke države povlačile kao rezultat lobiranja Srbije. Sa druge strane, problem je što su naše zemlje partneri iscrpele gotovo sve mogućnosti da obezbede nova priznanja", kaže analitičar Astrit Gaši.\nGeneralno, analitičari ocenjuju da se kosovska diplomatija suočava s tri ključna izazova. To su Srbija, nedostatak diplomatiskih kapaciteta kao i klijentelizam.\nInače, Kosovo je ove godine priznalo samo jedna država, bio je to Barbados, dok je prošle godine Kosovo je dobilo dva priznanja.\nPriština Kosovo Opozicija spoljna politika Ramuš Haradinaj priznanja\nIstina vredja! Cak i Kosovo kaze da su 10 Drzava povukli priznajenje Kosovo! Gde su sada komentari da je sve to Laz!\nKoga ovaj zanima?


Međunarodna suradnja Fakultet elektrotehnike, računarstva i informacijskih tehnologija Osijek ima dugogodišnju suradnju s drugim fakultetima, visokim školama i institutima u zemlji i inozemstvu. Suradnja se odvija razmjenom i gostovanjem nastavnika, znanstvenim usavršavanjem istraživača, provođenjem istraživanja u svrhu izrade završnoga i diplomskoga rada te doktorske disertacije. Nadalje, odvija se obavljanjem studentske prakse, pohađanjem jezičnih tečajeva, sudjelovanjem u istraživačkim projektima te brojnim drugim aktivnostima.\nUstanove međunarodne suradnje:\nPovezniceIntranet stranice - repozitorij dokumenata (potrebna AAI@etfos.hr prijava)Međunarodna suradnjaNovosti i događanjaUred za međunarodnu suradnju, znanstvene i stručne projekteKonferencijeInternational Journal of Electrical and Computer Engineering SystemsMobilnostMobilnost nastavnog i nenastavnog osobljaRegionalna suradnja na području ElektroenergetikeMeđunarodna suradnjaUstanove međunarodne suradnjeMeđunarodni projektiPreuzimanje obrazaca\t© 2016 FERIT


Slovenija: upečatljive manifestacije ove jeseni ·\n2ТМ > Razno > Slovenija: upečatljive manifestacije ove jeseni\nKineska korporacija „Hisense“ izgradiće u Velenju fabriku televizora Slovenačke gimnazijalke pobednice međunarodnog takmičenja iz sociologije\nSlovenija: upečatljive manifestacije ove jeseni\nSlovenija je poznata u celom svetu po svojim prirodnim i kulturnim znamenitostima. Ona ima mnoštvo mesta dostojnih pažnje turista – muzeje, galerije, prava arhitekturna blaga, objekte koji se nalaze na Uneskovoj listi svetskog nasleđa. Pored ovih znamenitosti ova malena zemlja iznenađuje velikom raznovrsnošću kulturnih manifestacija. Svaka veća opština organizuje barem jedan festival godišnje. Među ovim događajima svako će naći nešto što odgovara njegovom ukusu i budžetu. Festivali su deo lokalne kulture, a odražavaju i slovenačko gostoprimstvo i poštovanje tradicije, te su stoga dobro raspoloženje i snažni utisci gostima zagarantovani.\nNudimo vam kalendar predstojećih kulturnih manifestacija u Sloveniji.\nNa slovenačkom delu poluostrva Istra 23. septembra će se održati „Ironman 70.3“ – svetski poznato i jedno od najkomplikovanijih na svetu takmičenja u triatlonu. Manifestacije su planirane u gradovima Kopar, Izola, Piran i Ankaran.\nSlovenija nije slučajno izabrana kao mesto organizovanja ovog takmičenja – ona se nalazi u samom srcu Evrope na raskrsnici četiri kontrastna reljefa: Alpi, Sredozemno more, Panonska ravnica i Kras. Ovde su stvoreni idealni uslovi za sportsko takmičenje: više od 10 hiljada kilometara turističkih staza, mnoštvo znamenitosti koje se mogu posetiti biciklom, beskrajne mogućnosti za pećinski treking, rafting, alpinizam i padl-bording u kristalno čistim vodama. U Istri svakog sportistu i gosta čeka jedinstveno iskustvo, uključujući zanimljive ture po starim gradovima, živopisnim selima i prirodnim znamenitostima, kao i mogućnost odmora na obali Sredozemnog mora posle sportskih nadmetanja.\nMuzički festival Maribora\nZa period 20–29. septembra planirano je održavanje Muzičkog festivala Maribora, koji se organizuje u Sloveniji od 1964. godine i posvećen je kamernoj muzici i simfonijskim numerama. Program je sastavljen u saradnji sa domaćim i stranim producentima i muzičarima. Bez obzira na to što je festival doživeo mnoštvo transformacija, trudi se da sačuva dva osnovna elementa: temu festivala, koja određuje izbor programa, i koncepciju kamernih i orkestarskih ansambala.\nFestival stare loze u Mariboru\nOd 29. septembra do 12. novembra u najstarijem delu Maribora održava se glavni gastronomski festival u zemlji. Ove godine manifestacija će se održati 18. put. Festival odaje počast najstarijoj vinogradarskoj lozi na svetu, koja raste na Veliki post. Manifestacije u okviru festivala: tradicionalna berba stare vinogradarske loze na Veliki post u najstarijem delu grada; gastronomske večeri; pešačke i biciklističke ture po okolini i dr..\nGastronomski festival „Jestival“\nNa festivalu hrane i umetnosti „Jestival“ u Kobaridu, čije održavanje je planirano za 6. oktobar, učestvovaće najbolji šefovi kuhinja, kao i umetnici iz Slovenije. Slovenačka gastronomija predstavlja širok izbor lokalnih delikatesa i tradicionalnog dezerta „Kobariški štrukelj, koji se smatra glavnim jelom festivala. Od 12:00 do 21:00 posetiocima će biti predstavljen bogat izbor namirnica i jela iz lokalnih restorana, kafea i poljoprivrednih domaćinstava. Proizvode će biti moguće kupiti na glavnom trgu od 11:00 do 20:00. U 20:00 će se održati svečani koncert.\nIstarski biciklistički maraton\nU Izoli će se 6–7. oktobra održati najveći biciklistički maraton u slovenačkoj Istri, čija blaga sredozemna klima stvara odlične uslove za vožnju bicikla do kasne jeseni. Učesnici mogu da izaberu tri različite maršrute različite težine u zavisnosti od nivoa spremnosti. Na programu manifestacije su: dečji mini-maraton (besplatno), porodične biciklističke ture, festival biciklizma, mnoštvo nagrada, program animacije.


U POVERENJU: Rođeni u septembru su pametniji i uspešniji, evo zašto\nRođeni u septembru su pametniji i uspešniji, evo zašto\nŠta mislite koji je to mesec u kome su rođeni ljudi koji su često najobrazovaniji, uspešniji od drugih i ređe završavaju u zatvoru? Septembar! A evo i zašto...\nNaučnici su, naime, utvrdili da su šanse za uspeh daleko veće ako ste rođeni baš u septembru, nego kod drugih. Veće su šanse da ćete imati više samopouzdanja, a manje da ćete završiti u zatvoru.\nSve je to zbog toga što škola počinje u septembru, a time su i deca koja su rođena u septembru zapravo najstarija u razredu. U početnim godinama školovanja, ta mala razlika u godinama može mnogo da doprinese razvoju i sazrevanju. Često deca rođena u septembru budu najbolji đaci u razredu i neka vrsta vođe. Samopouzdanje koje tada steknu, omogućiće im uspeh i u kasnijem školovanju.\nSuprotno od njih, deca rođena u avgustu su najmlađa u razredu, time i kasnije sazrevaju. Deca rođena u septembru se najviše opredeljuju za nastavak školovanja. Stopa kriminalaca među osobama rođenim u ovom mesecu je jako mala kao rezultat njihovog sazrevanja i odgovornosti.


Rezultati pretrage po vrstiKnjige (67)Muzika CD (37)DVD (30)Ostalo (1)Sportska oprema (1)\nOskar,Knjige - rezultati pretrage\nZovem se Oskar Pil i nisam običan dečak. Ja sam medikus: imam neverovatnu moć da putujem kroz bilo koje živo biće. Isto kao moj otac, koji je bio čuveni medikus pre nego što je nastradao. Danas...\nIzdavač: Centar za istraživanje tradicije - Ukronija\nOve odabrane priče nastale su između 1887-1891 i od tada izlaze u nebrojenim izdanjima na gotovo svim jezicima sveta! Iako ih je Oskard Vajd namenio deci, možemo reći da su namenjene svim ljubiteljima...\nDinosaurios Argentinos - Džinovi Patagonije\n- Oskar Frahtenberg, Horhe Kalvo, Fabio Frahtenberg\nOtkrijte ovaj fascinantan svet... Nauka može biti zabavna...\nOskar Frahtenberg, Horhe Kalvo, Fabio Frahtenberg\nVajld je jednom priznao: ’Volim da zabavljam mase, dovodim do besa ugledne građane, a fasciniram aristokrate’. Sve do početka 1891. godine, njegovi napori bili su sasvim uspešni. Međutim, u februaru...\nCena: EUR 6.59 (US$ 8.61)\nJoš artikala u ovoj kategoriji (Pogledajte svih 67 pronadjenih artikala)\nPrerušavanje, nanovo - Oskar Desni, Persida Ivanović\nMaslačak - Oskar Frajzinger\nHana i druge pesme - lektira za srednju školu - Oskar Davičo\nOskar,Muzika CD - rezultati pretrage\nEkološki omot od prirodnog kartonskog materijala u cilju zaštite životne sredine.\nPesme: 1. Medo, Bruno feat. Drugari - Oskar 2. Pčelica - Oskar 3. Zmija i žaba feat Slavica Ćukteraš - Oskar 4. Štala - Oskar 5. Cici mici - Oskar 6. Dva drugara feat. Rajko - Oskar 7. Geto feat Milenko i Aron - Oskar 8. Romansa - Oskar\n9. Zmija i žaba (disko mix) - Ognjen i Slavica Ćukteraš - Oskar\t10. Superstar feat. Beauty Queens i Đorđe Marijanovi - Oskar 11. Uspavanka - Oskar\nPredstavljamo vam Ognjena Amidžića - Oskara sa urnebesnim hitovima "Medo, brundo" i "Zmija i žaba"!\nPesme: 1. Medo, brundo feat. Drugari\n3. Zmija i žaba feat. Slavica Ćukteraš\n6. Dva drugara feat. Rajko\n7. Geto feat. Milenko Aron\n9. Zmija i žaba (Disco remix)- Ognjen i Slavica Ćukteraš\n10. Superstar feat. Beauty Queens i Đorđe Marijanović\nPobednik festivala "Beovizija" u Centru "Sava" za "Evrop(j)esmu", su "Flamingosi" i Luis sa pesmom "Ludi letnji ples", koja je dobila 94 glasa žirija i 10.128 glasova publike putem SMS poruka. Na drugo...\nKljučne reči: ognjen amidžic i oskar ami g showPesme: 1. Ljubav 2. Obala 3. Ruska 4. Istina\n- Muzika iz filmova Aleksandra Saše Petrovića\nAleksandar Saša Petrović bio je srpski reditelj, profesor na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu, pisac i filmski teoretičar . Smatra se jednim od začetnika Jugoslovenskog novog talasa. Napisao...\nPesme: 1. Delem delem\n3. Niska Banja\n4. Nu, nu\n5. Delem delem\n6. Bice skoro propast sveta 7. Divan je kiceni Srem 8. Ciganska je tuga pregolema 9. Sto se bore misli moje\n10. U selu bijase ciganska stara 11. U pustinji cuvao sam svinje 12. Becarci\n13. I mi smo Sremci 14. Blagoslovi vladiko 15. Musko stradanje 16. Ruski tango\n18. Mars pocorecke regimente\n19. Hvalite Gospode 20. Oce Nas\nJoš artikala u ovoj kategoriji (Pogledajte svih 37 pronadjenih artikala)\nThe Best of - Seka Aleksić\nNajlepše balade - Toše Proeski\nLive Collection - Željko Joksimović\nOskar,DVD - rezultati pretrage\n- Humoristička emisija\nBH muzički oskar 2007\nIzdavač: Renome DVD zona: 0 (Region free) Format: 4:3 ; MPEG2/PAL; Dolby Digital 5.1\nIzdaja - Ellen Kuras\nČovek na žici - James Marsh\nČudovišta iz ormara - Docter Peter\nOskar,Ostalo - rezultati pretrage\nRučno gravirana flaša\nEres Oskar - Novi Becej\nCena: EUR 34.88 (US$ 45.55)\nOskar,Sportska oprema - rezultati pretrage\nNije oskar, ali jeste zmija za...


Oglasi sa Kljucnim Recima Nega Kose\nKljucne Reci Oglasa: Nega Kose\nŽelite pomoć profesionalaca za negu Vaše kose? Na pravom ste mestu. Profesionalni saveti u vezi problema sa masnom kosom, opadanjem kose. Vršimo profesionalne tretmane na Vašoj kosi najkvalitetnijim proizvodima brendova Revlon profesional, Loreal proffesionel, Matrix, Biolage, Alfaparf Milano... Posetite nas na http://prodajakozmetike.com i naručite online proizvode koji stižu na Vašu adresu ili nas posetite na adresi Svetojovanska 2 Novi Sad Kontakt 0642255275 meil; prodaja@prodajakozmetike.com\nNega Kose, Nega Kose Novi Sad, Novi Sad\t Novi Sad\t € 0,00 EUR


ZAVRŠENA ZGRADA BIOSKOPA\nIzgradnja zgrade bioskopa započeta je 1921. godine po projektu arhitetke Kolara, inspirisana bečkim bioskopom "Astorija".\nNakon još jedne rekonstrukcije sala bioskopa je imala 400 sedišta, a na terasi još 150, gde su gosti takođe bili služeni pićem iz bifea.\nREŠENJE MINISTARSTVA TRGOVINE I INDUSTRIJE\nNakon dobijanja Rešenja Ministarstva trgovine i industrije 31. avgusta, Gradski bioskop je zvanično otvoren.\nIZGRAĐENA JANKOVIĆEVA ČESMA\nČeda Janković finansirao je bušenje i gradnju česme u pasažu bioskopa i koja je sa dve lule snabdevala pijaćom vodom domaćinstva u široj okolini.\nBIOSKOP PONOVO OTVOREN PO NAREĐENJU OKUPATORA\nČeda Janković je po izbijanju Drugog svetskog rata zatvorio bioskop ali je pod pretnjom hapšenja i oduzimanja bioskopa bio primoran da ga ponovo otvori 3. maja, prikazujući strogo kontrolisane filmove.\nUBIJEN ČEDA JANKOVIĆ\nČeda Janković ubijen je juna meseca u okolini Boljevca od strane zaječarskih četnika nakon odbijanja da im isplati veliku sumu novca. Vođenje bioskopa preuzela je njegova supruga Jelena sa sinovima.\nBIOSKOP POSTAJE DRŽAVNO VLASTNIŠTVO\nBioskop postaje državno vlasništvo 11. oktobra, kao i ostala imovina Čedomira Jankovića, osim stana na spratu koji je ostavljen porodici.\nBIOSKOP POSTAJE PREDUZEĆE ZA PRIKAZIVANJE FILMOVA\nBioskop dobija naziv Preduzeće za prikazivanje filmova.\nNOVE PROMENE NAZIVA\nTokom 1970ih Preduzeće menja naziv u Radna organizacija za prikazivanje filmova "Timok" Zaječar, a nešto kasnije u Preduzeće u društvenoj svojin za prikazivanje filmova "Timok" Zaječar.\nTokom kriznih 1990ih, usled nedostatka brige i sredstava, bioskop je veći deo decenije ostao zatvoren. \nNOVA PROMENA IMENA\nPrethodno preduzeće je transformisano i postaje Društveno preduzeće za prikazivanje filmova "Timok" Zaječar.\nBIOSKOP PONOVO OTVOREN\nBioskop je ponovo proradio, na inicijativu kinooperatera Aleksandra Videnovića (Ace Tupižnice) koji je volonterskim entuzijazmom pokušao da oživi magiju sedme umetnosti.\nBIOSKOP ZVANIČNO ZATVOREN\nNakon gotovo punog veka, bioskop "Timok" zvanično je izbrisan iz registra organizacija krajem godine.\nBioskopa „Timok“ ne bi bilo bez Čedomira Čede Jankovića (1894-1944) koji je za svog života bio upamćen kao električar, bravar, prodavac, ugostitelj, rukovalac parnim lokomobilima i eksplozivnim motorima, kinooperater, prodavac stranih poljoprivrednih mašina, benzina, nafte, i automobilskih guma.\nČeda Janković sa suprugom Jelenom i sinovima Ljubomirom, Dragoslavom, Ivanom i Ilijom\nČeda Janković, čovek radoznalog uma i zaljubljenik u novu umetnost „magičih pokretnih slika“, video je 1920. godine u Beču omanji bioskop „Astorija“ koji mu se jako dopao, te je rešio da takav sagradi u Zaječaru. Kupio je plac u tadašnjem zaleđu centra grada da na njemu izgradi moderan bioskop, dok je zgradu projektovao arhitekta inženjer Kolar.\nČeda Janković na lokaciji na kojoj je podignut bioskop\nSa izgradnjom se počelo 1921. godine i zgrada je bila završena 1924. godine, kada su prvi nemi filmovi počeli da se prikazuju. Tokom 1925. godine završene su još neke adaptacije, nakon čega je zgrada dobila svoj konačan lik. Imala je veliku bioskopsku dvoranu, sa sedištima u parteru i polukružnim ložama u dva nivoa, kao i balkonom iznad njih i duž cele sale. U parteru su se nalazili stolovi na kojima je za vreme filmskih predstava služeno piće po narudžbini posetilaca. Ispred velikog bioskopskog platna u dnu dvorane, nalazila se prostrana bina sa otvorom za muzičare koji su pratili neme filmove. Bioskop je imao oko 200 sedišta. Na ulazu u zgradu nalazio se mali bife „Laf“ koji su osim posetilaca bioskopa mogli koristiti i prolaznici.\nČeda Janković na balkonu bioskopa\nČeda Janković u kafani "Laf"\nKafana "Laf" na ulazu u bioskop\nNakon još jedne rekonstrukcije 1926. godine, sala bioskopa je imala 400 sedišta, a na terasi još 150, gde su gosti takođe bili služeni pićem iz bifea. Kako neki izvori potvrđuju, na krovu zgrade su zapravo bile izgrađene dve terase za istovremeno prikazivanje dve različite projekcije. U jednom trenutku je stara prostorija u kojoj se nalazio kinoprojektor adaptirana za smeštaj „Društva prijatelja Francuske“, tj. za Francusku čitaonicu i biblioteku, ustupljenu bez naknade. Bioskop je imao i svoj agregat za struju i, tako opremljen, počeo je zvanično da radi nakon dobijanja Rešenja Ministarstva trgovine i industrije 31. avgusta 1927. godine pod imenom „Gradski bioskop“.\nČeda Janković sa porodicom na terasi bioskopa, u prizemlju se vidi fotografski atelje Mih. Markovića\nKako bi privukao što veći broj posetilaca, Čeda Janković je vrlo rano počeo sa štampanjem plakata, dok je u centru grada postavio svetleću reklamu. Ubrzo su proslave Srpske Nove godine uz film i „igranku do zore“ postale vrlo popularne, a kojima je samo 263 osoba moglo da prisustvuje. Subotom i nedeljom i prepodnevnim časovima organizovane su igranke za koje je nabavljen dupli gramofon, tj. gramofon sa dva diska, kako bi igranke trajale što duže. U produžetku zgrade, jedan od novoizgrađenih lokala ustupljen je poznatom fotografskom ateljeu Mihajla Markovića.\nZa vreme Drugog svetskog rata, okupacione vlasti su, na osnovu Uredbe vojnog zapovednika, naložile Jankoviću da bioskop mora da nastavi sa radom, što je on odlagao. Pod pretnjom hapšenja i oduzimanja bioskopa, primoran je da otpočne sa radom 3. maja 1941. godine, prikazujući strogo kontrolisane filmove.\nPlakat za propagandni film "Večiti Jevrejin" tokom Drugog svetskog rata. Iz kolekcije Istorijskog arhiva "Timočka krajina" Zaječar.\nTokom rata, Čeda Janković je preživeo logor u Nišu, gde su ga okupacione vlasti odvedele kao taoca; no nije preživeo juni 1944. godine, kada je ubijen u okolini Boljevca od strane pripadnika zaječarskih četnika, nakon odbijanja da im isplati veliku sumu novca. Bioskop je tako ostao bez vlasnika, pa je njegova supruga Jelena sa sinovima preuzela rukovođenje. Nakon oslobođenja 1944. godine, bioskop je dobijao filmove od Filmske sekcije Srbije, pre svega besplatne iz Sovjetskog Saveza i kupljene iz Velike Britanije i Sjedinjenih Američkih Država, kao i filmove koji su bili oduzeti od raznih distributera i bili skrivani u bunkerima za vreme okupacije. Po rešenju Sreskog narodnog suda u Zaječaru, br. 1649/45 od 11. oktobra 1945. godine, bioskop prelazi u ruke države kao i sva ostala imovina Čedomira Jankovića, sem stana na spratu koji je ostavljen porodici.\nČeda Janković sa porodicom\nOd 1945. godine bioskop radi u novim uslovima i 1950. godine dobija naziv Preduzeće za prikazivanje filmova. Zanimljivo je da su nakon Drugog svetskog rata, u sali magacina Čede Jankovića pored zgrade bioskopa, održavane igranke i priredbe na kojima su nastupali zaječarski džez sastavi i izvođači šlagera i zabavne muzike. Tokom ’70tih Preduzeće menja naziv u Radna organizacija za prikazivanje filmova „Timok” Zaječar, kasnije u Preduzeće u društvenoj svojini za prikazivanje filmova „Timok” Zaječar.\nBioskop TIMOK tokom 1960ih. Iz kolekcije Istorijskog arhiva "Timočka krajina" Zaječar.\n„Zlatnim dobom” zaječarskog bioskopa mogu se slobodno smatrati sedamdesete godine prošlog veka, kada su tri do četiri projekcije dnevno bile uobičajene, dok je repertoar pravljen tako da zadovolji ukuse svih uzrasta publike. Tokom leta, filmovi su prikazivani na letnjoj terasi na krovu, i neretko se dešavalo da nestašci iz komšiluka projekcije gledaju sa krovova obližnjih zgrada. Filmovi su bili aktuelni i prikazivani odmah nakon beogradskih premijera, dok je ostalo zabeleženo da je nekolicina filmova svoju premijeru imala baš u Zaječaru.\nAvionski snimak bioskopa. Iz kolekcije Istorijskog arhiva "Timočka krajina" Zaječar.\nTokom kriznih 1990-ih godina, usled nedostatka brige i sredstava, bioskop je veći deo decenije ostao zatvoren. Nove navike gledanja filmova u porodičnim domovima, otvaranje video-klubova i rasprostranjena piraterija, uticali su na smanjeno interesovanje publike za biskope, te je ista sudbina zadesila i nekada najomiljeniji gradski bioskop u Zaječaru. Godine 2002. prethodno preduzeće je transformirano i postaje Društveno preduzeće za prikazivanje filmova „Timok” Zaječar.\nTokom 2005. godine bioskop je ponovo proradio, na inicijativu kinooperatera Aleksandra Videnovića (sugrađanima poznatijeg kao Aca Tupižnica), koji je volonterskim entuzijazmom pokušao da oživi magiju sedme umetnosti. Nažalost, ta inicijativa je kratko trajala i, nakon skoro veka postojanja, bioskop „Timok“ zvanično je izbrisan iz registra organizacija krajem 2010. godine.\nFotografija bioskopa pre samog zatvaranja. Iz kolekcije Istorijskog arhiva "Timočka krajina" Zaječar.\nJANKOVIĆEVA ČESMA (1930)\nDobar deo profita Čeda Janković odvajao je za opšte društvene potrebe i rad raznih humanitarnih, prosvetnih i drugih ustanova i akcija. Tako je 1930. godine izgradio artesku česmu u pasažu, koja je sa dve lule snabdevala pijaćom vodom domaćinstva u široj okolini. Na česmi se nalazi natpis: „Česma zadužbina sinova Marjana Jankovića, savremenicima u znak pažnje, a budućim pokolenjima za primer. Dubina 188 m. Pronađena septembra 1930. godine.”\nČesma je ugrađena u zid bioskopa „Timok” i sa nje je voda pumpama izbacivana do cisterne na vrhu zgrade bioskopa, odakle je distribuirana stanovnicima okolnih ulica u vidu “mini gradskog vodovoda”. Otpadne vode sa česme su kanalom oticale do opštinske jaruge u neposrednoj blizini.\nIlija Janković, „Bioskop „Timok“ u Zaječaru (1924-1945).“ Razvitak br.209-210, Zaječar, 2002, str.42-52.\nIvan Đorđević i dr., Zabavna muzika u Zaječaru. Zaječar, 2007.\nČeda Janković sa radnicima\nRazglednica sa fotografijom bioskopa, početak XX veka. Kolekcija Istorijskog arhiva "Timočka krajina" Zaječar\nNovinski tekst o Čedi Jankoviću na početku Drugog svetskog rata. Istorijski arhiv "Timočka krajina" Zaječar


Rodno zasnovana studija mentalnog zdravlja u kontekstu prisilne migracije i socio-političke tranzicije u BiH, Srbiji i Kosovu\nPutem transnacionalne i komparativne empirijske analize specifičnosti nacionalnih slučajeva i integrativnog metodološkog pristupa, ova studija adresira transformaciju i prezervaciju psihosocijalnog zdravlja kod žena prisilnih migrantkinja u BiH, Srbiji i na Kosovu. Studija je zasnovana na otvorenom istraživačkom pitanju, koje glasi: Kako se iskustvo međuetničkog nasilja, masovnog ratom-uslovljenog raseljavanja i dugoročne tranzicije odražava na psihosocijalno zdravlje žena u BiH, Srbiji i na Kosovu, te šta treba učiniti kako bi se adresirale psihosocijalne potrebe identifikovane u svrhu poboljšanja postojećih praksi i politika u oblasti mentalnog zdravlja i psihosocijalne zaštite?.\nNa projektu radi 21 istraživač u komplementarnim i višedisciplinarnim timovima, koji su u svakoj zemlji sačinjeni od istraživača iz oblasti prisilne migracije, psihologije, socijalnog rada, socijalne antropologije i javnih zdravstvenih politika. Projekat vodi Dr. Selma Porobić, te koordinira timom od 5 istraživača u BiH kao i partnerskim organizacijama - Grupa 484 u Srbiji i IPOL na Kosovu.\nSve kontakt informacije, dinamika radnih timova, ciljevi projekta, outputi i aktivnosti su detaljno prezentovani na website-u https://www.rrpp-efm.net


Sanjin Kolaković novi trener RK Bosna – Svijet Rukometa\nHome / BiH Rukomet / Premijer liga (M) / Sanjin Kolaković novi trener RK Bosna\nSanjin Kolaković novi trener RK Bosna\nRedakcija 6. Februara 2018.\tPremijer liga (M) 424 Views\nSanjin Kolaković i Sead Lagumdžija novi su treneri Rukometnog kluba Bosna iz Sarajeva. Oni će na klupi “Studenata” naslijediti trenera Ejuba Kukavicu.\nKolaković i Lagumdžija su osnivači Škole rukometa Sedmerac, gdje su se pokazali kao perspektivni stručnjaci, posebno u mlađim selekcijama.\nUspješni tandem se dokazao u omladinskim selekcijama i zahvaljujući sjajnim rezultatima dobili su priliku da rade u seniorskom rukometu, posebno u jednom od najtrofejnijih bh. rukometnih klubova.\n– Već smo obavili prvi trening. Čast mi je kao mladom stručnjaku što sam dobio poziv da vodim višestrukog prvaka BiH. Cilj je da napravimo mladu sarajevsku ekipu koja će vratiti publiku na tribine – kazao je Kolaković za Avaz.ba.\nPrevious Buntić se vratio u Izviđač, klub gdje je sve počelo\nNext Damir Efendić pojaćao RK Sloga Doboj


Istraživanje tajanstvenih divovskih kratera u Sibiru: Vrtače ili podzemne eksplozije? -- Zemaljske promjene -- Sott.net\nSub, 03 Tra 2021 13:54 UTC\nJedna od neobičnih rupa na poluotoku Yamal u Sibiru\nTakozvane crne rupe ili džinovski krateri koji se u poslednje vreme sve češće formiraju na poluostrvu Jamal na severu Rusije privlače veliku pažnju javnosti!\nPortal Raša tudej u svom specijalnom izveštaju, prenosi da se ove misteriozne rupe formiraju usred ničega u udaljenim prostranstvima zapadnog Sibira.\nOve rupe karakteristične su zbog svojih gotovo pravilnih krugova. Uz to one plaše nomade koji žive od krda irvasa, ali i zabrinjavaju naučnike. Stručnjaci ističu da je ovim misterioznim rupama ranije trebalo po nekoliko decenija da se formiraju dok se danas formiraju za manje od godinu dana. Takođe, variraju i u veličini. Pojedine su plitke i postaju mini jezera, dok su druge duboke i više od 30 metara.\nAntropolog koja proučava kulturu lokalnog naroda Nenci, kaže da je bila svedok spontanog stvaranja jedne od misterioznih rupa.\n"Usred tundre jedno veče dogodila se velika buka. Ujutru kad smo došli drveće je bilo naopako, korenje je bilo na vrhu, a krošnja unutar rupe. Posle par dana formiralo se jezero, koje lokalno stanovništvo smatra svetim", rekla je ona.\nNedavno je u našem komšiluku došlo do formiranja misterioznih rupa. Naime, one su se pojavile na području Banije u Hrvatskoj posle serije snažnih potresa.\nKomentar: Pogledajte dalje:\nOtkriven novi "krater" dubok 50 metara otvoren na poluotoku Yamal u Sibiru\nNovi krater na sjeveru Rusije: Stručnjaci zabrinuti zbog novih arktičkih eksplozija\nU Sibiru se ubrzano šire "vrata pakla"\nPogledajte također: Zemlja se "otvara": Potresi, erupcije i pukotine


Čarobna knjiga - Online knjižara - Sajam knjiga - Rasprodaja\nSajam knjiga » Rasprodaja\nAkcija "3 knjige za 500 dinara" podrazumeva obaveznu kupovinu od minimum 3 naslova po ceni od 166, 66 dinara.\nAkcija "2 knjiga za 500 dinara" podrazumeva obaveznu kupovinu od minimum 5 naslova po ceni od 250 dinara.\nU protivnom će vaše porudžbine biti nevažeće i otkazane.\nIzabrana dela II tom Gec i Majer, Kontrolni punkt\nIzabrana dela III tom Svetski putnik, Snežni čovek\nIzabrana dela IV tom Pijavice\nCena na sajtu: 959,20 RSD\nIzabrana dela V tom Životinjsko carstvo, Mrak, Ludvig\nIzabrana dela VI tom Izabrane priče\nCena na sajtu: 1.279,20 RSD\nKatarina – Ja, Arno\nKatarina – Ljubav na prvi pogled\nCena na sajtu: 719,20 RSD\nKatarina – Vatra i voda\nIsterivač đavola DOPUNJENO IZDANJE\nCena na sajtu: 639,20 RSD\nNastavak romana „Noć mi te duguje“\nCena na sajtu: 479,20 RSD\n„Prepletena s tobom“ je treća knjiga serijala „Krosfajer“, koji prati ljubavnu priču Eve Tramil i Gidiona Krosa\nOd autora romana „Nećemo o politici“\nCena na sajtu: 559,20 RSD\nfon Zigesar, Sesili\nFebruar je, i većina gradova je hladna, siva pustoš. Ali ne i Njujork. Bar ne – moj Njujork. Poslali smo svoje prijave za koledž i vreme je da sebi damo malo oduška. Najbolje od svega, fešn vik tek što nije, što nam daje gomilu prilika da se skockamo i po\nCena na sajtu: 239,20 RSD\nCena na sajtu: 1.039,20 RSD\nAnđelika-Markiza od anđela\nFrancuski bestseler, dobitnik prestižne književne nagrade „Teofrast Renodo“\nKilifor Pejo, Pjer\nCena na sajtu: 300,00 RSD\nŠtrumpfovi - Kralj Štrumpfova\nAutor i voditelj kultne emisije Top Gear Džeremi Klarkson nastavlja da ispravlja krive Drine...\n„Da puknete od smeha!“ (Daily Telegraph) „Klarksonove preteće i zadivljujuće mašine.“ (Daily Express)\nLins i Silva, Flavija\nIzuzetno poetična, egzotična zbog svojih pejzaža, ova dragocena knjiga govori o mladosti, ljubavi i životu gotovo nepoznatim jezikom Amazonije.\nCena na sajtu: 319,20 RSD\nZavetujući se svom dedi na samrti, petnaestogodišnje seljače Cane moraće da napusti usamljenu planinsku kuću i da prvi put siđe u grad da bi ispunio dedin zavet: da proda kravicu i od tih para kupi ikonu, da nađe sebi ženu i da odande donese sebi „nešto š\nNeizostavni vodič namenjen svim gurmanima i ljubiteljima restorana. Izbor odabranih kolumni Restoranska kritika objavljivanih u Blicu...\nKomplet Ana i Luka upoznaju Srbiju-za dečake\nCena na sajtu: 1.919,20 RSD\nAna i Luka na Kalemegdanu\nSlikovnica za decu sa poučnim sadržajem o Kalemegdanu.\nNove avanture Ane i Luke\nUmesto na more, Ana i Luka su ovog leta došli u vikendicu kod svog strica na Zlatiboru.\nAna i Luka su došli u posetu kod babe i dede koji žive u Beogradu.\nAna i Luka u novoj poseti Beogradu\nKomplet Ana i Luka upoznaju Srbiju - za devojčice\nSlikovnice prigodnog sadržaja u kompletu.\n„Ovo je pripovest o samom ljudskom tkanju, o onom što poznaje hiljade malih smrti i hiljade uskrsnuća – onome što čini život.” – Figaro\nCena na sajtu: 399,20 RSD


Faktor | Čović: Učinit ćemo sve da stabiliziramo političke tokove u BiH\n21.05.2022. / 14:06\nPredsjednik Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) BiH Dragan Čović danas je u Sarajevu, nakon sastanka s predsjednikom Evropskog vijeća Charles Michelom i predsjednikom Stranke demokratske akcije (SDA) Bakirom Izetbegovićem, izjavio da će se sve učiniti kako bi se stabilizirali politički tokovi u Bosni i Hercegovini.\n- Michel je pokazao mekoću kakvu odavno nismo vidjeli. Zamolio sam ga da taj stav prenese i na evropsku administraciju u BiH. Zahvaljujem se na inicijativi da se ovi sastanci održe. Dogovor je da ćemo činiti sve da stabiliziramo političke tokove u BiH, obzirom da je izborna kampanja krenula. Što se tiče hrvatske strane, kazali smo da ćemo u daljim pregovaračkim aktivnostima do definiranje mape puta morati riješiti nepoznanice koje se tiču implementacije izbornih rezultata. Na razgovore će ići oni koji mogu donositi odluke i zaključke kako bi olakšali predsjedavajućem vijeća da BiH dobije svoje mjesto kada je u pitanju kandidatski status – rekao je Čović.\n- S te strane sam se zahvalio na inicijativi da se ti sastanci održe. Čini se da su svi pripravni da se napravi još jedan iskorak prije sjednice Evropskog vijeća. Da li će to biti sastanak u Briselu vidjet će se, to treba zakazati neko od njih, a kako bi napravili jednu mapu puta kada je u pitanju evropski put BiH, u koji bi se stavila jedna dinamika\nVEZANI TEKST - Izetbegović i Čović na sastanku sa Charlesom Michelom u rezidenciji Delegacije EU\nDodao je da na sastanku nije bilo riječi o izmjenama Izbornog zakona, a one su, tvrdi Čović, teško izvodive u ovih pet mjeseci, do održavanja izbora 2.oktobra, s obzirom da nije postignut dogovor u posljednje dvije godine.\n- Ali mi smo insistirali na tome da riješimo pitanje onih definicija popune Doma naroda koje je Ustavni sud stavio van snage i to će se svakako morati riješiti. Ne može se ići u izborni proces da ne znamo kako ćemo implementirati izborne rezultate. Sastanci će biti usmjereni ka tome kako stabilizirati odnose u BiH i olakšati ovu političku situaciju – rekao je Čović.\nTakođer, naglasio je da će Hrvatski narodni sabor donijeti odluku o tome ko će biti kandidat za člana Predsjedništva BiH i da datum te sjednice još nije poznat.\nDragan ČovićCharles MichelEU


SSPVOS / Mediji o nama\nVaspitačima redovne plate iz budžeta\nNovosti, 22. maj 2017.\nTrenutno zavise od dobre volјe opština i gradova i stanja u njihovim kasama. Zbog toga je Samostalni sindikat predškolskog obrazovanja i vaspitanja pokrenuo prošlog meseca peticiju i inicirao sastanke sa predstavnicima države.\n- Najveći problem je što lokalne samouprave sredstva koja dobijaju iz republičkog budžeta za naše zarade ne prosleđuju direktno, već sa zakašnjenjem. Mnoge opštine odlučile su da povećanje zarada najpre za dva, pa za četiri odsto, uopšte ne isplate. Čak kažu da su ta sredstva potrošili za druge stvari - kaže za "Novosti" Ljilјana Kiković, predsednica ovog sindikata.\n- A sve im je to dozvolјeno zato što se, recimo, sredstva proslede za naše povećanje plata i piše "može da se potroši na to", umesto da piše "mora". Zato se nadamo da će nadležna ministarstva što pre rešiti naš problem, da promene zakone i da novac na naše plate više ne prosleđuju lokalnim samoupravama, već da isplaćuju direktno ustanovama.\nPrema rečima naše sagovornice, materijalni položaj zaposlenih u predškolskim ustanovama je veoma loš. Najviša zarada je ispod republičkog proseka, a raspon plata od spremačice do direktora ustanove je 1:1,8, iako je propisano da raspon od minimalne plate koju prima spremačica do najviše bude jedan prema tri.\nLjilјana Kiković navodi i da su od nadležnih ministarstava, na sastanku održanom 9. maja, tražili i da se vaspitačima u pripremnom predškolskom programu isplaćuje sto odsto zarada, umesto sadašnjih 75 odsto. Jer, već postoji tumačenje Ministarstva prosvete da treba da dobijaju punu platu. Takođe, iako uredba predviđa da vaspitači treba da dobijaju i tri odsto dodatka, ukoliko rade sa inkluzivnom decom, to se u praksi ne isplaćuje.\nProsvetni radnici nezadovolјni su i zbog toga što su im se obim posla povećava, a ne dobijaju nove kolege, zbog zabrane zapošlјavanja u javnom sektoru. Broj upisane dece, upozoravaju, znatno je veći od zakonskih normativa.\nN1, 27. april 2017.\nPotpisan kolektivni ugovor za predškolce\nDanas,15. novembar 2016.\nPosebnim kolektivnim ugovorom (PKU), koji je potpisan prvi put u ovoj delatnosti na jedinstven način se uređuju prava, obaveze i odgovornosti zaposlenih iz radnog odnosa, postupak izmene i dopune ovog ugovora, način rešavanja spornih pitanja, kao i međusobni odnosi ugovornih strana.\nU razgovoru sa predsednicima reprezentativnih sindikata, posle potpisivanja PKU, ministar Šarčević je ukazao na neophodnost nastavka saradnje u izradi zakonskih propisa, a posebno novog Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, kako bi se unapredio status delatnosti predškolskog vaspitanja koji čini važan deo jedinstvenog obrazovnog sistema u Srbiji.\nLjiljana Kiković, predsednica Samostalnog sindikata predškolskog vaspitanja i obrazovanja, navela je da je današnjim potpisivanjem Posebnog kolektivnog ugovora konačno zaokružen proces normativnog uređivanja delatnosti predškolskog vaspitanja i obrazovanja.\n„Ovo je prvi put da zaposleni u predškolskim ustanovama dobiju svoj Posebni kolektivni ugovor. Imajući u vidu brojne probleme u funkcionisanju ustanova na lokalnom nivou, tražimo da se promeni način finansiranja plata zaposlenih u delatnosti direktno iz republičkog budžeta kako bi se obezbedila redovnost isplata zarada, a ne kao do sada preko transfernih sredstava iz lokalnih samouprava“, navela je Kiković.\nDanas,11. novembar 2015.\n- Očigledno da je štrajk metod pritiska da bi zaposleni u obrazovanju ostvarili svoja prava i sa tog stanovišta i mi smo mogli da zatvorimo vrtiće. Ali ne smatramo da je to način da se izborimo za bolji položaj, jer bi ispalo da se prepucavamo preko dece. Imam utisak da je ministar prosvete iskoristio to što nismo učestvovali u štrajku. Svi pričaju da je predškolstvo prvi stub obrazovanja, ali nas stalno zaobilaze. Uputili smo pismo premijeru u kojem ga podsećamo da je predškolsko vaspitanje sastavni deo obrazovnog sistema Srbije, zbog čega zaposleni u ovoj delatnosti s pravom očekuju da dobiju jednokratnu pomoć u istom iznosu kao zaposleni u školama - kaže za Danas LJiljana Kiković, predsednica Samostalnog sindikata predškolskog vaspitanja i obrazovanja.\nOna navodi da su se zaposleni u predškolstvu izborili za slične koeficijente kao njihove kolege u školama, što znači da su im i plate iste, "pa ako neko smatra da su nastavnicima niske zarade, to isto važi i za zaposlene u vrtićima".\nUjednačavanje koeficijenata sa osnovnim obrazovanjem smanjilo je drastične razlike u zaradama u predškolskim ustanovama u Srbiji, ali nije rešilo sve probleme. Pojedine lokalne samouprave ne prave razliku među zaradama vaspitača sa višom školom i fakultetom, a u pet, šest gradova, poput Novog Pazara, plate kasne više meseci. Kikovićeva podseća da su lokalne samouprave osnivači i finansijeri predškolskih ustanova dok Ministarstvo prosvete obezbeđuje novac za realizaciju pripremnog predškolskog programa. Sve navedeno je, kako kaže, samo deo teškoća sa kojima se suočavaju radnici u predškolstvu.\nI Tomislav Živanović, predsednik Granskog sindikata prosvetnih radnika Srbije "Nezavisnost" ukazuje da vlada i Ministarstvo prosvete imaju potcenjivački odnos prema predškolstvu. On kaže da je i "Nezavisnost" uputila dopis nadležnima sa zahtevom da radnici u predškolskim ustanovama takođe dobiju jednokratnu pomoć, a na pitanje da li su dobili obrazloženje zašto su izostavljeni, Živanović odgovara "zato što nisu štrajkovali".\nVlada da pošalje obavezujuće uputstvo\nSindikat obrazovanja Srbije zatražio je od vlade da pošalje obavezujuće uputstvo lokalnim samoupravama da u skladu sa mogućnostima isplate jednokratnu pomoć zaposlenima u predškolskim ustanovama, jer oni u nekim mestima primaju i manje plate od zaposlenih u školama. Zahtev je upućen ministrima prosvete i finansija, potvrdio je za Danas Aleksandar Ničić, član Predsedništva Sindikata obrazovanja Srbije.\nPravda,26. novembar 2012.\nNedovoljan broj objekata, odnosno prebukiranost vrtića, loši uslovi za rad, ali i male i neujednačene plate vaspitača, neki su od problema sa kojima se suočava predškolsko vaspitanje i obrazovanje u Srbiji, rekli su danas sagovornici Tanjuga.\n‘’Problemi u predškolskom obrazovanju i vaspitanju gotovi su isti kao i na drugim nivoima sistema. Ono što tišti i roditelje i decu, a posebno državu je nedovoljan broj objekata, odnosno to što nema dovoljno mesta u vrtićima ili što raspored nije urađen na dobar način‘’, rekao je pomoćnik ministra prosvete, nauke i tehnoloskog razvoja Želimir Popov.\nNavodeći da u Srbiji trenutno ima 159 Predškolskih ustanova i 60 privatnih vrtića koji su akreditovani, on je istakao da nije dovoljno urađeno na povezivanju privatnih i državnih ustanova. Kiković, takođe, ističe da se pri izgradnji vrtića ne konsultuju vaspitači i da se često grade veliki i lepi objekti, što je kako kaže dobro, ali da se u njima zbog prevelikog prostora deca manje viđaju, odvojena su i ne žive kao jedna porodica. Pored toga, jedan od najvećih problema, slažu se i Popov i Kikovićeva jesu male i neusaglašene plate vaspitača.\nPopov navodi da su koeficijenti za obračun plate urađeni i prihvaćeni od svih sindikalnih organizacija, ali da ne zna da li će biti para za to jer da bi svi vaspitači imali iste plate moraju se izdvojiti sredstva iz centralne kase, iz budžeta.\n‘’Vaspitači u Beogradu imaju platu veću od 40.000, a zaposleni u Trgovištu 20.000 i tu je problem’’, rekao je Popov, dodajući da su tako vrtići u Beogradu i u bogatijim opštinama bolje opremljeni nego vrtići u ostalim mestima.\nI Kikovićeva smatra da je jedan od problema što su osnivači i finansijeri predškolskih ustanova lokalne samouprave.\n„Bitno je da se više pažnje posveti predškolskom obrazovanju i da se stvore bolji uslovi za rad“, rekla je Kikovićeva, dodajući da će zaposleni u vrtićima, nakon nekoliko godina čekanja, dobiti uredbu kojom će vaspitači biti izjednačeni u primanjima prema stručnoj spremi, čime će se približiti nastavnicima u osnovnim školama.\nIzvor:Tanjug / Pravda\n23.aprila održan protest PROTEST\nPravda,24. april 2012. (.pdf)\nVASPITAČICE NAJAVLJUJU PROTEST\nPolitika, 3. jun 2011.\nZa rad sa decom predškolskog uzrasta dobijaju između 23.000 i 39.000 dinara. Umesto ministarstva sindikat prikupio podatke o platama\nSamostalni sindikat predškolskog vaspitanja i obrazovanja Srbije najavio je protest ukoliko Ministarstvo prosvete u što kraćem roku ne donese uredbu o nivou plata zaposlenih u predškolskim ustanovama čija je izrada počela još u oktobru prošle godine.\nKako objašnjava Ljiljana Kiković, predsednica Samostalnog sindikata predškolskog vaspitanja i obrazovanja Srbije, ovaj sindikat već celu deceniju traži donošenje uredbe koja će regulisati nivo plata svih profila zaposlenih u ovoj delatnosti i podseća da je Ministarstvo prosvete i nauke prošle godine formiralo radnu grupu za izradu uredbe koja je do sada utvrdila profile zaposlenih, ali bez koeficijenata vrednosti njihovog rada.\n„Plata koju vaspitačice dobijaju zavisi od toga da li se živi u bogatijoj ili siromašnijoj opštini, s obzirom na to da je osnivač predškolskih ustanova lokalna samouprava. Drugim rečima, za staranje o mališanima predškolskog uzrasta dobija se između 23.000 i 39.000 dinara, u zavisnosti od toga da li vaspitač radi u glavnom gradu u kome su najveće plate ili u siromašnijim opštinama. Od 165 predškolskih ustanova u Srbiji, u svega 30 ustanova vaspitačice imaju početnu platu od 39.000 dinara, u 40 vrtića u našoj zemlji startna plata vaspitačica iznosi oko 33.000 dinara, a u 80 vrtića one dobijaju plate službenika u opštini koje iznose između 23.000 i 24.000 dinara. Osim što su plate male, one su i neredovne, a uslovi u kojima vaspitačice rade su često loši, jer su vrtići prebukirani. Ako u jednom kolektivu imate trideset mališana, mi postajemo vršioci dužnosti čuvara, a ne vaspitača dece“, zaključuje naša sagovornica.\nOna takođe skreće pažnju na činjenicu da od 12.000 vaspitača u Srbiji samo 380 njih prima platu sa fakultetskom diplomom i dodaje: „Vaspitačice nemaju ujednačene plate, jer nema uredbe koja bi propisala visinu zarada u odnosu na školsku spremu. Podsećanja radi, među vaspitačicama ima onih koje su završile Višu školu za vaspitače i one koje su završile Učeteljski fakultet – smer za vaspitače. Međutim, plata vaspitačice ne zavisi od nivoa stručne spreme, već od lokalne samouprave koja u želji da sačuva socijalni mir često daje ista primanja vaspitačicama i opštinskim službenicima“, objašnjava Ljiljana Kiković. Ona dodaje da je Samostalni sindikat predškolskog vaspitanja i obrazovanja Srbije, uz saglasnost ministra prosvete, prikupio i obradio sve podatke o iznosu zarada zaposlenih u predškolskim ustanovama, s obzirom na to da Ministarstvo prosvete to nije moglo nabaviti od svih lokalnih samouprava.\nSRPSKE AGENCIJE O PROTESTU\nBEOGRAD, 23. april 2009. (FoNet) - Ministar prosvete Srbije Žarko Obradović i predstavnici Samostalnog sindikata predškolskog vaspitanja i obrazovanja postigli su danas saglasnost da se delatnost predškolskog obrazovanja i vaspitanja sistemski uredi. Obradović je predočio da je predlog Nacrta zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju pripremljen i da će biti prosleđen u proceduru zajedno sa Nacrtom zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, jer su neka rešenja ta dva zakona međusobna zavisna, saopštilo je Ministarstvo prosvete. Obradović je izrazio očekivanje da će taj set zakona biti usvojen najkasnije do sredine jula. Posle donošenja tih zakona, uslediće i donošenje podzakonske regulative, kojom će biti rešavano i pitanje zarada zaposlenih u predškolskim ustanovama na jedinstven način u celoj Srbiji. U saopštenju se navodi stav Ministarstva prosvete da primanja zaposlenih u predškolskom vaspitanju i obrazovanju budu ista u svim lokalnim samoupravama u skladu sa odgovarajućim zvanjem.\nBEOGRAD, 23. aprila 2009. (Beta) - Predstavnici Samostalnog sundikata predškolskog obrazovanja Srbije okupili su se danas u Beogradu ispred zgrade Ministarstva prosvete zahtevajući hitno donošenje zakona o predškolskom obrazovanju. Kako je agenciji Beta rekla predsednica sindikata Ljiljana Kiković, zahtev da zakon o predškolskom obrzaovanju bude što pre usvojen predat je resornom ministarstvu, a članovi sindikata insistiraju na tome da ih primi ministar prosvete Žarko Obradović. "Ponudili su nam da nas primi neki od pomoćnika ministra, ali ljudi neće to da prihvate i neće da se raziđu dok ne razgovaramo sa ministrom. Ministru smo još ranije najavili današnji protest i hoćemo da razgovaramo sa njim", kazala je Kiković. Ona je naglasila da su na današnji protest došli zaposleni i u predškolskim ustanovama iz unutrasnjosti Srbije i dodala da bi bar zbog prevaljenog puta ministar prosvete trebalo da izdvoji vreme za njih.\nBEOGRAD, 23. aprila (Tanjug) - Oko stotinak članova Samostalnog sindikata predškolskog vaspitanja i obrazovanja Srbije od podneva protestuje u Nemanjinoj ulici u Beogradu ispred zgrade u kojoj je smeštena većina ministarstava, zahtevajući da se sistemski reši problem plata zaposlenih u predškolskim ustanovama. Vaspitači traže da im se obrati ministar prosvete Žarko Obradović i najavljuju da će protestovati dok se njihovi zahtevi ne ispune. Zahteve Ministarstvu prosvete pročitala je predsednica tog sindikata Ljiljana Kiković u kojima se ističe potreba da se predlog zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju i zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja što pre upute u skupštinsku proceduru. Takođe, sindikat traži i izradu uredbe sa koeficijentima svih profila zaposlenih u predškolskim ustanovama, kao i donošenje pravilnika o vrsti stručne spreme, rekla je Kiković, dodajući da vaspitači dobijaju plate od loklane samouprave i da je razlika u zaradi i do 10.000 dinara. Protestanti nisu blokirali Nemanjinu ulicu, pa saobraćaj u tom delu grada normalno funkcioniše.


BRAVO SRBIJO: Boško ide na lečenje, Meridian kupio zastavu sa potpisima olimpijaca! - Sportska centrala\n18 avg 2021. 18:15\nPosle tri meseca borbe – trka sa vremenom je dobijena, a maleni dečak Boško Gugleta, uz pomoć donacije čitave Srbije i kompanije Meridian, kreće put Budimpešte po još jednu pobedu!\nMeridian za malog Boška! Vest koju smo svi čekali – novac za lečenje dečaka koji je ujedinio celu zemlju danas je u celosti prikupljen, dok je potez kompanije Meridian zadivio celu Srbiju.\nOva kompanija pobedila je na humanitarnoj licitaciji na kojoj se, za potrebe Boškovog leka, našla zastava Srbije sa potpisima naših olimpijaca iz Tokija. Najveće ime u svojoj delatnosti, tako je još jednom pobedilo u najvažnijoj sportskoj disciplini – humanost i odgovornost. Ovog puta Meridianu su na neki način pomogli i srpski sportisti.\nSve je počelo plemenitim gestom Jelene Korizme, koja je na doček olimpijaca donela zastavu Srbije i prikupila njihove autograme, kako bi se na licitaciji – i to što hitnije – prikupio novac za malog Boška.\nNa zastavi se našlo tačno 24 potpisa, među kojima su naši zlatni vaterpolisti, Milica Mandić, Zuran Datunašvili, Maja Ognjenovi, Milena Rašić, Dejan Majstorović, Damir Mikec i drugi sportisti, koji su na taj način pomogli ovu akciju.\nPodsetimo, Boško Gugleta ima samo sedam meseci i boluje od spinalne mišićne atrofije (SMA), jedne od najopasnijih bolesti koje pogađaju decu uzrasta do dve godine, a za čije je lečenje u Budimpešti bilo potrebno sakupiti 2.5 miliona evra. I u čemu smo svi zajedno, nakon sedmica i sedmica samoinicijativnih humanitarnih bazara, licitacija, donacija, koncerata, kampanja – uspeli.\nKultura i umetnost možda su i najviše trpeli tokom pandemije – zato je Meridian posebne napore ulažio u oživljavanje kulturne scene u jednom od najvažnijih zdanja koje ova zemlja ima – Zadužbini Ilije M. Kolarca.\nDresovi, sportska i tehničke opreme, lopte… samo su deo velike sportske priče uspešne domaće kompanije. U saradnji sa klubovima i sportkim savezima cele zemlje, Meridian pokreće do sad najopsežniji projekat u domaćem sportu – školica sporta za mališane.


MICE turizam Vojvodine – Hello Vojvodina\nAP Vojvodina je jedan od lidera regiona u razvijenosti MICE turizma.\nPodručje Vojvodine je jedan od najrazvijenijih regiona u Srbiji za organizovanje poslovnih događaja u državi i regioni. Izdvajaju se grad Novi Sad i Subotica sa jezerom Palić kao centri kongresnog turizma. Danas je sve zastupljeniji pojam MICE turizam (meetings, incentives, conferencing, exhibitions odnosno prevedeno na srpski: poslovni sastanci, podsticajna putovanja, konferencije i izložbe). MICE je veoma dobar vid razvijanja turizma neke destinacije što je Vojvodina prepoznala i stavila je sebe na mapu destinacija sa dobro organizovanim kongresnim turizmom.\nU Vojvodini MICE turizam je razvijen pre svega u gradskim sredinama gde se ovakvi događaji održavaju u hotelima izgrađenim posebno za održavanje poslovnih događaja, kongresnim centrima, ali i na nekim neobičnim mestima kao što su vojvođanski salaši, lovačke kuće u lovištima i banje koje su idealne za podsticajna putovanja. Vojvodina je odlična kongresna destinacija jer može u kongresnu ponudu da uključi i dodatne aktivnosti u kojima će poslovni turisti uživati u slobodno vreme, kao što su poseta gradova, salaša, usluge wellness centara, manifestacije, festivali i dr.\nNovi Sad predstavlja centar kongresnog turizma Vojvodine sa nekoliko hotela i kongresnim centrom koji su opremljeni za održavanje poslovnih događaja. Kongresni centar ’’Master’’ u Novom Sadu se sa svojom ponudom i tehničko-tehnološkim karakteristikama nameće kao najbolje mesto za održavanje poslovnih događaja. Master centar se nalazi u sklopu Novosadskog sajma i raspolaže sa nekoliko kongresnih sala, izložbenih sala, višenamenskih sala i restoranom. Sale su različitih veličina, u kojima se u zavisnosti od vrste događaja može okupiti od 100 do8000 ljudi. Ako se odlučite da ovde održite neki poslovni događaj imaćete organizacionu, tehničku i ketering podršku od strane osoblja centra. U Novom Sadu i njegovoj okolini, popularna mesta za održavanje kongresa su još hotel ’’Aurora’’ i banja Vrdnik koja predstavlja odlično mesto za organizovanje podsticajnih putovanja.\nDruga veoma popularna i atraktivna destinacija gde je MICE turizam razvijen je Subotica sa jezerom Palić. Subotica je zbog svih svojih karakteristika, gradskih atrakcija i blizine Palićkog jezera odlična destinacija za organizovanje poslovnih događaja. U Subotici se nalazi kongresni hotel ’’Galleria’’ i on je jedini te vrste u ovom delu Vojvodine. Hotel raspolaže sa 7 kongresnih hala zanimljivih imena dobijenih po evropskim prestonicama i metropolama, pa tako možete održati poslovni događaj u Rimu, Moskvi ili Budimpešti i dr. U hotelu se nalazi i jedna svečana hala, takozvana ’’Balska dvorana.’’ U slobodno vreme ćete moći da se opustite u wellness centru u sklopu hotela, gde se nalazi slana soba, đakuzi, hladna kupka, finska i parna sauna.\nNekarakteristična mesta za održavanje poslovnih događaja locirana u blizini Subotice i na Paliću, odnosno ona koja se ne nalaze u centralnim gradskim jezgrima, su subotički i palićki salaši, ergela ’’Bunford’’ i ZOO vrt Palić u čijim ponudama se nalaze kongresni kapaciteti.\nAko ste se odlučili da organizaciju Vašeg poslovnog događaja održite u nekoj drugoj vojvođanskoj kongresnoj destinaciji, a da nisu to prethodno navedeni lideri u održavanju poslovnih događaja, odlična mesta su još: banja Junaković u blizini Apatina, hotel ’’Srbija’’ u Vršcu i turističko naselje ’’Relax’’ u Kovačici.


Reuters nije objavio da je “ruska vakcina protiv korone...\nReuters nije objavio da je “ruska vakcina protiv korone pokazatelj naučne nadmoći”\nNovinska agencija Tanjug, a za njom i mnogi portali u BiH i Srbiji, objavili su manipulativni članak s tvrdnjom da je Reuters izvijestio kako je “ruska vakcina protiv korone pokazatelj naučne nadmoći”. Uvidom u originalni članak agencije Reuters može se vidjeti da ovi navodi nisu tačni, te da se radi o još jednoj dezinformaciji koja je putem lokalnih novinskih agencija, u ovom slučaju Tanjuga, dospjela u javni prostor u regionu.\nSrpska novinska agencija Tanjug 11. avgusta je objavila članak pod sljedećim naslovom:\nRojters: Ruska vakcina protiv korone pokazatelj naučne nadmoći\nU tekstu članka se zatim tvrdi da je Reuters naveo kako je “Moskva demonstrirala naučnu dovitljivost i nadmoć”:\nRuski predsednik Valdimir Putin danas je izjavio da je Rusija postala prva zemlja u svetu sa zvanično atestiranom vakcinom protiv korona virusa, posle nepuna dva meseca testiranja na ljudima, čime je Moskva demonstrirala naučnu dovitljivost i nadmoć, navodi Rojters.\nOvaj članak uz iste navode ubrzo je prenio veliki broj portala u Srbiji i BiH, uključujući Sputnik Srbija, Nezavisne novine, Glas naroda BiH, Srbija Danas, te niz drugih.\nPretraga vijesti koje je objavila agencija Reuters, u lokalnim člancima navedena kao originalni izvor tvrdnje o navodnoj ruskoj "naučnoj nadmoći", pokazala je da je Reuters 11. avgusta objavio članak na ovu temu. Ipak, u članku se navodi da je testiranje vakcine “potez koji je Moskva istakla kao dokaz svoje naučne nadmoći”. U Reutersovom članku tako stoji sljedeće:\nSvjetska zdravstvena organizacija (WHO) i ruski zdravstveni autoriteti diskutuju proces moguće prekvalifikacije WHO-a za njihovu novoodobrenu COVID-19 vakcinu, rekao je u utorak glasnogovornik WHO-a.\nPredsjednik Vladimir Putin rekao je u utorak da je Rusija postala prva zemlja u svijetu koja ima atestirano odobrenje za COVID-19 vakcinu nakon manje od dva mjeseca testiranja na ljudima, potez koji je Moskva istakla kao dokaz svoje naučne nadmoći.\nIz ovog citata se jasno može vidjeti da su autori teksta na Tanjugu netačno intrepretirali navode s Reutersa, te ovoj britanskoj novinskoj agenciji pripisali tvrdnju o navodnoj ruskoj naučnoj nadmoći.\nIpak, u originalnom članku ta tvrdnja ne postoji, već je navedeno da je Moskva ta koja je napredak na polju potencijalne COVID-19 vakcine istakla kao "dokaz svoje naučne nadmoći".\nShodno tome, članak na portalu Tanjug, kao i sva prenošenja ovog članka, dobijaju ocjenu dezinformacija.\nPortal Sputnik Srbija, koji je 11. avgusta članak s Tanjuga objavio pod naslovom "Britanska agencija: Ruska vakcina pokazatelj nadmoći" (arhivirano na ovom linku), nakon nekoliko dana je promijenio naslov, te uklonio netačne navode iz članka uz napomenu da je "vest ispravljena budući da je agencija Tanjug netačno prenela citat agencije Rojters", zbog čega članak ovog portala dobija i ocjenu demantovano.\nS druge strane, na portalu agencije Tanjug nije objavljena ispravka netačno prenesenih navoda, niti je sporni članak uklonjen sa njihove stranice.\nRedakcija Raskrinkavanja kontaktirala je agenciju Tanjug, kao i druge portale koji su objavili iste tvrdnje, međutim do trenutka objavljivanja ove analize nismo dobili odgovor.\nNakon pisanja ove analize, portal Srbija Danas je ispravio netačne navode, te je time članku ovog portala dodana i ocjena demantovano.\nDemantirano Dezinformacija Izvor: Glas naroda BiH\nDezinformacija Izvor: Nacional online\nDEMONSTRACIJA MOĆI: Svetski mediji bruje o ruskoj vakcini protiv korone\nDemantirano Dezinformacija Izvor: Srbija danas (.com)\nDezinformacija Izvor: Nasa borba\nDemantirano Dezinformacija Izvor: Novosti\nAutorica: Elma Murić Objavljeno: 20. 08. 2020 | Zadnji put osvježeno: prije 1 godina


Bosna i Hercegovina Archives - Rule of Law Platform\n31 jul Izveštaj misije Saveta Evrope za utvrđivanje činjenica o migracijama i izbeglicama u Bosni i Hercegovini\nPosted at 12:58h in Sloboda kretanja, Bosna i Hercegovina\nSpecijalni predstavnik generalnog sekretara za migracije i izbeglice, ambasador Drahoslav Štefánek objavio je izveštaj o svojoj misiji utvrđivanja činjenica u Bosni i Hercegovini. Cilj misije bio je pružiti sliku o trenutnoj...\n07 jan Poverenica za ljudska prava zatražila je od vlasti Bosne i Hercegovine da reše trajne nedostatke u postupanju s migrantima i tražiocima azila\nPosted at 20:46h in ▶ Prava migranata, ▶ Tražioci azila, Bosna i Hercegovina\nU pismu objavljenom 7.12.2020. godine, Poverenica za ljudska prava Saveta Evrope Dunja Mijatović („Poverenica“) je pozvala vlasti Bosne i Hercegovine da otklone trajne nedostatke u postupanju sa migrantima i tražiocima...\nPosted at 10:06h in Kosovo, Bosna i Hercegovina, Pristup pravdi, Međunarodna krivična dela\nPružanje efikasne zaštite i podrške svedocima u kontekstu ratnih krivičnih postupaka ključno je za borbu protiv nekažnjavanja za zločine počinjene tokom ratova 1990-ih u bivšoj Jugoslaviji. Međutim, u lokalnim medijima...\n28 sep UN napominje da bi Bosna i Hercegovina trebalo da prizna prava preživelih žrtava ratnih seksualnih zločina\nPosted at 09:54h in Bosna i Hercegovina, Pristup pravdi, Women’s rights\nPrema UN-ovom Komitetu za eliminaciju diskriminacije žena („CEDAW komitet“) u Bosni i Hercegovini su između 12.000 i 50.000 devojaka i žena silovale oružane snage u zemlji od 1992. do 1995....


OGLASIO SE SINANČEVIČ POSLE FINALA: Nemam formu kao pre mesec dana kada sam bacao preko 22 metra | Najnovije vesti - Srbija danas\n05.08.2021. • 07:14 Srbija Danas\nSrpaki atletičar Armin Sinančević je osvojio sedmo mesto u finalu bacanja kugle na Olimpijskim igrama u Tokiju. Nadao se boljem rezultatu, ali nije uspeo da ponovi 21,88 čime je postavio nacionalni rekord u amju na mitingu u Baru.\nVELIKI USPEH UČENICE DRAGUTINA TOPIĆA: Marija Vuković u finalu Olimpijskih igara\nPORODIČNA TRAGEDIJA HRVATA KOJEG JE POBEDIO DATUNAŠVILI: Preminuloj sestri (11) je posvetio veliki uspeh\n- Nisam spavao u putu da bih po dolasku u Tokio spavao normalno, ali nisam uspeo. Velika je sedmo mesto, posle prva tri hica mislio sam da ću doći do 21,60, mislio sam da sam danas toliko vredeo, ali nemam formu kao pre mesec dana kad sam bacao preko 22 metra i nadao se borbi za medalju - rekao je Sinančević.\n- Prve Olimpijske igre sedmi, prvo Svetsko prvenstvo među 12, na Evropskom među šest. Idemo dalje, videćemo se narednih godina, potrebno je da više treniram, kratko sam u atletici - naglasio je Sinančević.\nSrbija na Olimpijskim igrama Olimpijske igre Tokio 2020 Olimpijske igre Tokio Armin Sinančević


ODRŽAN SASTANAK SA PREDSTAVNICIMA OPŠTINE STANARI\nV.d. direktora Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove (RUGIPP) Dragan Stanković i načelnik opštine Stanari Radojica Ćelić razgovarali su danas u sjedištu Uprave u Banjaluci o eksproprijaciji, rješavanju imovinsko-pravnih odnosa, osnivanju katastra nepokretnosti i drugim važnim projektima iz nadležnosti RUGIPP-a, koji se sprovode na teritoriji ove opštine s primarnim ciljem zaštite imovine građana i ostvarivanja njihovih prava.\nNa sastanku je istaknuto da je saradnja Uprave i jedinica lokalne samouprave od velikog značaja, s obzirom na to da je u nadležnosti RUGIPP-a prvi korak za realizaciju projekata od opšteg interesa i drugih kapitalnih investicija.\nIzraženo je zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom, a dogovorene su i smjernice za implementaciju projekata i saradnju u narednom periodu.\nSastanku je prisustvovao i v.d.pomoćnika direktora za osnivanje i održavanje katastra nepokretnosti RUGIPP-a Aleksandar Deurić, v.d. šefa Područne jedinice RUGIPP-a Stanari Nikolina Đukić, te predstavnici EFT – Rudnika i Termoelektrane Stanari.


Predstavljen 'HERA' projekat: Virtuelna tura kroz Feliks Romulijanu! - Novosti - Turistički svet\nPredstavljen "HERA" projekat: Virtuelna tura kroz Feliks Romulijanu!\nU galeriji Narodnog muzeja u Zaječaru 23. decembra 2015. godine održan je završni događaj projekta "HERA" pod nazivom "Održivo upravljanje turizmom u okviru jadranskog nasleđa”. Ciljevi ovog projekta su razvijanje prekogranične platforme za održivi turizam unutar jadranskog područja, smanjenje sezonalnosti turizma i promovisanje prirodne i kulturne baštine.\n"HERA" projekat ima ukupnu vrednost od 8,8 miliona evra, i podrazumeva saradnju 19 partnera iz 8 država jadranskog basena: Italije, Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Srbije, Albanije i Grčke.\nDržavni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Lukrecija Đeri rekla je u Zaječaru da je projekat „HERA“ od velike važnosti ne samo za Timočki region već i za celu Srbiju i dodala da će naše kulturno dobro - "Felix Romuliana", koja se nalazi na listi svetske kulturne baštine, biti prepoznatljiva na turističkom tržištu i pozicionirana zajedno sa ostalim kulturnim dobrima u jadranskom basenu.\nNa ovom skupu je istaknuto da je važan faktor ovog projekta održivost, koja podrazumeva ekonomski, socijalni i ekološki momenat. Najvažniji rezultati "HERA" projekta biće razvoj 12 kulturnih ruta i srodnih turističkih paketa, sprovođenje kampanje za podizanje svesti o kulturnom turizmu i osnivanje 9 vizitorskih centara sa virtuelnim prezentacijama kulturnih ruta.\nU planu je izrada žiga "HERA", odnosno brenda koji bi bio prepoznatljiv i koji bi povezivao sve lokalitete obuhvaćene projektom i tako ih kao jedinstven proizvod pozicionirao na turističkom tržištu.\nNaime, posetioci Feliks Romulijane će već u 2016. godini imati mogućnost da se kroz sistem hologramskih projekcija, interaktivnih panela i kompjuterskih animacija upoznaju sa istorijom Galerijeve palate, ili da, zahvaljujući 3D multimedijalnoj projekciji, virtuelno obiđu ovaj raskošni carski kompleks.\nKako je istakao Bora Dimitrijević, direktor Muzeja grada Zaječara, turisti će tako na najatraktivniji način moći da dožive rimsku dvorsku arhitekturu.


Građevinski radovi - građevinske firme, Kelešinka :: eMajstor.hr\nGRAĐEVINSKI RADOVI - GRAĐEVINSKE FIRME, KELEŠINKA\nTražim dobrog izvođača građevinskih radova: Sakupili i provjerili smo izvođače građevinskih radova, koje rade u kraju Kelešinka i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani građevinske firme će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tPreporučen građevinska firma Kelešinka, koji može izvesti:\trenovacija kuće, dozidavanje, kamena podpora, rušenje zida, betonske stepenice, betonski podrum, temeljna ploča, hidroizolacija podruma, cjenovno pristupačno građenje, građevinsko poduzeće, ili drugo sigurno če se nači i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA GRAĐEVINSKE FIRME KELEŠINKA


Inat : Skot Tejlor\nKnjiga Skota Tejlora vrlo argumentovano razbija klišee američkih i zapadnoevropskih medija o Srbima u Srbiji, Bosni i Hrvatskoj. Materijal za ovu knjigu je skupljen iz prve ruke, u samoj Jugoslaviji, na Kosovu, za vreme i nakon vazdušne kampanje NATO-a.\nIzdavač: Knjiga komerc; 2001; Broširani povez; latinica;\nRATNI DNEVNIK SKOTA TEJLORA\n"Inat je sve samo ne obična reč i najbolje se može opisati kao oličenje stanja duha srpskog naroda", kaže kanadski reporter, čija je knjiga "Inat", posle engleskog izdanja, nedavno objavljena i na srpskom\n"Oduvek mi se dopadao duh neposlušnosti koji pokazuje srpski narod", kaže Skot Tejlor, autor knjige "Inat - slike iz Srbije i iskustva na Kosovu", koja je neposredno pre sajma knjiga objavljena i na srpskom jeziku. Reč je o dnevniku koji je kanadski reporter pisao za vreme NATO bombardovanja u gradovima Srbije (Beogradu, Prištini, Novom Sadu...) iz kojih je izveštavao medije u Kanadi. Knjiga je prošle godine (marta 2000, na godišnjicu bombardovanja) objavljena na engleskom jeziku u Kanadi i prodata u šest hiljada primeraka, dobivši odlične recenzije u većini tamošnjih medija, a sada je, zahvaljujući izdavaču "Knjiga komerc" stigla i u naše knjižare na srpskom.\nOvih dana Skot Tejlor je boravio u Beogradu, na proputovanju za Kosovo i Makedoniju kuda, kao bivši vojnik, a sada vojni komentator i vlasnik lista "Espri de Kor", često odlazi u poslednje vreme.\nRedak nacionalni duh\nU razgovoru za "Politiku" pitamo ga kako je došao na ideju da knjizi da naslov "Inat" (to je naslov i engleskog izdanja) i šta uopšte zna o reči za koju ne postoji adekvatan izraz u engleskom jeziku.\n- Inat je sve samo ne obična reč i najbolje se može opisati kao oličenje stanja duha srpskog naroda - kaže Skot Tejlor. - To je verovatno prva stvar koju moramo saznati o Srbima da bismo ih razumeli. Inat koji sam ja prepoznao kod srpskog naroda je redak nacionalni duh u ovom vremenu. Na nesreću, u svetu u kome dominira agresivnost i rastuća netolerancija, takav ponos izaziva i donosi strašne posledice.\no Sudeći po Vašem dnevniku, imate puno simpatija za srpski narod ili bar nemate predrasude o njemu?\n- Srbi koje sam sreo u Kanadi i Srbiji verovatno su najgostoprimljiviji ljudi na planeti. Verujem da većina reportera, koji su posetili Srbiju i bili dobronamerni ili bar gledali oko sebe širom otvorenih očiju, takođe ne shvataju one koji su tako vatreno želeli da demonizuju Srbe u svetskim medijima. Osim toga, verujem da je većina novinara lenja da bi proučili istoriju naroda o kome pišu, kao i da nemaju dovoljno hrabrosti da idu protiv bujice. Kada su Srbi prilikom raspada Jugoslavije izgubili rat, mediji su dobili svoje "loše momke" i protiv toga je bilo teško boriti se. Meni su, kada sam izveštavao odavde, jednom rekli: "Bože, Vi stvarno morate da se vratite kući da Vas deprogramiraju".\n"Inat" odapeo strele\no Jeste li imali problema u Kanadi zbog ove knjige?\n- Imao sam mnogo problema sa kanadskom vladom i pre knjige, i to zbog mog stava i činjenice da svoje mišljenje javno govorim. "Inat" je bio poslednji u seriji mojih reportaža i knjiga koje potkopavaju pozicije kanadske vlade po mnogim pitanjima. Na streli koju je odapeo "Inat" bile su tri osobe iz Ministarstva spoljnih poslova i tri iz Ministarstva odbrane koji su umislili da je njihov sveti zadatak da poriču sve ono što sam napisao, umesto da nešto nauče iz toga.\no Često dolazite u Beograd?\n- Toliko često da svaki put kada dođem imam tako puno društvenih "obaveza" da je gotovo nemoguće da završim sav posao zbog koga sam i došao, što znači da ne stignem uopšte da spavam.\no Kakav imidž Srbi imaju sada u Kanadi?\n- Kanađani su generalno loše informisani o svetskim događajima i takođe imaju vrlo kratko pamćenje. Danas bi verovatno vrlo malo Kanađana umelo da odgovori čak i na pitanje na čijoj strani su bili kanadski vojnici za vreme bombardovanja Jugoslavije - na strani Srba ili Albanaca.


Us 14/10 - sukob nadležnosti | Vrhovni kasacioni sud\n> Us 14/10 - sukob nadležnosti\nUs 14/10 - sukob nadležnosti\nVrhovni kasacioni sud u veću sastavljenom od sudija: Vlaste Jovanović, predsednika veća, Mirjane Ivić i Vide Petrović-Škero, članova veća, sa savetnikom suda Rajkom Milijaš, kao zapisničarem, rešavajući sukob nadležnosti između Prvog osnovnog suda u Beogradu i Upravnog suda, u pravnoj stvari M.Z. iz B., ulica …, u predmetu naknade troškova korišćenja zdravstvene zaštite u inostranstvu, u nejavnoj sednici veća održanoj dana 30.11.2010. godine, doneo je\nZa postupanje u ovoj pravnoj stvari NADLEŽAN JE Viši sud u Beogradu.\nPrvi osnovni sud u Beogradu podneo je zahtev za rešavanje sukoba nadležnosti sa Upravnim sudom, Odeljenje u Nišu, koji se rešenjem II -3 U … od 15.07.2010. godine oglasio stvarno nenadležnim za postupanje po tužbi tužioca M.Z. iz B. podneta protiv rešenja Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje … br. … od 02.11.2007. godine, kojim je odbijena žalba tužioca izjavljena protiv rešenja Komisije za korišćenje zdravstvene zaštite u inostranstvu i upućivanja na lečenje u inostranstvu … broj … od 09.08.2006. godine kojim je odbijen, kao neosnovan, njegov zahtev za isplatu naknade troškova zdravstvene zaštite korišćene u … u periodu od 24. do 25.02.2005. godine. Tužba je podneta dana 10.03.2008. godine Okružnom sudu u Beogradu, koji se rešenjem U. … od 11.04.2008. godine oglasio stvarno nenadležnim za rešavanje ove upravne stvari i spise predmeta dostavio Vrhovnom sudu Srbije kao stvarno i mesno nadležnom sudu na dalji postupak. Upravnom sudu je 01.01.2010. godine, na osnovu člana 89. i člana 90. stav 1. Zakona o uređenju sudova ustupljen navedeni predmet Vrhovnog suda Srbije.\nPrvi osnovni sud u Beogradu smatra da nije nadležan za rešavanje u ovoj pravnoj stvari i ne prihvata razloge date u obrazloženju rešenja Upravnog suda, Odeljenja u Nišu kojim se oglasio stvarno nenadležnim za rešavanje u ovoj pravnoj stvari i spise predmeta dostavio Prvom osnovnom sudu u Beogradu, kao stvarno i mesno nadležnom sudu na dalji postupak. Prvi osnovni sud u Beogradu smatra da je odredbom člana 29. Zakona o uređenju sudova ("Sl. glasnik RS" broj 116/08) propisano da Upravni sud sudi u upravnim sporovima pa obzirom da je tužilac podneo tužbu radi poništaja rešenja Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje koji predstavlja upravni akt republičkog organa, to je imajući u vidu odredbe člana 175. Zakona o zdravstvenom osiguranju ("Sl. glasnik RS" 107/05) za rešavanje ove upravne stvari nadležan Upravni sud.\nRešavajući nastali sukob nadležnosti u smislu odredbe člana 30. stav 2. Zakona o uređenju sudova ("Sl. glasnik RS" broj 116/08), po nalaženju Vrhovnog kasacionog suda, za rešavanje u ovoj pravnoj stvari nadležan je Viši sud u Beogradu na osnovu člana 23. stav 1. tačka 8. Zakona o uređenju sudova i člana 4. tačka 1. Zakona o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava (''Sl. glasnik RS'' broj 116/08).\nTužilac je podneo tužbu Okružnom sudu u Beogradu protiv rešenja Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje … br. … od 02.11.2007. godine kojim je odbijena, kao neosnovana njegova žalba izjavljena protiv rešenja Komisije za korišćenje zdravstvene zaštite u inostranstvu i upućivanja na lečenje u inostranstvu … broj … od 09.08.2006. godine kojim je odbijen zahtev tužioca za isplatu naknade troškova zdravstvene zaštite korišćene u … u periodu od 24. do 25.02.2005. godine.\nTužilac je dana 18.11.2005. godine podneo Komisiji za korišćenje zdravstvene zaštite u inostranstvu zahtev za naknadu troškova lečenja obavljenog u … u ukupnom iznosu od 60.240,96 USD. Odredbom člana 68. Zakona o zdravstvenom osiguranju ("Sl. glasnik RS" br. 18/92... 45/05) koji je bio u primeni do 10.12.2005. godine znači i u vreme podnošenja zahteva, propisano je da se protiv konačnog akta Filijale zavoda, odnosno Zavoda odnosno organizacije kojim je odlučeno o pravu iz zdravstvenog osiguranja, ne može vodi upravni spor. Protiv odluke iz stava 1. ovog člana može se tražiti zaštita tog prava pred nadležnim sudom u roku od 30 dana od dana prijema te odluke. Prema članu 23. stav 1. tačka 8. Zakona o uređenju sudova, Viši sud je nadležan, između ostalog, da sudi u prvom stepenu u sporovima povodom obaveznog socijalnog osiguranja, ako nije nadležan drugi sud. Prema članu 2. Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje („Sl.glasnik RS“ broj 84/04... 3/10) zdravstveno osiguranje spada u obavezno socijalno osiguranje.\nKod ovakvog stanja stvari pogrešno se Prvi osnovni sud u Beogradu, izazivajući sukob nadležnosti sa Upravnim sudom, poziva na odredbe člana 175. Zakona o zdravstvenom osiguranju (''Sl. glasnik RS'' 107/05, 109/05, 106/06) koji je stupio na snagu 10.12.2005. godine i koji nije bio u primeni u vreme kada je tužilac podneo zahtev za naknadu troškova lečenja u inostranstvu. Prema članu 175. stav 1. navedenog Zakona, protiv konačnog akta Republičkog zavoda kojim je odlučeno o pravu iz zdravstvenog osiguranja, može se pokrenuti upravni spor, dok je stavom 2. istog člana propisano da, izuzetno od stava 1. ovog člana protiv konačnog akta Republičkog zavoda za ostvarivanje prava na zdravstvenu zaštitu iz člana 34. do člana 46. ovog Zakona, ne može se pokrenuti upravni spor, a protiv tih odluka može se tražiti zaštita tog prava u parničnom postupku pred nadležnim sudom.\nKako se nadležnost suda za odlučivanje po podnetoj tužbi određuje na osnovu zakona koji je u primeni u vreme podnošenja zahteva za ostvarivanje prava iz zdravstvenog osiguranja, to saglasno citiranim odredbama člana 68. Zakona o zdravstvenom osiguranju („Sl.glasnik RS“ broj 18/92 ...45/05) kojim je isključeno vođenje upravnog spora za zaštitu prava iz zdravstvenog osiguranja i člana 23. stav 1. tačka 8. Zakona o uređenju sudova, Vrhovni kasacioni sud odlučujući po zahtevu za rešavanje sukoba nadležnosti nalazi da je za odlučivanje po tužbama za zaštitu prava iz zdravstvenog osiguranja podnetim protiv odluka donetih po Zakonu o zdravstvenom osiguranju (''Sl. glasnik RS'' br. 18/92... 45/05), koji je bio u primeni do 10.12.2005. godine, stvarno nadležan Viši sud.\nZa odlučivanje po tužbama za zaštitu prava iz zdravstvenog osiguranja podnetim protiv odluka donetih po Zakonu o zdravstvenom osiguranju (''Sl. glasnik RS'' br. 107/05, 109/05 i 106/06), koji je stupio na snagu 10.12.2005. godine, stvarno je nadležan Viši sud, kada je odlučivano o pravu na zdravstvenu zaštitu iz člana 34. do člana 46. ovog Zakona, a kada je odlučivano o pravu iz zdravstvenog osiguranja stvarno je nadležan Upravni sud.\nSa iznetih razloga, Vrhovni kasacioni sud je na osnovu odredbe člana 30. stav 2. i člana 90. Zakona o uređenju sudova, rešio kao u dispozitivu ovog rešenja.\nRajka Milijaš,s.r. Vlasta Jovanović,s.r.


Evo kako napraviti CV koji će poslodavci primetiti | Kamatica\nPočetna > tekst > Evo kako napraviti CV koji će poslodavci primetiti\nEvo kako napraviti CV koji će poslodavci primetiti\nTekst objavljen: 04.12.2012 13:31\nU jakoj konkurenciji i ogromnom broju prijava pravi je izazov istaći se. Iz tog razloga mnogi posežu za kreativnim biografijama kako bi privukli pažnju.\nPre nego što se odlučite na nešto slično, promislite o sledećem: neće svaki CV ostaviti utisak kakav priželjkujete.\nCV koji naglašava dostignuća\nCV u kojem ističete dostignuća i veštine razlikuje se od tradicionalnog u kojem je akcenat na obrazovanju i dosadašnjem opisu poslova. Problem se javlja onda kada pobrojite samo dostignuća, ali ih ne stavite u određeni kontekst.\nVideo CV je odlična ideja, ali nije za svakoga. Kao prvo, da bi bio uspešan, video mora zaista da bude odlično napravljen. To znači da mora da ima koncept, priču i bude kvalitetno snimljen.\nCV u obliku infografike\nOvakav CV pokazuje kreativnost, iskustvo i karakter odjednom. Problem može da se pojavi samo onda kada vaša kreativnost nekome bude ‘previše’. Lepo je to što ste kreativni, ali uz to morate da pružite i sadržaj.\nOvo zapravo nije trend već trajna vrednost. Svaki poslodavac reći će vam da CV mora biti prilagođen radnoj poziciji za koju ste se prijavili. CV nije statičan – uvek se menja, prilagođava, dopunjava ili ‘čisti’ od informacija.\nCV biografija posao karijera oglasi za posao konkurs za posao traženje posla


Najplaćeniji Makedonac zaradio 3,94 mil. evra u 2012. | Kamatica\nPočetna > vest > Najplaćeniji Makedonac zaradio 3,94 mil. evra u 2012.\nNajplaćeniji Makedonac zaradio 3,94 mil. evra u 2012.\nTekst objavljen: 16.12.2013 10:45\nJedan Skopljanac je prošle godine prijavio platu od 3,94 miliona evra, što je najviši godišnji bruto prihod u Makedoniji, objavio je direktor Uprave za javnih prihoda, Goran Trajkovski. On nije objavio identitet osobe koja je najviše zaradila prošle godine, niti u kojem sektoru i kako je ostvarila tolike prihode.\nNajviša plata za 2012. godinu je isplaćena u području privatnog zdravstva, u visini od 1,02 miliona evra za celu godinu. Bankarstvo i telekomunikacije koji su dominirali prošlih godina na listi najviših isplaćenih plata, u 2012. nisu ni među prvih deset.\nDa sa penzionisanjem ne završava radna aktivnost nekih ljudi, potvrđuju i podaci prema kojima je penzioner iz Skoplja prijavio godišnji prihod od 580.000 evra.\n- Ove godine 61.144 građana koji su imali obavezu da podnesu godišnju poresku prijavu to nisu učinili, što predstavlja prekršaj i zato će se suočiti sa kaznom od 500 do 1000 evra - rekao je Trajkovski, dodajući da se najveći dio odnosi na građane koji su zaradili u kladionicama.\nIznos svih prijavljenih bruto prihoda građana u Makedoniji za 2012. godinu iznosi 1,33 milijarde evra.\n2012. ekonomija najveće plate zarade plate makedonija


Libijski političar: Krizu će razrešiti promena političke vlasti - Sputnjik Srbija\n12:23 21 Oktobar 2020\n22:42 16.01.2020 (osveženo 22:46 16.01.2020) Preuzmite kraći link\nKako ocenjujete poslednje događaje u Moskvi? Zbog čega sporazum nije potpisan?\n— Na sastanku nam je predložena konačna izjava na kojoj je mnogo radila ruska Vlada. Ali nismo je potpisali, jer je potrebno vreme da se pažljivo prouče sve tačke. U dokumentu su navedeni mnogi uslovi, osim toga, situaciju je zasenilo prisustvo turske strane.\nTražili ste 48 časova na proučavanje dokumenta. Rok je istekao, kakva je odluka?\n— Odložili smo proučavanje dokumenta, uključujući i činjenicu da se još uvek nismo sreli sa feldmaršalom nakon održanih razgovora, on je još uvek u Egiptu. Bliži se datum konferencije u Berlinu, gde bi se mogle doneti neke odluke.\nTokom govora pred arapskim Parlamentom (Arapski parlament je zakonodavno telo Arapske lige) govorili ste o potrebi potpisivanja zajedničkog sporazuma o odbrani arapskih zemalja i o mogućem zahtevu egipatskoj strani za vojnom intervencijom. Da li su vođeni pregovori u tom pravcu?\n— Za sada nam nije potrebna vojna pomoć. Ali ako dođe do turske invazije, kako preti turski predsednik Redžep Tajip Erdogan, biće nam potrebna pomoć Egipta ili Alžira ili neke druge zemlje, naravno, pre svega, razmatramo arapske države.\nDa li neke arapske zemlje pripremaju da se umešaju u libijsku situaciju, ukoliko dođe to invazije Turske.\n— Mislim da, ako ipak dođe do turske invazije, niko od Arapa neće oklevati. Libija ima bogatu istoriju saradnje sa Egiptom, Alžirom i drugim arapskim zemljama. Mislimo da će Arapi zauzeti nedvosmisleni stav po ovom pitanju.\nNeki se boje da će, ukoliko libijska armija preuzme kontrolu upravljanja zemljom, biti uvedena vojna diktatura. Koji je Vaš odgovor na to?\n— Ovo je zabluda. Prvo — libijska armija je saopštila da je operacija u Tripoliju potrebna za suzbijanje terorističkih grupa čiji se militanti traže na lokalnom i svetskom nivou. Ti ljudi su pre nekoliko godina zauzeli glavni grad. Vlada „El Vifak“ postala je njihov talac. Armija ne može ostati po strani, grad treba osloboditi. Otvoreno je rečeno da se ne radi o prevratu, oduzimanju neke teritorije, ni stupanju na stranu nekih libijskih snaga. Samo je potrebno proterati terorističke grupe.\nTo jest može se reći da cilj nije uspostavljanje vojne diktature u zemlji?\n— Naravno da ne. Mi imamo izabrani Parlament i Ustav koji reguliše političke procese u zemlji. Niko ne govori o vojnoj diktaturi.\nSa jedne strane čuju se tvrdnje da je mandat vlade „El Vifak“ istekao. Od druge strane u Tripoliju čujemo da je njihov mandat takođe istekao. Kako ćete odgovoriti na to?\n— To je ili neznanje ili podmetanje činjenica. Termin rada Parlamenta utvrđen je Ustavnom deklaracijom (trenutno se umesto pravog Ustava u Libiji upotrebljava Privremena ustavna deklaracija Libije, koja je usvojena nakon svrgavanja režima Muamera Gadafija tokom građanskog rata), a Parlament može da u Ustav unese amandmane. Promene su vršene 11 puta. U 11. amandmanu se kaže da je parlamentarna vlast legitimna, dok se ne izabere nova legitimna vlada. U celom svetu pokušava se da se izbegne vakuum legitimne vlasti. Upravo legitimna vlast Libije vodi unutrašnju i spoljnu politiku.\nLibijski Parlament predstavlja interese svih regiona zemlje. Da li mislite da vođenje operacije u Tripoliju krši interese drugih regiona?\n— Oslobođenje Tripolija je odgovor na poziv libijskog naroda, a posebno onog njegovog dela koji je u zarobljeništvu. Narod, Parlament i Vojska zahtevaju oslobađanje Tripolija.\nNa predstojećoj berlinskoj konferenciji očekuje se razdvajanje različitih međunarodnih političkih snaga koje će podržavati različite strane libijskog sukoba. Da li to ometa postizanje dogovora?\n— Krizu će razrešiti promena političke vlasti. Situacija se može stabilizovati čim se promeni aktuelna vlada („El Vifak“). Četiri godine ova vlada nije uspela ništa da uradi, mislim da je to dovoljno.\nKako ocenjujete ulogu Rusije u rešavanju libijske krize?\n— Rusija ima važnu ulogu u rešavanju libijske krize. Veoma sam zahvalan ruskom predsedniku Vladimiru Putinu i ruskoj Vladi na prijemu i gostoprimstvu. Uloženo je mnogo napora, ali prisustvo turskih političara zakomplikovalo je situaciju. Oni su doprineli rastu krize i za njih nema mesta u njenom rešavanju.\nItalija je izjavljivala da postoji mogućnost slanja njenih trupa u Libiju. Može li se reći da je to početak brojnih intervencija?\n— Mi smo protiv bilo kakve invazije. Ne možemo tražiti stranu pomoć u sukobu sa Libijcima. Što se tiče Italije — nije joj u interesu pomorski memorandum koji su potpisali Saradž i Turska. U slučaju strane intervencije — potražićemo pomoć od naše braće Arapa.\nprimirje, prekid vatre, Halifa Haftar, Libija