(FOTO) POLICIJA ODBLOKIRALA AUTOPUT NA GAZELI! Kreteni sa osam automobila pokušali da zaustave saobraćaj kod Sava centra! - Informer\n08:55 Društvo 29\nInformer.rs/Blic | 11. 06. 2018.\nBahati kreteni su i ovog jutra blokirali autoput na Gazeli, Zrenjaninski put kod Borče i Ibarsku magistralu. Policija je ipak brzo odblokirala saobraćaj kod Sava centra. Sve prošlo bez incidenata\nOsam automobila, odnosno 12 ljudi, blokiralo je Gazelu kod Sava centra i tu je saobraćaj bio obustavljen, saznaje Informer.\n- Nekoliko vozila je blokiralo Gazelu kod Sava centra, u pravcu ka aerodromu, i tu je saobraćaj obustavljen - javljaju beogradski taksisti.\nBrzom akcijom policije saobraćaj je ubrzo normalizovan, a sve je prošlo mirno i bez incidenata.\nNa većini drugih gradskih ulica saobraćaj se odvija za sada normalno i bez većih gužvi, a čini se da su iz straha od gužvi mnogi Beograđani odlučili da danas na posao ne krenu svojim četvorotočkašima.\nKako javljaju reporteri situacija kod Slavije je potpuno mirna i normalna. Nema nikakvih parkiranih i "pokvarenih" vozila, osim nekoliko automobila saobraćajne policije koji dežuraju na kružnom toku.\nBorča, Zrenjaninski put kod Putnika u totalnoj blokadi ???????????? pic.twitter.com/c4RXXkiHSD\n— Ⓜile Ⓜaki Cvijović ♐♐☯ (@MarsialMaki) June 11, 2018\nBlokada saobraćaja zabeležena je samo na Zrenjaninskom putu, kod Putnika, zbog čega je obustavljen saobraćaj u pravcu ka gradu, pa trenutno ne funkcionišu linije javnog gradskog prevoza 101, 102, 105 i 105L.\nNešto više vozila trenutno je na auto-putu, iz pravca Dušanovca ka Novom Beogradu, kao i na Konjarniku oko Plavog mosta, te u Radničkoj kod Ade Ciganlije i u bulevaru oslobođenja kod Trošarine.\n- Trenutno su značajnije gužve samo na auto-putu, naročito oko Gazele - poručuju beogradski taksisti.\nBlokirana je i Ibarska magistrala, a do manjih blokada je, kako saznajemo, došlo u Sopotu, u selu Županjac u opštini Lazarevac, i to u pravcu ka Beogradu.\nKako javljaju reporteri, najveća blokada ovog jutra beleži se u Novom Sadu, i to kod Futoške pijace. Ovde je desetak automobila parkirano na ulici zbog čega je obustavljen saobraćaj.\nblokada puta bahati Beograd Gazela zrenjaninski put\n07:14 Društvo 14\n(VIDEO) BAHATA BANDA! Takozvani demonstranti nasrnuli na monaha kod Sićeva!\n09:20 Politika 11\n( 163 ) ( 27 ) Odgovori\nSvima koji blokiraju saobraćaj najmanje prekrsajna prijava\n@Stojan - Prekršajna prijava minimum, no ovo je već zrelo za uvođenje vanrednog stanja, poput onog iz 2003.nakon ubistva premijera Đinđića. Pa se samo prisjetite kakva su bila pravila ponašanja tih mjesec i po.\n( 162 ) ( 23 ) Odgovori\nSve pohvale za policiju ljudi imaju pravo da se slobodno kreću.\n( 151 ) ( 1 ) Odgovori\nNi u jednoj ozbiljnoj državi se ovo ne sme dozvoliti. Pogrešno neki shvataju demokratiju. Ne možeš da mokriš gde hoćeš.\n( 147 ) ( 4 ) Odgovori\nSrećom pa je policija reagovala i odblokirala put, inače bilo bi svašta sa ljudima koji ne mogu da stignu do svojih poslova i radnih mesta na vreme.\nPolicija da reaguje na svaku blokadu. Ovo svakodnevno ometanje saobraćaja provocira nedužne ljude.\nSnimiti sve i kazne poskati na kucnu adresu. Sabicu ugrozena mi je sloboda kretanja.\nstoka bez repa\nHapsiti sve, kako smeju, i kako im vlast dozvoljava da se bahate, i maltretiraju većinu ????????????????????\nSlazem se da je gorivo preskupo, ali blokada saobracaja nije nacin da gorivo pojeftini. Sva parkirana vozila na saobracajnici treba da nosi pauk pa ce bahati brzo da se opamete.\nTreba njih i pohapsiti, 8 automobila blokira pola drzave, tj. put koji povezuje Istok i Zapad, pohapsiti i njihove organizatore!!!???? Ako zakon vazi za mene a zasto ne vazi za njih!!!?????\nСвако возило које је стало треба да сноси и последице , као прво новчану казну па после и паук да им покупи возило.\n( 141 ) ( 4 ) Odgovori\nNaravno da je odblokirala,hvala policiji. Pa šta oni misle, da mogu tako da se iživljavaju nad narodom.\nPauk i nositi ,naravno naplatiti kaznu.\n( 137 ) ( 2 ) Odgovori\nI meni je skupo gorivo pa ne maltretiram hiljadu ljudi iza mene.\n( 135 ) ( 2 ) Odgovori\nSve te idiote koji blokiraju puteve treba odmah pohapsiti i debelo novčano kazniti tako da garantujem više to neće raditi.\nKakve blokade policija neka radi svoj posao aktere neka hapse kome se ne sviđa u Srbiji neka ode tamo gde mu je bolje a nas ostave na miru da živimo naše živote taman kada stanemo na noge nađu se idioti da prave nerede!\nAko neko može da maltretira narod i saobraćaj kako mi se ćefne ... dve budale se dogovore i bklokiraju auto put ... TU NI ZEMLJE NI ZAKONA ....\nOvo je jos jedno delo nase opozicije!\nNajbitnije je da ti pojedinci nisu uspeli u svojoj nameri!\nTako je neka krene policija da odblokira puteve od ove bagre neradnicke koji imaju vremena da bleje po putevima!\nZasto policija nije intervenisala jutros i na zrenjaninskom putu ? Ja pesacim 7 km od Borce do Krnjace na voz! Da li mi treba da uzmemo stvar u svoje ruke ili ce nas organi vlasti zastititi posto posteno i redovno placamo porez?\nsta bre cekate\nda par huligana zeza ceo narod...zasto niste i pre intervenisali a ovima prijave i najstrozije kazne.\nPolicija treba da kazni sve one koji krse javni red i mir. Besposlicari vise ne znaju sta ce, sve ih treba za kaznu oterati na prinudni rad ! Dosta vise javasluka bez posledica-kazni ! ! ! Jel im tata napravio puteve ili je to iz budjzeta napravljeno. Drzava i policija odmah da sankcionisu prekrsioce !\n( 45 ) ( 140 ) Odgovori\nPrestanite da nazivate narod kretenima!\n( 5 ) ( 117 ) Odgovori\nSamo provocirajte i vredjajte,obice vam se sve o glavu i ti vrlo uskoro . Budite sigurni da su vam dani odbrojani .\n( 3 ) ( 119 ) Odgovori\nNije lepo koristiti reci kao sto je rec"kreten" u javnom glasilu.\n( 2 ) ( 94 ) Odgovori\nnaravno da blokade puteva nisu resenje. ljudi koji blokiraju puteve, naravno da to ne cine zbog visoke cene goriva. ali to cine iz socijalnih razloga, jednostavno nemaju novca za gorivo. a egzistencija je na neki nacin vezana za vozila, i kretanje i puteve.


Aleksandra Popović | 13. jan 2021.\nBećković je, naime, tužila Vericu Bradić, Željka Mitrovića i Gorana Gmitrića kao koautore emisije Hit tvit, zbog plagiranja njene autorske emisije, odnosno povredu autorskih prava. Tužba je podneta u februaru 2020. godine.\nDo sada su saslušani Verica Bradić kao voditeljka i koautorka Hit tvita, Željko Mitrović vlasnik televizije Pink.\nNa današnjem ročištu trebalo je da se čuju i tumačenja sudskih veštaka, ali jedan od njih koga je unajmila tužena strana bio je opravdano odsutan te je veštačenje odloženo za sledeće ročište.\nNa sudu se od stranaka u postupku pojavio samo Goran Gmitrić, koji je objasnio da je on potpisan kao koautor emisije jer učestvuje u tehničkoj realizaciji, ali da je idejni tvorac Željko Mitrović, koji je nekoliko godina pre početka emitovanja Hit tvita imao ideju o kreiranju ovakve emisije.\n– To je stara Željkova ideja od pre par godina. Ja sam bio protivnik da budem označen kao koautor jer to nije originalno moja ideja već Mitrovića i Bradić. Oni su smatrali da treba da se nađem kao koautor na špici, naveo je on.\nZastupnik Olje Bećković, advokat Goran Draganić postavio je niz pitanja Gmitriću o elementima emisije koji su vrlo slični emisiji „Utisak nedelje“.\nIzmeđu ostalog, pitao ga je da li emisija Hit tvit prikazuje predloge i teme koji obrađuju društvene pojave koje su aktuelne u prethodnoj nedelji, da li su predlozi označeni rednim brojevima, da li se pozivaju gosti koji komentarišu ove predloge, da li je termin emitovanja emisije nedelja veče, što su sve odlike i Utiska nedelje.\nGmitrić je insistirao da su pitanja „tendenciozna“, te da se u emisiji Hit tvit razgovara isključivo o predlozima koji su dati, i to na osnovu tvitova i objava sa društvenih mreža, dok se u Utisku nedelje, prema njegovim rečima, „oko 40 do 50 minuta priča o drugim temama a na kraju se samo pročitaju predlozi“.\n– Kada se ovako poređaju pitanja, emisije deluju slično, ali kada pogledate i jednu i drugu emisiju, one se suštinski razlikuju, naglasio je Gmitrić. On je rekao da je jedino zajedničko dvema emisijama format talk show-a, a da je „specifičnost Hit tvita u tome što se po prvi put emisija bavi temama koje se generišu na društvenim mrežama“. Gmitrić je odgovarajući na pitanja svog zastupnika rekao da zna za više desetina emisija koje su takođe političkog i debatnog karaktera. Kasnije je na pitanje Draganića da navede neke od njih pomenuo „Emisiju na RTS „Oko“ i emisiju Olivere Jovićević“.\nGoran Draganić rekao je nakon završetka ročišta prisutnim novinarima da je iznenađen što se Gmitrić pojavio na sudu kao i da će sve činjenice za donošenje odluke sud imati nakon narednog ročišta.\nSledeće ročište zakazano je za 1. mart.\nAutorska prava Hit tvit Olja Bećković Utisak nedelje\n← Ministarstvo raspisalo 10 medijskih konkursa vrednih 310 miliona dinara\nKorona virus u zaveri protiv Srbije i srpskog naroda →


Palestinci proslavljaju "Jerusalem - glavni grad arapske kulture" - Klix.ba\n21.3.2009. u 14:26\nPalestinci su u subotu na Zapadnoj obali proslavili Jerusalem "glavni grad arapske kulture", nakon zabrane izraelskih vlasti da se obilježi sjećanje na taj dan u svetom gradu.\nManifestacija se održavala u obližnjem gradu Betlehemu, južno od Jerusalema, u kojem je predsjednik Palestinske samouprave Mahmud Abbas trebao da održi govor o arapskoj kulturi u subotu popodne.\nIzraelska policija, koja je rasporedila vojna pojačanja u anektiranom istočnom Jerusalemu, nakon njegovog osvajanja 1967., upozorila je u petak da će spriječiti svako organiziranje kulturnih manifestacija u svetom gradu.\nPolicija je rastjerala mlade Palestince, koji su pokušavali da dođu do Brda Hrama staroga grada, trećeg svetog mjesta Islama nakon Meke i Medine, javlja AFP s lica mjesta.\nNa drugoj strani, policajci su uhapsili tri službenika palestinskog univerziteta Al-Kuds na granici istočnoga Jerusalema i Zapadne obale, koji su dijelili festivalske majice, izvijestio je izraelski državni radio.\nIzraelski ministar unutarnje sigurnosti Avi Dichter objavio je da će policija spriječiti svaku aktivnost u okviru festivala, smatrajući da se radi o "operaciji Palestinske samouprave koja bi mogla povrijediti izraelski suverenitet istočnog Jerusalema".\nOva mjera izazvala je oštre proteste predstavnika arapske manjine u Izraelu.


USPELI SMO: Usvojene prve izmene Zakona o finansijskoj podršci porodici - Bebac.com\nOvo su važne izmene za koje smo se zalagali, a nadamo se da se i na ostale važne neće još dugo čekati\nNakon tri godine primene spornog Zakona, dočekali smo i prve važne izmene koje će ispraviti nepravdu prema velikom broju roditelja. Na sporne odredbe ovog zakona skretali smo pažnju nadležnima od prvog dana njegove primene. Ovo je velika i važna vest za roditelje, posebno one koji će se tek ostvariti u roditeljskoj ulozi.\nOd 2018. godine, kada je ovaj Zakon stupio na snagu, skretali smo pažnju nadležnima i javnosti na sve sporne odredbe koje su egzistencijalno ugrozile porodice u Srbiji.\nPogledajte VIDEO kampanje za izmenu spornog zakona >>\nNAKNADE ZARADA NA PORODILJSKOM BOLOVANJU NE MOGU BITI MANJE OD MINIMALNE\nUtvrđen je donji limit iznosa naknade zarade, odnosno naknade plate za vreme porodiljskog odsustva, u visini minimalne zarade utvrđene na dan početka ostvarivanja prava. Ovo se odnosi na period porodiljskog bolovanja koje traje prva tri meseca od rođenja deteta. U ovom periodu više ni jedna mama neće dobiti naknadu manju od minimalne zarade u RS.\nRODITELJI DECE SA SMETNJAMA U RAZVOJU VIŠE NE BIRAJU IZMEĐU NAKNADE ZARADA I DODATKE ZA TUĐU NEGU I POMOĆ\nISPRAVLJENA JE NEPRAVDA I UKINUTA DISKRIMINACIJA MAMA KOJE SU POLJOPRIVREDNE OSIGURANICE\nISPRAVLJENA JE NEPRAVDA PREMA MAMAMA KOJE IMAJU PLATU VEĆU OD TRI PROSEČNE ZARADE\nNastavićemo da se borimo i za to da ni jedna mama ne dobije manju naknadu od minimalne tokom celog perioda odsustva sa rada radi nege deteta, da se period obračuna vrati na nekadašnjih 12 meseci kako nalaže i Konvencija o zaštiti materinstva, a imamo i čvrsto obećanje predsednice Vlade da će se rešiti i nepravedan položaj mama preduzetnica koje ovim Zakonom nisu u istom položaju i nemaju jednaka prava kao mame koje su u radnom odnosu.\nInicijativu JEDNAKO (P)BRAVO ZA MAME za ključne izmene ovog zakona pokrenula su udruženja: Bebac.com, Cenar za mame, Udruženje roditelj i Srbija u pokretu. Naše predloge za imene Zakona, potpisalo je više od 17 000 građana i građanki.\nUčiteljica u Beogradu osmislila sjajan edukativno - motorički poligon\nsta se desava sa mama koje su na porodiljskom od 26.aprila i prvo majsko porodiljsko primanje treba da dobiju 21.juna, a dobile su resenje da ce primati oko 11.000?\nDa li ce se i za nas primenjivati taj novopropisani minimala ili je to samo za porodilje kone su dobile resenje posle... Čitaj dalje\nMame preduzetnice su i dalje nevidljive u očima države. Kada će ovo da se promeni?\nsta se desava u slucaju otvaranja novog trudnickog bolovanja u toku trajanja porodiljskog bolovanja?


"Nikola Deretić misli da mu niko ništa ne može" - Klix.ba\nUred ombudsmena BiH "Nikola Deretić misli da mu niko ništa ne može"\nUred ombudsmena BiH\nOmbudsmen za ljudska prava BiH Safet Pašić ocijenio je da je Upravni odbor BHRT-a Odlukom o razrješenju generalnog direktora Mehmeda Agovića povrijedio njegova osnovna ljudska prava na fer i korektan postupak i pravo na djelotvoran pravni lijek.\nPašić je ocijenio da je odgovor Upravnog odbora BHRT-a i njegovog predsjednika Nikole Deretića koji je upućen Uredu ombudsmena nakon prve Preporuke intoniran bahatošću i neprimjerenim sadržajem.\n"Deretić misli da nema institucije iznad njega i da mu niko ništa ne može. Ne može se tako ponašati", izjavio je Feni ombudsmen Pašić koji je uputio novu preporuku Upravnom odboru za sazivanje sjednice ovog tijela.\nPreporuka kojom se traži preispitivanje stanja u Javnom servisu i odgovornost članova UO BHRT-a je upućena i ministru prometa i komunikacija BiH Boži Ljubiću kao odgovornom za stanje u ovoj oblasti.\n"Preporuka poziva na poduzimanje odgovarajućih mjera i obavještavanje ombudsmena o stanju u roku od deset dana", kazao je Pašić.


Nova hapšenja u turskoj vojsci zbog veza sa Gulenom - 07.06.2017, Sputnik Srbija\nTurske vlasti uhapsile su 60 vojnika i izdale naloge za hapšenje još 128 ljudi u operacijama protiv mreže muslimanskog sveštenika Fetulaha Gulena koji živi u... 07.06.2017, Sputnik Srbija\nTurske vlasti uhapsile su 60 vojnika i izdale naloge za hapšenje još 128 ljudi u operacijama protiv mreže muslimanskog sveštenika Fetulaha Gulena koji živi u egzilu u SAD, a koga Ankara optužuje za prošlogodišnji neuspeli pokušaj puča, javljaju lokalni mediji.\nVlasti su u racijama uhapsile vojnike pre svega u središnjoj turskoj provinciji Konji. Hapšenja su obavljena i u 32 druge provincije, prenosi Rojters, pozivajući se na turski dnevnik „Hurijet“.\nTurska: Zbog puča privedeno 57 bivših radnika berze\n12 Maj 2017, 14:20\nIstovremeno, državna agencija „Anadolija“ javila je da su izdati nalozi za hapšenje 128 ljudi povezanih sa kompanijom „Kajnak holding“, koja je bila povezana sa Gulenovim pokretom pre nego što su je vlasti preuzele.\nOd 128 ljudi, za čije hapšenje su izdati nalozi, navodi turska agencija, 39 osoba je do sada već uhapšeno u operaciji izvedenoj u Istanbulu i sedam drugih provincija.\nZvaničnih komentara o hapšenjima za sada nema.\nJuče su turske vlasti uhapsile lokalnog direktora „Amnesti internešenela“ i još 22 advokata u provinciji Izmiru zbog sumnji u njihovu povezanost sa Gulenovom mrežom, saopštila je ta organizacija za zaštitu ljudskih prava.\nOko 50.000 ljudi uhapšeno je od kada je prošlog jula u Turskoj izveden pokušaj puča, dok je oko 150.000 ljudi smenjeno ili suspendovano, uključujući vojnike, policajce, profesore i državne službenike, zbog navodnih veza sa Gulenovim pokretom.\nGulen, koji živi u samonametnutom egzilu u Pensilvaniji od 1999. godine, negirao je umešanost u pokušaj puča i osudio ga, napominje britanska agencija.


Electrolux doveo najbolje kuvare na filmski festival u Kanu 2013. - WANNABE MAGAZINE\nElectrolux doveo najbolje kuvare na filmski festival u Kanu 2013.\nElectrolux doveo najbolje kuvare sa Mišelinovim zvezdicama na filmski festival u Kanu 2013.\nPodrška festivalu traje već tri godine, a Electrolux dovodi partnerske šefove kuhinja koji imaju ukupno osam Mišelinovih zvezdica.\nElectrolux je proslavio skoro 100 godina svoje profesionalne izvrsnosti nastavljajući podršku i partnerstvo sa filmskim festivalom u Kanu. Electrolux, koji oprema skoro 50 odsto restorana koji poseduju Mišelinove zvezdice širom Evrope, doveo je partnere – šefove kuhinja – na Kanski festival, kako bi omogućio gastronomska uživanja tokom svih glavnih događaja i gala večeri.\nU okviru Electrolux Agora paviljona u Kanu, smenjivali su se nagrađivani timovi kuvara koji su posluživali goste tokom festivala, uključujući vlasnicu tri Mišelinove zvezdice En-Sofi Pik (Anne-Sophie Pic), vlasnike dve Mišelinove zvezdice Klod Bosija (Claude Bosi) i Bruna Ogera (Bruno Ogera), kao i braću Kristijana (Christian) i Manuela (Manuel) Kostardija (Costardi) koji imaju jednu zvezdicu.\nElectrolux je proslavio skoro 100 godina svoje profesionalne izvrsnosti nastavljajući podršku i partnerstvo sa filmskim festivalom u Kanu\n“Electrolux partneri-kuvari En-Sofi Pik i Bruno Oger zajednički su pripremali gala večeru za samo otvaranje festivala koristeći Electrolux profesionalne uređaje unutar kuhinje Electrolux Agora paviljona”, rekla je Olivija Kaje (Olivia Kaye), Experiential Manager, Electrolux. “To su isti uređaji koje koriste i u svojim profesionalnim kuhinjama.”\nElectrolux u Kanu\nElectrolux Agora paviljon je najveća građevina duž Croisette, gde se održavaju zvanični kuvarski festivali. Tokom najposećenijeg perioda, ovaj prostor ugosti čak 45 kuvara, dok 120 konobara poslužuje 648 gostiju, koliko može da stane u prostor od 1,000 kvadratnih metara.\nElectrolux partneri-kuvari u Kanu\nElectrolux je nastavio svoje trogodišnje partnerstvo sa filmskim festivalom u Kanu radeći sa timom nagrađivanih partner-kuvara. Kuvari, koji svi rade sa Electrolux uređajima u svojim kuhinjama, pružali su svoje usluge na svim zvaničnim festivalskim događajima, uključujući i gala večeru povodom otvaranja i ručak tokom kog članovi žirija razmatraju ostvarenja, a sve u kuhinji Electrolux Agora paviljona.\nEn-Sofi Pik poznata je po tome što je stekla tri Mišelinove zvezdice za svoj restoran “Maison Pic” u jugoistočnoj Francuskoj. Ona je četvrti ženski kuvar koji poseduje tri Mišelinove zvezdice, a proglašena je za najboljeg ženskog kuvara od strane “World’s 50 Best Restaurants” u 2011.\nBruno Oger vlasnik je dve Mišelinove zvezdice i pobednik takmičenja “Best French Chef of the Year”. Poznat po hrani koja kombinuje ukus i maštu, Oger je inspirisan mediteranskim ukusima i lokalnim proizvodima.\nEn-Sofi Pik i Bruno Oger su zajedno pripremali “Gala večeru” povodom otvaranja Kanskog filmskog festivala 2013.\nKlod Bosi je glavni kuvar i vlasnik restorana “Hibiscus” u Londonu koji ima dve Mišelinove zvezdice. “Hibiscus” je proglašen jednim od 50 najboljih svetskih restorana i cenjen je zbog svog inovativnog pristupa. Bosi je nedavno postavio Electrolux Grand Cuisine opremu za kuvanje u okviru “Hibiscus” test kuhinje.\nBraća Kristijan i Manuel Kostardi dobili su svoju prvu Mišelinovu zvezdicu 2009. godine. Kuvanje je tradicija u njihovoj porodici već tri generacije, a svoje kulinarsko znanje i stručnost prikazuju u restoranu “Ristorante Cinzia” (Vercelli, Italija), koji Electrolux profesionalni uređaji opremaju već više od 60 godina.


Prnjavor ribljom čorbom želi do Ginisa – Info366.net\nPočetna | Dešavanja | Prnjavor ribljom čorbom želi do Ginisa\nPRNJAVOR – U Prnjavoru su u toku završne pripreme za pravljenje najveće riblje čorbe na svijetu čime bi ta opština ušla u Ginisovu knjigu rekorda.\nČlanovi Organizacionog odbora za pokušaj obaranja Ginisovog rekorda u pripremanju riblje čorbe već su dogovorili sve detalje ove manifestacije, koja će biti održana 9. avgusta.\nDeset dana uoči tog datuma biće upriličena i generalna proba.\nNosilac ovog projekta je Turistička organizacija Prnjavora, a na čelu Organizacionog odbora je Siniša Gatarić, načelnik opštine.\nNa nedavnom sastanku su razmatrani završni detalji za pripremu riblje čorbe za Ginisa i to kako izvagati gotov proizvod, a bilo je govora i o kvalitetu i uzorkovanju, kako gotovog proizvoda, tako i njegovih sastojaka.\nRazmatranjem Nasrta strateškog plana i razvoja poljoprivrede i ruralnih područja RS od 2015. do 2020. godine, Narodna skupština nastavila je drugu redovnu sjednicu. Cilj ovog dukumenta jeste da se obezbijedi neophodan strateški okvir za razvoj poljoprivrednog sektora u ekonomskom, ekološkom i socijalnom smislu. Povećanje obima i produktivnosti poljoprivredne proizvodnje, te obezbjeđenje stabilnosti dohotka poljoprivrednih proizvođača […]\nUhapšen otmičar Tijane Jurić?\nOsoba iz Bajmoka za koju se sumnja da je otmičar Tijane Jurić uhapšena je večeras. Ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović i direktor policije Milorad Veljović hitno su se večeras uputili u Bajmok u vezi sa Tijanom Jurić (15), koja je nestala 26. jula, saznaje “Blic”. Da podsjetimo, Tijana Jurić je poslednji put viđena 26. jula u […]


Ovo je pregled DELA TEKSTA rada na temu "Darovitos". Rad ima 15 strana. Ovde je prikazano oko 500 reči izdvojenih iz rada.\nO fenomenu darovitosti postoje brojne definicije i brojna svatanja. Starije definicije su pretežno na visoke intelektualne, mentalne sposobnosti kojima objašnjavaju darovitost. Za Termana su darovita djeca čili je IQ 140 i više, za Golgera 150 i više, za Brejkera i Holingvort 130 i više, za Danijelsona 125 i više, za Norisa 110 i više. Ipak, najveći broj psihologa je prihvatijo IQ 140 i više. Uskoro se pokazalo da darovitost podrazumjeva i neke druge vrste sposobnost a ne samo visoki IQ. Rađena su brojna istraživanja koja su bila usmerena na kreativnost, socijalne i druge sposobnoisti..\nJedna definicija darovitosti ne bi mogla da obuhvati sve oblasti u kojima se darovitost može manifestovati. Tako, prema Golageru, daroviti pojedinac nije onaj koji je sposoban za visoko dostignuće ili potencijalne sposobnosti u nekim od sledećih oblasti:\nopštoj intelektualnoj sposobnosti,\nspecijalnim akademskim oblastima,\nstvaralačkim ili produktivnom mišljenju,\nsposobnost za vođstvo,\nvizuelnim ili drugim umjetnostima,\nDefinicija darovitosti koju je dao Renzuli takođe ima u vidu raznovrsnost. U njegovoj definiciji se kaže da se darovitost sastoji od tri osnovne grupe ljudskih sposobnosti. Te grupe su: iznadprosečne opšte sposobnosti, visok nivo izvršavanja zadataka prema dužnosti i visok nivo kreativnosti.\nIstoriski razvoj darovitosti\nAko ne uzmemo u obzir priloge bavljenja darovitima u drevnoj Kini, Turskoj ili nekim djelovima zapadne Evrope, možemo reći da se naučno interesovanje za „darovitost“ javilo relativno kasno, u XIX vijeku, pod uticajem radova engleskog naučnika Frensisa Goltona. Značajna je njegova tvrdnja da se psihološka svijstva kao što je inteligencija u ljudskim populacijama raspoređuju po onome što se danas naziva „normalna“ kriza: većina ljudi se nalazi oko prosjeka, dok su odstupanja od prosjeka utoliko ređa ukoliko su udaljenija od te vrijednosti. Golton je ispitivao inteligenciju 977 članova, 300 različitih porodica i zaključio je da je genialnost nasledna. Po njemu je za genija karakteristična visoka urođena sposobnost i takozvana eugenika. Termin „eugenika“ odnosi se na naučno zasnovane napore da se poboljša genetička struktura ljudske vrste tako što bi se radilo na sjedinjenju supružnika i tako bi došlo do nastanka „darovite rase“ .\nAlfons de Kandol, kritičar Goltonovog zaključka da je nasleđe faktor koje u najvećoj mjeri utiče na genijalnost, tvrdi da sredinski faktori igraju bitnu ulogu na taj način što umanjuju ili uvećavaju uticaj nasleđa. Na osnovu tog istraživanja, kao i istraživanja koja je kasnije Golton sproveo na uzorku od 200 članova Butanskog kraljevskog društva, ali i onim kasnije zasnovanih na porodicama od 80 parova jednojajčanih blizanaca, Golton je došao do zaključka da nasleđe ima dominantan uticaj nad sredinom i time je uveo u naučnu psihologiju diskusiju o odnosu između nasleđa i sredine u određivanju karakteristika čovjeka.\nLuis Terman je u svojim „ genetičkim istraživanjima genija „ našao značajnu povezanost između veoma visoke inteligencije i raznih mjerila optimalnog fizičkog, psihičkog i socijalnog funkcionisanja. Radeći na svojim revizijama Bine-Simonovih skala inteligencije, Terman je do 1921 godine, testirao 120-oro djece sa veoma visokim IQ i zapazio je da su ta djeca bila dobro prilagođena u pogledu svih ispitivanih karakteristika ličnosti i ponašanja. Dakle, sa Termanom, težište istraživanja se pomjera sa „genija“ kao pojedinaca koji su stvorili djela od izuzetnog značaja za ljudski rod, na „darovite“ tj.osobe koje imaju poutencijal za značajna postignuća.


Masažna palica za mišiće TOORX | TimeBreak.eu\nMasažna palica je sačinjena od GRID površine, koja opušta i olakšava mišićne bolove. Na najoptimalniji način masira mišiće i tako stimulira cirkulaciju i protok hranjivih supstanci.\nMale dimenzije primjerene za kancelariju, putovanja i fitness centar.\n3D model simulira ruke masera za što bolji učinak.


U okviru predstojeće Međunarodne konferencije za zaštitu životne sredine, koje je počela juče po drugi put u Beogradu u Studentskom kulturnom centru (SKC), a traje do 22. maja, biće organizovana studija slučaja.\nOvaj deo programa odnosi se na analizu i rešavanje određenog problema postavljenog od strane stručnjaka. Problem studije slučaja biće u vezi sa posledicama narušene životne sredine (npr. određeno zagađenje, prisustvo neke bolesti kod ljudi, uništavanje prirode) sa ciljem da se povežu mladi iz različitih naučnih oblasti koji bi uspostavljanjem timske sinergije došli do optimalnog rešenja zadatog problema.\nPored savladavanja veština rada u timu i veština prezentovanja rezultata, učesnici će dobiti i osnovu kako da se uklope u profesionalno okruženje i uspešno sarađuju sa ljudima iz različitih struka. Zbog toga je bitno da grupe koje će rešavati problem budu sačinjene od ljudi različitih obrazovnih profila, različitog razmišljanja i zaključivanja. Svaka grupa će imati mentora koji ima za cilj da pomaže grupi prilikom analize prob-lema. Učesnici će se baviti analizom studije od samog početka konferencije sve do njenog završetka.\nPoslednjeg dana svaka grupa će izložiti rešenje do kog su došli analizirajući problem. Nakon toga sledi debata o predloženim rešenjima u koju će moći da se uključe i ostali učesnici konferencije koji žele da postave pitanja ili da daju svoje viđenje zada-tog problema. Prezentovanje i proglašenje najboljeg tima će se održati poslednjeg dana konferencije.\nMožete se prijaviti ovde , a više informacija, program konferencije i način prijavljivanja ovde .\nPožurite sa prijavama, jer se rok za prijavu uskoro ističe!


Začetnik „žute štampe“ koji je sahranjivao ljude umrle od kolere: Pulicer i njegova nagrada - 24sedam Začetnik „žute štampe“ koji je sahranjivao ljude umrle od kolere: Pulicer i njegova nagrada - 24sedam\nPriznanje je prvi put dodeljeno 4. juna 1917. godine\nViše od jednog veka novinari širom Sjedinjenih Američkih Država, ali i pisci, fotografi i muzičari, priželjkuju da se nađu među dobitnicima Pulicerove nagrade.\nPrvi put je dodeljena 4. juna 1917, godinu dana pre izbijanja epidemije španske groznice. Prošle godine, u jeku pandemije korona virusa, administratorka nagrade Dejna Kanedi je, sa zakašenjem od dve nedelje, pobednike proglašavala iz dnevne sobe, umesto na Univerzitetu Kolumbija u Njujorku.\nPopularnog Pulicera dobijali su i ljudi poreklom iz Srbije – naučnik Mihajlo Pupin i pesnik Čarls Simić.\nNagrada je nazvana po Džozefu Puliceru, koji je kao sedamnaestogodišnjak došao u Ameriku iz Mađarske. Rođen je 10. aprila 1847. godine u mestu Mako, tadašnjem Austrijskom carstvu, danas Mađarskoj. Bio je vlasnik listova Post-Dispatch iz Sent Luisa, World i Evening World iz Njujorka, a smatraju ga i začetnikom „žute štampe“. Veliki pristalica Demokratske partije i kasnije kongresmen iz Njujorka, Pulicer se pamti i po naporima da Kip slobode ostane u ovom gradu. Hrabro je iznosio upečatljive primere društvene i ekonomske nejednakosti, te je težio reformama i otklanjanju zloupotreba, pa je tako stekao status osnivača senzacionalne štampe u SAD.\nNjegov prvi posao u toj prekookenaskoj zemlji bio je utovarivanje robe na brodove, zatim je radio kao konobar, ali i sahranjivao ljude koji su umrli od kolere. Uskoro nakon toga je počeo da radi kao reporter, prvo u novinama St. Louisa, a već 1872. godine kupuje te iste novine za samo 3.000 dolara. Ubrzo je kupio još nekoliko novina zbog čega je postao jedan od najmoćnijih ljudi na tom području. Preminuo je 29. oktobra 1911. godine u Čarlstonu.\nNa zvaničnom sajtu Pulicerove nagrade piše da se „žestoko, poput jastreba, borio protiv nečasne vlade“, kao i da „u borbi nije zazirao od senzacionalizma“. Njegova želja je bila da otvori prvu novinarsku školu u svetu, što je 1892. godine predložio Univerzitetu Kolumbija u Njujorku, piše BBC. Želja mu tada nije bila uslišena, ali je škola ipak otvorena 1912, godinu dana posle njegove smrti.\nPulicer je u testamentu ostavio Univerzitetu Kolumbija dva miliona dolara za osnivanje novinarske škole, od čega je četvrtina opredeljena za nagradni fond i stipendije za „podsticaj javne službe i morala, američke književnosti i unapređenje obrazovanja“.\nNagrada se dodeljuje u 22 kategorije – petnaest iz oblasti novinarstva i sedam književnih i muzičkih nagrada. Izveštavanje u javnom interesu, najnovija vest, istraživačko novinarstvo, zatim foto-vest, lokalno, nacionalno i međunarodno izveštavanje, samo su neke kategorije iz oblasti novinarstva za koje se dobija nagrada. Prošle godine, kao novina, uvedeno je audio izveštavanje, a prva takva nagrada pripala je Los Anđeles Tajmsu i Vajs Njuzu za izveštavanje o imigracionoj politici Trampove administracije.\nNagrada se dodeljuje i u književnim kategorijama – fikcija, drama, istorija, poezija, biografija i publicistika, a jedan „Pulicer“ je rezervisan i za muziku. Za Pulicerovu nagradu iz oblasti književnosti i muzike mogu da se prijave samo državljani SAD, izuzev u kategoriji „istorija“, gde autor može biti druge nacionalnosti.\nNovinari iz drugih država mogu da budu kandidovani, ali njihov rad mora da bude objavljen u američkoj štampi. Laureati – pojedinac, grupa ili zaposleni u redakciji – dobijaju 15.000 dolara i sertifikat, dok najbolji u kategoriji izveštavanja u javnom interesu dobija Zlatnu medalju.\nNa jednoj strani medalje se nalazi portret Bendžamina Frenklina i ime dobitnika, dok na drugoj, uz ugravirane reči zahvalnosti, stoji prikaz radnika u štampariji i godina dodele nagrade.\nBendžamin Frenklin Wikimedia/Joseph Duplessis\nSvake godine na konkurs za Pulicerovu nagradu pristigne više od 2.500 prijava. Odluke o finalistima donose 102 člana 20 zasebnih žirija. Posle pregledanih radova, oni predlažu po tri nominacije u svakoj kategoriji. Pobednike glasanjem bira Odbor Pulicerove nagrade koji čini petnaestak stručnjaka, urednika, profesora i novinara. Ukoliko nema većine prilikom glasanja, postoji mogućnost da se nagrada te godine ne dodeli.\nBrojne kontroveze su pratile Pulicerovu nagradu, a odbor je često bio na meti kritike zbog donetih odluka. „S obzirom na subjektivnu prirodu procesa nagrađivanja, to je neizbežno”, piše na zvaničnom sajtu Pulicerove nagrade. Dodaju da su tokom godina postali manje konzervativni po pitanju odabira, posebno kod nagrađivanja književnih dela.\nIpak, kada je 1963. godine žiri nominovao dramu „Ko se boji Virdžinije Vulf” Edvarda Olbija, Odbor je procenio da scenario nema dovoljno „kulturnog uzdizanja“, pre svega zbog „seksualne permisivnosti“ i „grubog dijaloga“.\nGodine 1941. Odbor je odbio da nagradi Ernesta Hemingveja za roman „Za kim zvono zvoni“. Razlog je takođe bio „pitanje ukusa“, ali je 1953. godine Hemingvej nagrađen za delo „Starac i more“.\nKao primer pozitivne promene navodi se 1993. godina, kada je Toni Kušner dobio Pulicera za predstavu „Anđeli u Americi: Milenijum se približava“, koja se bavi temom homoseksualnosti na samim počecima otkrića bolesti side i krizom koju je uzrokovala.\nDešavalo se da bude zatraženo i oduzimanje Pulicerove nagrade, kao u slučaju novinara Voltera Durantija, dopisnika Njujork Tajmsa iz Moskve početkom tridesetih i Vilijama Lorensa, koji je pisao o atomskom bombardovanju Nagasakija 1945. godine.\nMeđu dobitnicima ima i onih poreklom iz Srbije – Mihajlo Pupin nagrađen je 1924. godine za autobiografsko delo na engleskom jeziku „From Immigrant to Inventor“, koje je pet godina kasnije objavljeno na srpskom jeziku pod naslovom „Sa pašnjaka do naučenjaka“. Novinar Volter Bogdanić, porekom iz Srbije, tri puta je bio dobitnik – 1988, 2005. i 2008. godine. Nagrađen je za priče o lošim testiranjima u američkim medicinskim laboratorijama, izbegavanju odgovornosti korporacija za smrt na železničkim prelazima i toksičnim sastojcima u medicinskim i drugim proizvodima uvezenim iz Kine u SAD.\nMihajlo Pupin/ Profimedia\nČarls Simić je nagrađen 1990. godine za zbirku pesama „Svet se ne završava“, dok je 2019. godine nagradu dobio i Goran Tomašević kao član foto-tima agencije Rojters.\nIpak, najveći je broj onih čije se zasluge nisu dovodile u pitanje. Pulicerova nagrada za muziku je u početku uglavnom odlazila klasičnim muzičarima, ali se to vremenom menjalo, pa je tako 2018. godine nagrada pripala Kendriku Lamaru. Američki reper nove generacije dobio je nagradu za album „Damn“, čime je postao „Pulicerov pobednik koji je najčešće pretraživan“.\n“Pulicera” za biografiju dobio je Džon F. Kenedi. On je 1957. nagrađen za knjigu „Uzori hrabrosti“, čime je postao prvi, a do danas i jedini, američki predsednik sa Pulicerovom nagradom.\nPrva nagrađena Afroamerikanka bila je Eni Alen 1950. godine, za knjigu poezije „Gvendolin Bruks“.\nProšlogodišnju nagradu u kategoriji fikcije, drugi put u četiri godine, dobio je Kolton Vajthed za roman „Momci iz Nikla“, koja govori o zlostavljanju u popravnom domu na Floridi u vreme rasističkih zakona krajem 19. veka. Laureati su, između ostalih, bili i Artur Miler, Harper Li, Margaret Mičel, Rodžer Ibert i mnogi drugi.\nU okviru “Pulicera” dodeljuju se i stipendije, ali i specijalna priznanja. Tako je 2019. godine Areta Frenklin posthumno nagrađena za „ogroman doprinos američkoj muzici i kulturi“.\nOve godine Pulicerovu nagradu za književnost osvojila je američka književnica Luiza Erdrič u kategoriji fikcija, za roman „Noćni čuvar“.\n#Džozef Pulicer #Istorijat #Književnost #kontroverze #muzika #novinarstvo #Pulicerova nagrada


At mejdan /Obilježena druga godišnjica uspješnoga rada Centra za promociju zdravlja / Radio Sarajevo\nFoto: Općina Stari Grad/Obilježeno dvije godine rada Centra za promociju zdravlja\n10. 06. 2019. u 18:04:00 Radiosarajevo.ba\nTagovi: Općina Stari Grad Centar za zdravo starenje Ibrahim Hadžibajrić


OTAC MU POTPISAO ZA “ZMAJEVE”: Mladi igrač iz Foče sad ne može igrati za Srbiju? – FudbalTALENT\nOTAC MU POTPISAO ZA “ZMAJEVE”: Mladi igrač iz Foče sad ne može igrati za Srbiju?\nPosted by urednik — 3 rujna, 2019 in Igrači / Players 1\nMladi bh. veznjak koji igra za FK Čukarički, Stefan Kovač (20), dobio je poziv u mladu reprezentaciju Srbije, ali zbog administrativnih problema navodno nema pravo promijeniti nacionalni tim.\nNaime, kako piše sarajevski portal Klix, selektor U21 reprezentacije Srbije Nenad Milanović uvrstio je Kovača na spisak igrača za predstojeće utakmice, ali se on ipak nije pojavio na okupljanju i prema svemu sudeći neće imati pravo igrati za Orlove. U okviru UEFA kvalifikacija za EURO U-21 Srbija treba igrati 6. septembra protiv Rusije.\n– Iako je Kovač bio pozvan, on prema svemu sudeći neće moći igrati za Srbiju. Problem je nastao pošto niko u Fudbalskom savezu Srbije nije znao da je njegov otac, još dok je bio maloljetan, potpisao ugovor da će nastupati za selekciju BiH i po svemu sudeći, taj ugovor je još uvijek važeći, izjavio je selektor Milovanović.\nStefan Kovač je rođen 14. 01.1999. godine, porijeklom je iz Foče, a prije Čukaričkog igrao je za Crvenu zvezdu i IMT. Ima državljanstva i BiH i Srbije.\nBosna i Hercegovina Reprezentacija BiH Srbija Stefan Kovač Talenti\nAdmir Husarić napisao:\n3 rujna, 2019 u 11:51 am\nPo propisu UEFE-e,igrač cim bude punoljetan moze da se izjasni za koju reprezentaciju ce da igra,i ovo je samo privremena mjera!Igrac moze cak sve dok ne nastupo za A selekciju neke zemlje da promijeni sportsko drzavljanstvo,koje u 99 posto slucajeva UEFA odobrava!


Duško Knežević: Milo Đukanović lično kontroliše srbijansko podzemlje! (VIDEO) – SIA\nTags: Crnogorska mafija Duško Knežević Milo Đukanović\nPrethodna vest: Hrvatski i Đilasovi mediji ne prestaju sa napadima na Vučića i njegovu porodicu!\nSledeća vest: Đoković protiv Medvedeva za šestu titulu u Parizu


Foto: N.N. | Banjalučki atletičari uspješni\nMaja Predragović 04.02.2019 20:37\nU Herceg Novom na "5. Novskoj Skalinadi" Ivana Mirković je slavila u juniorskoj konkurenciji. Iz AK Banjaluka su saopštili da je za juniorsku Balkanijadu, koja će biti održana za vikend u Istanbulu, norme ostvarilo njihovih četvoro takmičara: Stefan Stanković (dalj), Oleg Galić (1.500 metara i 3.000 metara), Aleksandar Ćirić (800 metara) i Aleksandra Roljić (800 metara). Danas bi trebalo da bude poznat sastav reprezentacije BiH koja će nastupiti u Istanbulu.


Zaštitite stoku od visokih temperatura - krava može da prepolovi prinos mleka - Stočarstvo | Agroklub.rs\nZaštitite stoku od visokih temperatura - krava može da prepolovi prinos mleka\nStres i udar\nTemperaturni stres i temperaturni udar javlja se prvenstveno kod životinja koje borave u zatvorenim, prebukiranim objektima sa slabom ventilacijom.\nTemperatura vazduha jedan je od najvažnijih faktora mikroklime koji direktno utiče na zdravlje, ponašanje, rast, iskorišćavanje hrane i reprodukciju domaćih životinja. One su osetljivije na više nego na niže temperature, a u tom smislu najmanje su osetljivi konji jer imaju mogućnost obilnog znojenja zbog dobre aktivnosti znojnih žlezda.\nGoveda, koze, ovce, svinje i živina mnogo teže podnose nepovoljno delovanje visokih temperatura, a kod visoko proizvodnih krava dolazi do pada proizvodnje i do 50 odsto. Takođe, manje plemenite rase bolje podnose nepovoljne mikroklimatske uslove od plemenitih rasa.\nNa našem području zastupljena su uglavnom manja stada koja se drže ekstenzivno u improvizovanim štalama gde su ulaganja u gradnju bila skromna, a kapacitet objekta često nije odgovarao potrebama životinja koje u njemu borave.\nKako bi zaštitili domaće životinje od vrućina, inženjer agronomije Mija Golemac preporučuje da primenite ove savete:\nVisoke temperature utiču na apetit životinja, stoga ih obilnije treba hraniti u ranim jutarnjim ili kasnim večernjim satima;\nŽivotinjama je potrebno da osiguraju dovoljne količine sveže vode;\nPotrebno je češće čistiti prostirku i stajnjak koji dodatno zagreva prostor;\nKod izgradnje objekta potrebno je voditi brigu o stvaranju uslova za prirodnu ventilaciju ili ugradnju ventilacije;\nIzgradnjom nadstrešnice ili sadnjom drveća štitimo životinje od direktnog sunca;\nU govedarskoj proizvodnji preporuka je poluotvoreni sistem držanja koji poboljšava mikroklimu, a samim time utiče na proizvodne rezultate;\nPostavljanje dodatne ventilacije unutar objekta kao i korišćenje sistema hlađenja vodom;\nPaziti da objekat nije prebukiran;\nRedovno praćenje temperature i vlažnosti vazduha kako bi se na vreme moglo reagovati.\nTemperature Domaće životinje Krava Ovca Koza Svinje Proizvodnja Štala


Mafijaš ruši Erdogana – preko Jutjuba – SLOBODNA VOJVODINA\nPoznati turski mafijaš, koji se nalazi u bekstvu, optužuje vlasti za kriminal kao i da su mu pomogli da pobegne. Istraživači kažu da su optužbe dodatno narušile popularnost turskog predsednika Erdogana i njegove stranke.\nMafijaš i „kum“ Sedat Peker je video-porukama pridobio ljude na internetu. Na Jutjubu je objavio pet snimaka – svaki je postao viralan i praktično diktirao sutrašnje naslovne strane novina. Peker upućuje jake optužbe poznatim političarima iz vladajuće stranke: kaže da su umešani u ubistva, silovanja, šverc droge, zloupotrebu moći i druge kriminalne radnje.\nU isto vreme, kako izvještava ovaj mafijaš, turska vlada ga je godinama štitila od krivičnog gonjenja – čak je od vlade dobio i policijsku zaštitu.\nU porukama Peker posebno cilja na ministra unutrašnjih poslova Sulejmana Sojlua. Ministar ga je navodno upozorio kad je protiv njega pokrenuta istraga, nakon toga je pobegao iz Turske da bi izbegao zatvor, tvrdio je Peker u jednom videu.\nPeker, koji je pobegao u inostranstvo u januaru prošle godine, odavno je poznat turskoj javnosti. Smatra se veteranom turskog podzemlja, nekoliko puta je odgovarao pred sudom, a osuđen je i za „osnivanje zločinačke organizacije“.\nNastup na Jutjubu predstavlja dodatno narušava imidž Redžepa Tajipa Erdogana. Turski predsednik dugo je ćutao. Tek nakon što se o Pekerovim otkrićima sedmicama raspravljalo u javnosti, Erdogan je bio prisiljen da zauzme stav:\nPolitikolog Ibrahim Uslu iz Centra za društvene studije u Ankari smatra da je Erdoganova izjava došla prekasno. „Ako jedan čovek, koji je pobegao iz zemlje, kleveće i vređa vlast, vladajuća stranka AKP mora odmah da deluje i napravi Anketni odbor u parlamentu“, kaže Uslu.\nJedna druga anketa pokazuje da je predsednik Erdogan i lično izgubio popularnost. Samo 40 odsto građana ga ocenjuje pozitivno, i to ga stavlja na tek četvrto mesto iza gradonačelnika Ankare i Istanbula iz redova opozicije: Mansura Javasa i Ekrema Imamoglua, i takođe opozicione političarke Meral Aksener iz ultranacionalne stranke.\nPad popularnosti prvenstveno je posledica ekonomske krize i loših pandemijskih uslova, objašnjava Ibrahim Uslu. „Pekerova polemika možda neće imati direktan uticaj na rezultate anketa. Ali, dugoročno će srušiti poverenje u vladu“, smatra Uslu.\nPolitikolog Baris Doster sa Univerziteta Marmara pretpostavlja da će objave na Jutjubu neposredno uticati na Erdoganovu vlast i moć. „Doći će do kolapsa popularnosti AKP“, kaže Doster. Jer, opozicija će koristiti teške optužbe koje je izneo mafijaški bos. „Bilo bi pravo čudo, ako bi se vlast oporavila“, kaže Doster.\nMnogim Turcima otkrića mafijaškog kuma vraćaju uspomene na mračno poglavlje: devedesetih godina se pretpostavljalo da postoji sprega između visokih državnih zvaničnika i podzemlja. Politička ubistva ili slučajevi kada su ljudi jednostavno nestajali preko noći dovode se u vezu sa kriminalnim organizacijama. No, konkretnih dokaza za to retko ima.\nNakon puštanja na slobodu Čakićija, usledio je njegov kontroverzni sastanak s političarom Devletom Bahčelijem, Erdoganovim mlađim partnerom u vladi i predsednikom ultranacionalističke stranke MHP – obojica se smatraju pristalicama desničarskog ekstremističkog pokreta „Sivi vukovi“.\nRelated Topics:Redžep Tajip Erdogan\nErdogan pokrenuo izgradnju Istanbulskog kanala vrednog 15 milijardi dolara – projekat koji se posebno neće dopasti Putinu\nErdogan se sastao s Bajdenom: “Niti jedan tursko-američki problem nije nerešiv”\nMafijaški bos ne prestaje da zagorčava Erdoganu život, progovorio iz izgnanstva i postao fenomen na Jutjubu


DNEVNI HOROSKOP: Raku je ljubav u prvom planu, Lavu treba odmor, a vama? | MONDOBA\nDNEVNI HOROSKOP Raku je ljubav u prvom planu Lavu treba odmor a vama\n4. August, 04:44\nDNEVNI HOROSKOP: Raku je ljubav u prvom planu, Lavu treba odmor, a vama? 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n26.07.2020. / 01:17\nDNEVNI HOROSKOP: Raku je ljubav u prvom planu, Lavu treba odmor, a vama?\nAutor Jovana Vilimonović 26.07.2020. / 01:17\nPročitajte dnevni horoskop za 26. jul\nIzvor: Guliver/Getty Images/KM Photography\nStrastveniji ste nego inače. Potrudite se da date sve od sebe da ugodite partneru.\nMogući su povećani troškovi.\nPravite kompromis sa drugima. U vezi je bitno da poklonite više pažnje partneru, a ne da ga stalno zapostavljate. Moguće je neko novo zanimljivo poznanstvo.\nImate previše posla. Ne dopada vam se atmosfera na poslu. Ipak, to ne treba da vas sprečni da svoje obaveze odradite savršeno.\nVeoma ste strastveni i skloni flertu. Ljubav je danas u prvom planu, pa provedite više vremena sa voljenom osobom. Bavite se sportom.\nPreosetljivi ste na kritiku. Ne osećate se baš najbolje i niste raspoloženi za neku priču sa drugima. Neophodan vam je odmor.\nMoguć je kraći put. Veoma ste komunikativni i dobro raspoloženi. Potrudite se da nađete neko rešenje za probleme koje imate na poslu, a očekujte savet kolega.\nPriliv novca je očekivan, ali su veći i troškovi. Platite račune na vreme. Imate utisak da zaslužujete da bude na boljoj poziciji od one na kojoj ste.\nVeoma ste napeti. Ne osećate se baš najbolje i svi to primećuju oko vas. Dajte sve od sebe da uradite od obaveza šta možete i ne odlažite ništa za neki drugi dan.\nBrine vas dosta toga, ali niste spremni da se pozabavite rešavanjem problema. Lakše vam je da ostavite sve to za neki drugi dan. Prijaće vam malo više samoće jer bi vas druženje sa drugima danas opteretilo.\nDružite se više sa dragim ljudima. Možda će Vas izbaciti iz takta nečiji komentar , ali nemojte sve da shvatate previše lično. Ubrzajte se sa odrađivanjem obaveza.\nPreviše obaveza su opterećenje danas. Dajte sve od sebe da odradite na vreme sve što je neophodno. Ne ulazite u rasprave sa kolegama na poslu.\nMožete da isplanirate neki kraći put ili posetu rodbini. Potrudite se da ipak nađete i vreme za odmor. Ne dozvolite drugima da utiču previše na vaše raspoloženje. Ostanite pozitivni do kraja dana.


Međutim, to se ne može dogoditi dok se političari ne dogovore, tog dogovora, očigledno, nema još, rekao Satler\nSatler: To se može brzo uraditi Foto: Fena\nŠef Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini Johan Satler (Johann Sattler) izjavio je da se novac Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) nalazi na računu banke u Bosni i Hercegovini, čeka da bude raspodijeljen za pomoć i podršku stanovništvu i poslovnim subjektima.\nMeđutim, to se ne može dogoditi dok se političari ne dogovore, tog dogovora, očigledno, nema još.\nKoliko razumijem, a razgovarao sam s iskusnim i stručnim advokatima i pravnicima, sve što je potrebno jeste nova odluka Vijeća ministara. To se može brzo uraditi - naglasio je danas novinarima u Sarajevu.\nU zajedničkoj izjavi EU i Ambasade SAD-a ranije ovog mjeseca navedeno je da je Vijeće ministara BiH 23. aprila svojom odlukom odobrilo izdavanje promisorne note kojom se omogućio prijenos u iznosu od 330 miliona eura Bosni i Hercegovini iz MMF-ovog Instrumenta za brzo finansiranje. Međutim, ta odluka zahtijeva donošenje druge posebne odluke o raspodjeli sredstava u skladu sa Pismom namjere, koje je BiH uputila MMF-u. Vijeće ministara BiH još nije donijelo tu drugu odluku i sredstva stoje neiskorištena na računu u Centralnoj banci.\nJohann Sattler MMF Vijeće ministara\nŠEF MISIJE EU\nSatler: Dogovor u duhu adekvatnih rješenja


Između ostalih, objavljen je i set preporuuka posebno namijenjen ustanovama za brigu o djeci i odraslim osobama sa posebnim potrebama.\nSvjedoci smo ukidanja niza mjera u javnom životu, što će značiti znalajno povećanje cirkulacije građana u javnom prostoru. istovremeno, problem pandemije Covida-19 nije otklonjen, pa se i dalje primjenjuju zaštitne i sigurnosne mjere distance, korištenja dezinfekcionih sredstava, te niz drugih preporučenih mjera. Posebno je bitno da se zaštite djeca i stare osobe, kao i osobe koje nisu u mogućčnosti da same brinu o svom zdravlju. U opširnom dokumentu se govori o potrebnim biosigurnosnim mjerama, potrebi formiranja Kriznog tima, određivanju rizičnih tački u centru/ustanovi, pojedinim segmentima strateškog djelovanja uprave, ali i generalnoj organizaciji rada takve ustanove u vremenu pandemije ili epidemije – ističe doc.dr. Nino Hasanica iz Kriznog štaba za zdravstveno-odgojne aktivnosti Instituta za zdravlje i sigurnost hrane Zenica (INZ).\nDali smo preporuke i oko organizacije rada unutar centra/ustanove, sa svim detaljima, od dostave i distribucije hrane, do ponašanja zaposlenika u i izvan Centra, kao i tretiranja otpada, ali i priredili uzorke sa mogućim izgledom niza obrazaca – ističe Hasanica.


Rudnički Portal - Bibliotekarstvo na Rudniku\nRudnik je kroz deceniju bio značajan centar vlasti, političkih, privrednih i kulturnih zbivanja, ali su kulturni sadržaji zavisili više od kadrova, nego od ostalih uslova u tom centru.\nPrvi sadržaji pojave i rada biblioteke vezani su za period 1921 – 1930. godine. U ovom vremenu osnovana je narodna knjižnica i čitaonica na inicijativu meštana i smeštena u posebnu školsku prostoriju. Knjige su nabavljane delom iz novčanih priloga meštana, a delom iz dobrovoljnih priloga u knjigama i novcu Rudničana i prijatelja Rudnika iz drugih mesta. Knjižni fond je bio dosta raznovrstan i bogat, ali nedostaju podaci o broju knjiga. Takođe je bilo i dosta čitalaca i ljubitelja lepe knjige. Čitaonica je imala svoju posebnu upravu i radila odbojeno od školske uprave. Oko 1930.godine rad čitaonice je prestao, pošto je zadnja nemarna uprava upropastila novčana sredstva, knjige porazdavalana čitanje i niko se nije starao, niti imao na osnovu čega da razdate knjige prikupi. Ostalo je nešto beznačajnih brošura koje su se vukle po polupraznim, prašnjavim policama.\nOd 1930-1941. godine bibliotekarstvo je zamrlo, a niko se od kulturno-prosvetnih radnika nije usuđivao da pokrene ovu aktivnost posle kompromitacije i raspada biblioteke i čitaonice 1930.godine. Ratno vreme je donelo paljenje i bombardovanje Rudnika, čime su uslovi za ove sadržaje pogoršani. Nova osnovna škola, podignuta 1939.godineznatno je oštećena bombardovanjem, broj ispravnih prostorija za školski rad smanjen, pa se nije ni mislilo o školskoj i narodnoj biblioteci u ovakvim uslovima. Oslobođenje mesta i kraja donelo je nove oblike vlasti, nove odnose i sadržaje kulturno-obrazovnog rada i aktiviranje masa u oblastima kulture. Škola i prosvetni radnici imperativno su se našli u žiži ovih zbivanja, a njihov rad je ocenjivan i u aktivnostima i sadržajima kulturno-prosvetnog rada. Odmah je formirano Kulturno-prosvetno društvo sa svojim sekcijama, a podizanjem Zadružnog doma stvoreni su povoljni uslovi za rad Društva. Njemu je pripalo jedno krilo zgrade sa hodnikom, povećom salom, binom i prostorijom za razne potrebe. Jedna od sekcija društva bila je narodna knjižnica sa početnim vrlo skromnim fondom knjiga, smeštenim na dve police u plakaruprostorije društva, koji je služio i kao ostava za razne rekvizite u donjem i gornjem nezastaklenom delu. Ova skromna omanja prostorija služila je za programske probe društva, za svlačionicu pred priredbe i biblioteku, a iz nje je postojao izlaz na binu u okviru sale. Knjige u skromnom broju nabavljane su dodelom sreskih prosvetnih organa iz Belanovice (srez kačerski), kasnije iz Gornjeg Milanovca (srez takovski) i prilozima građana preko raznih društveno-političkih organizacija. Vremenom je rad i ove biblioteke zamirao što je zavisilo opet od kadrova.\nOd septembra 1954.godine Kulturno-prosvetno društvo i u okviru njega kao sekcija biblioteka sa čitaonicom doživljavaju izvesnu renesansu. Zahvaljujući angažovanju nastavnika srpskog jezika rudničke osmogodišnje škole i velikoj aktivnosti jednog broja građana oživeo je društveni rad u okviru kulturno-prosvetnog društva, pripremane su mnogobrojne priredbe, zabavne večeri sa igrankama, a skromni prihodi su usmeravani znatnim delom za bogaćenje knjižnog fonda. Uglavno je nastavnik Dragan Milošević vodio biblioteku, dobrovoljnim radom izdavao i povraćao knjige i vodio razne akcije u nabavljanju knjiga. Te jeseni, tokom novembra uspešno je sprovedena akcija „Mesec dana knjige“, prikupljeni prilozi u knjigama i novcu i obogaćen knjižni fond sa stotinak knjiga, tako da je biblioteka raspolagala sa oko 200 naslova i oko 250 knjiga. Pored školske dece bilo je pedesetak građana koji su uzimali knjige na čitanje, a ekipa Društva u toku „Meseca knjige“ sprovela je masovnu akciju učlanjavanja u biblioteku.\nTokom 1955. i 1956.godine Društvo je bilo vrlo aktivno, realizovani su kulturno-zabavni programi, bogaćen i knjižni fond, a republičkim institucijama i statistici slati su traženi statistički izveštaji o radu biblioteke, knjižnom fondu, korisnicima knjiga i drugi traženi podaci. Rad biblioteke i ovi izveštaji skrenuli su pažnju republičkih organa za ovu oblast, što se moglo videti i iz uzvraćenih dopisa. Vredno je istaći da je biblioteka u novembru 1956.godine organizovala i sprovela uspešnu akciju „Mesec dana knjige“ po propozicijama Republičkog saveta za kulturu, a njima su poslati izveštaji ove masovne i sveobuhvatne akcije i njenih rezultata. U toku akcije prikupljena su novčana sredstva od građana, sindikata rudnika „Rudnik“, novoformirane rudničke opštine i društveno-političkih organizacija, te je kod privatnog stolara naručeno i urađeno: dvokrilna vitrina za knjige, četiri stola i šesnaest hoklica za čitaonicu. Od tog zimskog perioda pet-šest godina redovno je radila čitaonica i svakodnevno od 16 – 20 časova omogućavala čitaocima da borave u njoj, a u tom vremenu, a po rasporedu biblioteke, knjižar je izdavao i primao knjige. Članovi društva po rasporedu su dežurali u čitaonici sa zadatkom da čitaonicu urede, podlože peć u hladnim danima i stave na korišćenje čitaocima razne dnevne i nedeljne listove i časopise. Do listova i časopisa se dolazilo pretplatom društveno-političkih organizacija i Zadruge Rudnika. Korisnici čitaonice bili su u mogućnosti da slušaju radio-emisije, muziku sa ploča, a kasnije i sa magnetofona.\nTokom drugog kvartala 1957.godine na adresu biblioteke na Rudniku poštom je stigao opširan dopis od Republičkog saveta za kulturu u kome je istaknuta republička nagrada biblioteci sa 1.500 knjiga za uspešno sprovedenu akciju „Mesec dana knjige“ u nevembru 1956.godine. U prilogu dopisa bio je spisak dodeljenih knjiga koje su naručene kod tridesetak izdavačkih kuća i upustvo o prijemu knjiga. Naglašeno je da će knjige isporučivati izdavači poštom sa priloženim spiskom i računom, a da je biblioteka bila u obavezi da preuzme knjige, sravni ih sa spiskom i računom, a overeni spisak i račun isporučioca pošalje na adresu Republičkog saveta za kulturu. Upravni odbor društva i bibliotekar su na sastanku imenovali komisiju na čelu sa bibliotekarom za preuzimanje i registrovanje knjiga, aodlučeno je da se hitno naruči trokrilni orman za knjige, istovetan kao predhodno naručeni dvokrilni. Tako je biblioteka prispelim nagradnim knjigama i drugim nabavkama krajem 1957.godine raspolagala sa oko 2.000 knjiga, a broj čitalaca, računajući i školsku decu, brojao je oko 300. Od 1958.godine Savet za prosvetu i kulturu opštine Rudnik odlučio je da bibliotekara honoriše skromnom novčanom sumom. Biblioteka sa čitaonicom uspešno je radila sve do rasformiravanja opštine.\nPočetkom šezdesetih godina, tačnije 1961/62.godine došlo je do spajanja mesne biblioteke sa sindikalnom bibliotekom rudnika olova i cinka „Rudnik“. U tom vremenu postojala je sindikalna biblioteka „Rudnika“ sa znatnim fondom literarnih dela i stručnih knjiga. Izgradnjom Samačkog doma u Koloniji, u čijem prizemlju su uređene i opremljene prostorije za kulturno-zabavni rad, biblioteku i čitaonicu i centralno grejanje, stvoreni su vrlo povoljni uslovi za objedinjavanje bibliotekarskog rada pošto je „Rudnik“ već imao plaćeno lice za ove poslove. Odlukom sindikalne organizacije „Rudnik“ i Kulturno-prosvetnog društva na Rudniku krajem 1961.godine spojene su ove dve biblioteke u jednu „Mesnu biblioteku Rudnik“, a knjige iz Zadružnog doma preseljene su u Samački dom i preregistrovane komisijski, a o toj fuziji su obavešteni nadležni opštinski, sreski i republički organi. Ovom akcijom prestao je rad sekcije biblioteke sa čitaonicom u okviru Kulturno-prosvetnog društva u Zadružnom domu, kome je predstojalo skoro rušenje.\nPočetkom sedamdesetih srušen je Zadružni dom, a podignuta nova zgrada Doma kulture na Rudsniku sa bioskopskom ( pozorišnom) salom i prostorijama za biblioteku i čitaonicu. Ovaj objekat preuzeo je Kulturni centar iz Gornjeg Milanovca kao opštinska institucija za organizovano i profesionalno bavljenje kulturom i svim njenim sadržajima. U međuvremenu preseljena je biblioteka iz Samačkog doma u koloniji u novoizgrađeni Dom kulture. Na svečanom otvaranju rada biblioteke na Rudniku u okviru Kulturnog centra iz Gornjeg Milanovca direktor Joviša Marković je 19.februara 1974.godine kazao sledeće: „ U želji da ovo mesto ubrzo stekne svoje prijatelje i da postane najomiljenije sastajalište Rudničana, proglašavam biblioteku Doma kulture otvorenom!“ Time je okončana mala istorija biblioteke i čitaonice na Rudniku. Rad biblioteke u prostorijama Doma kulture ustaljen je i narednih godina, do današnjih dana.


Kako šećer može da našteti vašem zdravlju?\nŠećer može loše da utiče na psihičko zdravlje, na raspoloženje, memoriju i kvalitet života\nŠećer, Foto: Arhiva Vijesti\n26.10.2013. 15:13h Ažurirano: 27.03.2019. 23:24h\nI sami znate da pretjerivanje u poslasticama dovodi do zdravstvenih problema kao što su gojaznost i dijabetes tipa 2. Manje se pažnje posvećivalo u istraživanjima o tome kako šećer utiče na psihičko zdravlje, iako mnoge studije pokazuju loše djelovanje na raspoloženje, memoriju i kvalitet života.\nIstraživači su povezali povećanu konzumaciju šećera sa povećanim rizikom od depresije, a najgori rezultat može biti šizofrenija. Šećer je takođe korijen hroničnih upala koje utiču na pad imuniteta, funkcije mozga i ostalih organa koji su povezani s depresijom. Zanimljivo je da najveći steen depresije imaju zemlje u kojima je zabilježena najveća potrošnja šećera.\nIako kontradiktorni, mnogi dokazi upućuju na stvaranje zavisnosti od šećera. Droge i šećer pune mozak dopaminom. Istraživači sa Univerziteta Jejl otkrivaju u studiji da samo pogled na jedan slatki milkshake aktivira ista područja u mozgu kao pomisao na kokain kod ljudi koji su zavisni.\nOn može izazvati zamagljen pogled, poteškoće sa koncentracijom, a to sve može biti komentarisano kao napad panike tj. povećan osjećaj straha ili brige. Šećer može da izazove drhtavicu što će anksioznost učiniti još neprijatnijim osjećajem. Dijeta i izbacivanje šećera neće izliječiti anksioznost, ali mogu umanjiti simptome, napuniti vas energijom i poboljšati sposobnost tijela da se bori sa stresom.\nIstraživači sa Univerziteta u Los Anđelesu primjerom su demonstrirali kako povećana konzumacija šećera može da utiče na gubitak pamćenja u samo šest sedmica. Naime, davali su pacovima rastvor sa fruktozom umjesto obične vode i to je rezultovalo zaboravljanjem rute za bijeg. Profesor Fernando Gomez-Pinila kaže da su pacovi pod uticajem tog rastvora bili sporiji, te dodaje: „ dijeta sa visokim udjelom šećera mijenja funkcije mozga i njegovu sposobnost da uči i pamti informacije.“\n09:02 h\t164\n23.09. 14:54 h\t15417\n23.09. 21:38 h\t11697\n24.09. 09:08 h\t3335\n24.09. 09:02 h\t164\t2656\n24.09. 08:45 h\t2552\n24.09. 09:02 h\t4\t164


KONCERTNI PROGRAM U BEOGRADU DANAS – ČETVRTAK, 18.07.2019. | musicpocket\nKONCERTNI PROGRAM U BEOGRADU DANAS – ČETVRTAK, 18.07.2019.\nMUZIČKI SERIJAL NA “K1” TELEVIZIJI – COKE STUDIO: JELENA TOMAŠEVIĆ, MARKO LOUIS\nPOP ZVEZDE SA MINI KONCERTIMANOVA televizija u kablovskom sistemu Telekoma “K1” već je izazvala dovoljno pažnje u...\nMAJA, DI LUNA, EKV TRIBUTE\n1) Bitef Art Caffe – Summer stage, Kalemegdan, Teniski tereni, 22.00h: DI LUNA Na letnjoj sceni Bitef Art Cafea čuveni blues rock band DI LUNA proslaviće 30 godina svog postajanja. To je ujedno i proslava 40 godina javnih nastupa Dragana Markovića Mareta i početka bluza i bluz scene na ovim prostorima koji se desio 1979. sa Bluz Kvintetom. Godine 1983. osniva Point Blank i snimaju prvu bluz ploču u Jugoslaviji.\nDi Luna Blues Band osniva 1989. godine sa Saletom Ranđelovićem Ranđom sa idejom da kroz žive nastupe podele radost muziciranja i ljubav prema bluzu.\nZa ovih 30 godina bend je imao nekoliko hiljada nastupa, učestvovao je na mnogo džez i bluz festivala (Belgrade Beer Fest, Exit Festival, Nisville Jazz Festival, Enter Festival, Summertime Jazz Festival, Voxstock, Valjevo Jazz Festival, Sabac Jazz Festival, North City, Marsoni Blues Fest, FIAT, Blues Summit Podgorica…), deleći često večeri sa najvećim svetskim zvezdama džeza i bluza (Ten Years After, Diane Schuur, Benny Golson, Art Farmer, Mick Taylor, Joe Zawinul…). Na spektakularnom jubilarnom koncertu na letnjoj sceni BitefArtCafea, učestvovaće mnogobrojni muzičari koji su deo velike familije Di Luna Blues Band-a.\n2) Muzička kuća METROPOLIS, 21.00h: MAJA CVETKOVIĆ kao DJ\nPublika koja voli lik i delo Maje Cvetković i njenog benda E-PLAY uživaće večeras u njenom muzičkom izboru, jer je upravo ona vaš DJ ove noći. Nakon kraće pauze Maja je ponovo u Metropolisu da pušta muziku bendova koje veoma voli i ceni na muzičkom sazrevanju. Već sutra uveče (petak, 19.07.) E-PLAY svira na Beer Garden manifestaciji na Makiškoj strani Ade Ciganlije, gde će veče i binu deliti sa grupama Obojeni program i Straight Mickey & the Boys.\n3) Ada Ciganlija, Beer Garden, 21.00h:EKV Tribute Night\nVeče muzike EKV-a na Beer Gardenukao podsećanje na muzičke velikane koji nisu više sa nama. Istina, ima više grupa koji slave EKV, možda je to postao trend, pomalo preterivanje, ali verovatno postoji potreba za tim!\nNjihova muzika i dalje živi među nama. Gotovo da ne prođe dan da ne čujemo neku pesmu legendarnog sastava Ekatarina Velika. U njihovu čast, na samom početku makiške strane Ade Ciganlije, u našoj lepoj šumskoj i pivskoj oazi, sviraće:\nZoran Mladenović – gitara i vokal\nMarko Eror – bas gitara\nBranko Ilinčić – klavijatura\nNikola Rajović – bubnjevi\nZanimljive i inspirativne live verzije pesama slušaju se ove noći: “Oči boje meda”, “Ti si sav moj bol”, “Krug”, “Ona se budi”, “Srce”, “Par godina za nas”, “Novac u rukama”, “Radostan dan”, “Ljudi iz gradova”, “Aut”, “Tatoo”, “Anestezija”, “Iznad grada” … i mnoge druge.\n4) Bluz i Pivo, Cetinjska 15. 21.00h:TRUBAMAMA\nBeogradska Rhythm, Blues & Funk četvorka, Trubamama, nastupiće tradicionalno u klubu “Bluz I Pivo”, sa svojim plesnim pesmama iz rhythm and blues & funk tradicije.Trubamama sa energičnim i izvrsnim ženskim vokalom, redovno gruvom uvodi publiku u muzičku ekstazu.\nJasna Vasić – vokal\nDarko Golić – bas gitara\nAleksandar Vujošević – bubanj\nVelja Radenkovic – gitara


Duga senka prošlosti : Alaida Asman\nNaslov originala: Dr lange Schatten der Vergangenheit / Aleida Assmann\nSan je svakog pisca, kaže Horhe Semprun, da celog života piše jednu knjigu i da je pri tom neprestano menja. Za onoga ko se bavi tematikom pamćenja taj san lako može postati stvarnost. Tema je dovoljno velika, važna, teška i fascinantna da je mogućno stalno joj se vraćati. Moje sopstveno iskustvo govori da ona neprestano pokazuje nove strane i da, s obzirom na brzometno rastući diskurs, suočava istraživača sa stalno novim izazovima. Predstojeća verzija te beskonačne knjige nastala je na temelju radova iz poslednjih pet godina koje sam pisala obuhvatajući ih dvostrukim pojmom kulture sećanja i politike povesti. Takav naslov gov\nori o određenom pomeranju akcenta sa književnosti i umetnosti na autobiografiju, društvo i politiku. Da bi se integrisali različiti smerovi bezobalnih istraživanja, bili su potrebni suprotstavljeni uslovi, pritisak i dokolica. Moja je sreća što sam imala i jedno i drugo: dokolicu u vidu dvomesečnog boravka u Varburgovoj kući u Hamburgu i pritisak u vidu gostujuće profesure "Ser Piter Justinov" na Univerzitetu u Beču. Zahvaljujem koleginicama i kolegama sa odseka za savremenu istoriju, kao i bečkim studentkinjama i studentima, na njihovom interesovanju, kontinuiranoj pažnji i važnim podsticajima. Imala sam sreće i što mogu da razgovaram sa inspirativnim partnerima kakvi su bili Bernd Gizen, Džej Vinter, Džefri Hartman i Jan Asman. Svi oni su mi neprestano otvarali nove perspektive u odnosu na temu pamćenja.\nKonstanc, maj 2006.\n2011; Broširani povez; latinica; 18 cm; 403 str.; 978-86-7562-099-0;\nIzdavač: XX vek; 2011; Broširani povez; latinica; 18 cm; 403 str.; 978-86-7562-099-0;


SEEbiz.eu / Građani Srbije ekspresno izgubili iluzije o Trumpu\nDonald Trump Srbi građani Srbije Đorđe Vukadinović Kosovo Srećko Mihailović Demostat\nDatum objave: 20.01.2018. - 10:04:31\nBEOGRAD - Prema poslednjem istraživanju Galupa u novu američku administraciju predvođenu predsednikom Donaldom Trampom poverenje ima svega 16 odsto građana Srbije. Istraživanje Gallupa koje je obuhvatilo čitav svet, pokazalo je da, kada je o Evropljanima reč, Trumpa najviše podržavaju građani Kosova (u anketi je ono odvojeno od Srbije) - njih 75 odsto.\nSlede Albanci sa podrškom od 72 odsto. Na dnu evropske Gallupove lestvice, odnosno na 41. mestu, kada je reč o poverenju u Trumpa su Rusi sa osam odsto podrške. Ruse od Srba koji su na 36. mestu dele odozdo na gore Islanđani (osam odsto), Šveđani (11 odsto), Portugalci (12 odsto) i Norvežani (13 odsto).\nKao umereniji "fanovi" predsednika SAD od Albanaca pokazali su se, prema Galupovim anketama, Italijani (45 odsto), građani Makedonije (45 odsto), te Rumuni (41 odsto) i građani zemalja Višegradske grupe (između 37 i 56 odsto podrške).\nTrampovu politiku odobrava četvrtina Francuza, 22 odsto Nemaca i 33 odsto građana Ujedinjenog Kraljevstva - shodno rezultatima istraživanja.\nKada je reč o preostalim zemljama bivše Jugoslavije, 24 odsto Slovenaca je, pojednostavljeno rečeno za Trumpa, isto toliko Hrvata, tačno četvrtina Crnogoraca, te 28 odsto građana Bosne i Hercegovine.\nDa li su građani Srbije, prema anketi, većinski neskloni Trumpu zato što su sazreli u demokratskom smislu i približili se stavovima Nemaca ili Norvežana, ili su pak razočarani što se ispostavilo da Trump nije takozvani prosrpski predsednik SAD, što je stav koji su podgrevali predstavnici vlasti u Srbiji i njima bliski mediji, pitali smo Srećka Mihailovića, glavnog istraživača Demostata, i Đorđa Vukadinovića, urednika Nove srpske političke misli.\n- Poverenje u politiku, pogotovo u političare o kojima ne sudimo direktno i nismo direktno izloženi njihovom radu ili neradu je u priličnoj zavisnosti od toga šta mediji i aktuelna politika proizvode kao određeni stav. Imali smo u Srbiji navijački odnos prema Trumpu u vreme predizborne kampanje. Nesumnjivo je da se dosta ovdašnjeg naroda obradovalo očekujući da će doći prosrpski predsednik, a ne supruga predsednika koji je bio lider SAD u vreme donošenje odluke o bombardovanju - kaže Mihailović za Danas.\nMihailović ukazuje da je Trumpova politika "blago rečeno čudna" i da je "danas ovako, sutra onako". Reč je, kaže, "o politici koja nije u skladu sa našim uverenjima kakva je Amerika, koliko je demokratska država, koliko se vodi računa o pravima čoveka"\n- Amerika i svet dobili su predsednika za kojeg je teško reći šta će sutra preduzeti. Opadanje poverenja u svetu i Americi je rezultat tog složaja okolnosti, gde određenu ulogu imaju konkretna očekivanja i uvid u određenu politiku - zaključuje Mihailović.\nĐorđe Vukadinović kaže da je to što, prema anketi Gallupa, Trumpu veruje 16 odsto Srba logično s obzirom na stepen antiamerikanizma koji među Srbima postoji.\n- Čini mi se da je to višestruko manje nego pre nego godinu dana, kad su bile nerealne nade o Trumpu Srbinu koji će nam vratiti Kosovo - navodi Vukadinović dodajući da aktuelni predsednik SAD "još i nije loše prošao".\n- Nije reč o demokratskom sazrevanju, nego je reč o shvatanju da su sva ona nadanja i loženja kakvima su nas zasipali tabloidi bila nerealna - konstatovao je Vukadinović.\nTrumpovu politiku, prema nalazima Gallupa, američke agencije za istraživanje javnog mnjenja sa 30 ispostava u više od 20 zemalja, u proseku odobrava 30 odsto sveta. Pre dve godine, prema anketama, predsednik SAD, dok je to još bio Barak Obama, imao je globalnu podršku od 48 odsto.


18. novembra 2019. Leutar 0\nRadnici gatačkog „Vodovoda“ su za sutra najavili štrajk. Zbog četiri plate koje im se duguju i zbog rasula u preduzeću, odlučili su da ovim drastičnim mjerama skrenu pažnju da je […]\n1. avgusta 2019. Leutar 0\nIz sindikata koji okupljaju zdravstvene radnike, prije svega medicinske sestre, poručuju da je položaj zaposlenih u ovoj branši u RS izuzetno loš, te najavljuju proteste, ako bar njihove plate hitno […]\n16. aprila 2019. Leutar 1\nNezadovoljni borci Vojske Republike Srpske održali su protest u blizini Narodne skupštine RS i traže poboljšanje njihovog statusa. Grupa od tridesetak nezadovoljnih boraca Vojske Republike Srpske pokušala je jutros doći […]\nRadnici zaposleni u bilećkom Domu zdravlja stupili su danas u generalni štrajk. U narednom periodu, usluge u Domu zdravlja radnici će obavljati samo u hitnim slučajevima. Zahtjevi radnika su jasni: […]


Povorka ponosa jeste odgođena, ali borba i aktivizam nisu! - eTrafika\n11/08/2020 12 min za čitanje\nBh. povorka ponosa je jedini protest u Bosni i Hercegovini gdje se zajednica, ali i građani bore za jednakost ali i jednaka prava svih LGBTIQ osoba. Takav protest ima važnu ulogu i neophodan je za razvoj bosanskohercegovačkog društva kao i poboljšanje života zajednice. Iako je zbog trenutne epidemiološke situacije ovogodišnja Povorka ponosa odgođena, borba za prava LGBTIQ zajednice se nastavlja kroz druge vidove aktivizma. Dio sadržaja će se u narednom periodu odvijati u online sferi, dok će organizatori realizovati i niz uličnih akcija.\nPiše: Melani Isović, naslovna fotografija: Bh. povorka ponosa\nLejla Huremović, aktivistkinja i organizatorica organizacionog odbora Povorke ponosa, govori da je Povorka ponosa jedan od rijetkih, ako ne i jedini javni događaj koji rijetko ko može da ignoriše i gdje se napokon vidljivost postojanja LGBTIQ osoba i problema sa kojima se suočavaju izdigne na površinu.\n„Važna je jer zauzimamo javne prostore, ulice, na kojima nerijetko bivamo pretučeni, diskriminisani ili ostajemo nevidljivi. To su ulice kojima svakodnevno koračamo i ako se odvažimo da budemo vidljivi doživljavamo različite uvrede i nasilje. Povorkom poručujemo da nećemo nikada odustati od naših života, da ćemo se uvijek glasno i ponosno boriti, jer ponosne/e jesmo jer uprkos svim preprekama živimo u ovom društvu“, navodi Huremovićeva.\nLejla Huremović, foto: Bh. povorka ponosa\nTo nije borba za ljudska prava samo LGBTIQ osoba, već svih marginalizovanih grupa i cilj im je isti svima.\n„Povorka ponosa može predstavljati mnogo toga. Prije svega zajedničku borbu za bolje društvo, društvo koje će biti oslobođeno od predrasuda, društvo koje neće tolerisati nasilje nad manjinama, društvo koje se može ujediniti i boriti za bolje i sretnije sutra. Povorka ponosa, iako ima u fokusu prava LGBTIQ osoba, ne zaboravimo da je ona protest kojim se artikulišu i pitanja radnika/ca, osoba sa invaliditetom, drugih manjina i marginalizovanih grupa, što znači da smo svi i sve dio iste priče i iste borbe“, objašnjava Huremovićeva.\nOna navodi da je Povorka veliki korak za LGBTIQ zajednicu i veliki izlazak iz sfere nevidljivosti.\n„Jedan od najtežih koraka u životu LGBTIQ osobe jeste coming out. Koliko god je važno da LGBTIQ osobe budu na povorkama ponosa, toliko je isto važno da LGBTIQ zajednica ima podršku šire zajednice, kako bi se na taj način pojedinci/ke unutar LGBTIQ zajednice vremenom jačale i oslobađale stega koje ih drže daleko od vidljivosti i življenja autentičnih života“, govori Huremovićeva.\nPrilikom organizovanja Povorke suočavaju se sa različitim reakcijama. Pošto se radi tek o drugoj povorci u BiH, ona još uvijek nema izgrađenu zajednicu podrške.\n„Postoje različita mišljenja, ali mi je nekako najvažnije ovdje da se referišem na činjenicu da se na povorku ponosa gleda odvojeno od svih drugih protesta, stavljajući je totalno u nepovoljan i neravnopravan položaj. Postoje mišljenja da upravo mi, Bh. povorka ponosa, treba da pokažemo odgovornost, definirajući odgovornost jedino kroz neodržavanje povorke. To je nešto što se preslikava i iz svakodnevnog života LGBTIQ osoba. Mi, LGBTIQ osobe, ako želimo da budemo prihvaćeni nije dovoljno da budemo dobri, već moramo da budemo duplo bolji od naših prijatelja/ica koji nisu LGBTIQ osobe. Mi moramo dvostruko ako ne i trostruko više da se dokazujemo da smo vrijedni/e, u tom smislu je isto i sad za povorku“, priča Huremovićeva.\nBranko Ćulibrk, aktivista i član organizacionog odbora Povorke ponosa, započinje razgovor tako što nam govori da je Povorka ponosa važna iz nekoliko razloga. Prvenstveno jer je to protest protiv nejednakosti, diskriminacije i svakodnevnog nasilja koje trpi jedna grupa ljudi samo zbog toga što nije u kalupu heteronormativnog društva. Povorka ponosa je bitna jer osvajanjem javnog prostora imaju mogućnost da govore o svojim svakodnevnim problemima sa kojima se susreću.\nBranko Ćulibrk, foto: Bh. povorka ponosa\n„Povorka je važna jer je to prostor gdje govorimo o problemima i ranama bosanskohercegovačkog društva koje lezbejske, gejevi, biseksualne, trans, interpolne i kvir osobe, kao i ostali građani i građanke ovog društva svakodnevno trpe zbog loše ekonomske, socijalne i političke situacije u državi: korupcije, kriminala, nepravde. Važna je, jer osvajanjem javnog prostora solidarno i odgovorno govorimo o nepravdi i diskriminaciji drugih marginalizovanih grupa, Romima i Romkinjama, radnicima i radnicama, ljudi u pokretu, osoba sa invaliditetom i svih onih koji su stavljeni na marginu ovog društva“, govori Ćulibrk.\nPovorka ponosa njeguje zajedničku borbu za jednakost svih marginalizovanih grupa u društvu.\n„Povorka ponosa je otvorena platforma za zajedničku borbu protiv svakodnevne nepravde i nejednakosti koju kao građani i građanke svakodnevno trpimo i živimo. Samo solidarno i istrajno možemo mijenjati ovo društvo na bolje, a povorka ponosa, upravo promovišući te vrijednosti daje prostor svima da iskažu svoje nezadovoljsto i zajedno sa nama mijenjaju ovo društvo na bolje“, ističe Ćulibrk.\nIako je po procjeni skup visokog rizika, povorka ponosa je jedini skup kojem se nalažu dodatne mjere zaštite sigurnosti i obezbjeđenja.\n„Otežavajuća okolnost organizacije Povorke ponosa je što se tretira kao skup visokog rizika i samim tim podliježe određenim zakonskim procedurama, koje mogu naložiti dodatne mjere osiguranja, koje podrazumijevaju i betonske i metalne ograde. Prošle godine je policija pokazala visok nivo odgovornosti u zaštiti prava LGBTI osoba i pokazala da ima sve resurse, da bez tih dodatnih mjera osiguranja obezbijedi skup, tako da vjerujemo da narednog puta dodatne mjere osiguranja neće biti potrebne da bi se šetnja održala, te da će policija uzeti u razmatranje trenutnu situaciju i procjenu kapaciteta da obezbijede skup bez dodatnih nalaganja od strane organizatora. Sa druge strane, ono što smo saznali kroz medije, Povorka ponosa je jedini skup kojem su naložena ove dodatne mjere obezbjeđenja, što nas ponovo stavlja u nepovoljan položaj, odnosno diskriminatorno ponašanje od strane institucija prema LGBTI zajednici, i mi želimo da se ova praksa promijeni. Vjerujemo da država treba da tretira sve javne skupove i sve građane i građanke jednako, te da Povorka ponosa ne smije biti izuzetak. Povorka ponosa je javni bunt i borba za ljudska prava, te je potrebno da i institucije uzmu to u obzir i razumiju kontekst naše borbe prilikom donošenja svojih odluka oko dodatnih mjera sigurnosti i omoguće jednak tretman LGBTI zajednici prilikom organizacije jednog ovakvog protesta“, objašnjava Ćulibrk.\nPovorka ponosa je važan aspekt u bosanskohercegovačkom društvu. Ona govori o svim nedaćama sa kojim se susreće LGBTIQ zajednica i veoma je važno da bude kontinuirana.\n„Povorka ponosa je najveći aktivistički događaj koji javno govori o problemima LGBTI zajednice. Ona problematizuje pitanja nasilja, diskriminacije, nepravde, ugnjetavanja lezbejski, gejeva, biseksualnih, trans i kvir osoba u bh. društvu. Ona daje glas svima onima koji nisu dovoljno hrabri i hrabre da izađu sa nama u javni prostor i glasno progovore o svim životnim izazovima koje im homofobično bh. društvo svakodnevno stavlja na teret“, navodi Ćulibrk.\nSpecifičnost ovog protesta je u tome što akteri traže slobodu i jednakost svih nejednakih grupa u društvu.\n„Povorka ponosa ima ogroman značaj u osnaživanju LGBTI zajednice, i daje im podstrek da se i oni bore sa svoj položaj u društvu i obezbijede sigurniju i pravedniju budućnost ne samo za LGBTI osobe, nego i za sve one koji su nejednako tretirani i stavljeni na marginu ovog društva“, govori Ćulibrk.\nReakcije na povorku su podijeljene, ali sve veći broj građana shvata vrijednost borbe koju povorka njeguje.\n„Iako se često pravdamo kako živimo u tradicionalnom i konzervativnom društvu, u ovom vrlo izazovnom periodu, reakcije su podijeljene. Mislim da bh. društvo sve više razumije potrebu da se javno djeluje i da shvataju koliko LGBTI zajednica nije tamo neka izolovana grupa koja protestuje i bori se za svoja prava, nego vide širu vrijednost i značaj naše borbe za promjene u društvu“, navodi Ćulibrk.\nDarko Pandurević, pravnik za ljudska prava u Sarajevskom otvorenom centru, na početku razgovora govori nam da je povorka ponosa javno okupljanje koje je zagarantovano pravo svih građana, i kao takvo predstavlja jedan od stubova demokratskih društava. Bosanskohercegovačko društvo ide ka tome da shvati suštinu povorke ponosa.\n„Mislim da je jedan od glavnih izazova za organizatora Povorke razbijanje stigme i predrasuda koji se neosnovano vežu za Povorku ponosa, te konstantno komuniciranje prema javnosti i prenošenje suštine Povorke. Tako da, na tom polju kao društvo sigurno postoji još prostora za napredak. Ipak, sam osvrt na prošlogodišnju prvu Bh. povorku ponosa ide u prilog da su i organizatori uradili odličan posao na ovom polju kao i da je dobar dio društva shvatio poruku i suštinu, te pozitivno reagovao“ ističe Pandurević.\nAko se druga Bh. povorka ponosa zabrani ili se zloupotrijebe zdravstvene mjere sa kovidom to bi bilo velika stigma za društvo.\n„Ukoliko javni organi zbog nekog drugog neosnovanog razloga zabrane okupljanje ili na neki način ‘zloupotrebe’ situaciju sa Covid19 pandemijom, to bi onda za nas, kao društvo, sigurno bio veliki gubitak. Prije svega korak nazad, poslije izuzetnog iskoraka koji je napravljen sa prošlogodišnjom prvom Bh. povorkom ponosa. Umjesto da pozitivan momentum, koji je tada napravljen, se nastavi i da poslije ‘razbijenog leda’ LGBTI osobe kroz Povorku iskoriste priliku da javno ukažu na svoje probleme i pokrenu dijalog u društvu o tim pitanjima, mi bismo se vratili u prošlost i ponovo bavili pitanjima oko kojih je svaka polemika suvišna“, navodi Pandurević.\nProšle godine MUP kantona Sarajevo je tražio od organizatora povorke ponosa da obezbijede dodatnu zaštitu (betonske ograde, blokove i zaštitare).\n„To je kontinuirani problem koji postoji i prije organizovanja povorki ponosa. Suština leži u činjenici da su zakonski propisi nedorečeni u ovom pitanju, da je prepušteno organima MUP-a da donose arbitrarne odluke i nameću neke prakse koje u zakonima ne stoje, a koje su u potpunosti kontra međunarodnih standarda i dobrih praksi kada je pravo na slobodu okupljanja u pitanju“, objašnjava Pandurević.\nDarko zaključuje da državu ne koštaju LGBTIQ zajednica, već oni koju su spremni za mržnju i nasilje.\n„Neutemeljenu izjavu da LGBTI osobe zapravo koštaju državu zbog sigurnosnih izazova je zapravo potrebno preformulisati i reći: Oni koji su spremni na mržnju i nasilje su ti koji koštaju državu! Zbog njih je potrebna zaštita, ne zbog LGBTI osoba. U svakom slučaju ovakva praksa je veoma problematična i mogla bi da ima pravne posljedice po javne organe“, naglašava Pandurević.\nU MUP-u kantona Sarajevo nam govore da se vode članom 22. Zakona o javnom okupljanju, ali je zanimljivo da povorku gledaju kao komercijalni događaj a ne kao protest.\n„Članom 22. Zakona o javnom okupljanju propisana je procjena i nalaganje dodatnih mjera osiguranja, po kojim je Uprava policije MUP-a KS i postupila, odnosno iste primjenila u vezi predmetnog skupa. Bh. povorku ponosa tretiramo kao i svaki drugi vid okupljanja koji imaju određeni stepen rizika (npr. javni doček Nove godine na otvorenom, određeni sportski ili drugi događaji visokog rizika i sl.)“, objašnjavaju nam iz Odjeljenja za odnose sa javnošću, MUP-a kantona Sarajevo.\nPozvali smo i Instituciju za ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine, koji su naglasili da je pravo na slobodu okupljanja garant humanosti svakog društva, jer promoviše pluralizam i jača integritet civilnog društva.\n„Ostvarivanje ovog prava nameće pozitivne obaveze državi da štiti i pomaže njegovo ostvarivanje. Povorka ponosa jedan je od vidova javnog okupljanja. Konkretno, po svojoj prirodi i vrsti, riječ je o javnom okupljanju u pokretu. Zakon kaže da se on odvija samo neprekinutim kretanjem, osim na mjestu polaska i završetka“, kažu nam iz Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine.\nSložena politička i pravna struktura Bosne i Hercegovine, dodatno opterećuje različito regulisanje i veliki broj zakona o javnom okupljanju. Nadležni organi imaju pravo da zabrane skup ukoliko organizatori ne ispune sve naložene mjere.\n„Svaka zabrana javnog okupljanja, a koja nije u skladu sa odredbama zakona o javnom okupljanu, zavisno od mjesta gdje organizator namjerava skup održati, za sobom može povući kršenje više osnovnih ljudskih prava garantovanih Evropskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda“, naglašavaju iz Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine.\nOni ističu da organizatori ne mogu da budu odgovorni za sve što se dešava na skupu.\n„Eventualno nalaganje dodatnih mjera organizatoru koji se tiče organizacije skupa ima svoje uporište u zakonu, ali Venecijanska komisija je u jednom svom ranijem mišljenju istakla da se organizator ne može smatrati odgovornim za sve što se dogodi tokom javnog okupljanja. U svakom slučaju, primarna odgovornost da se obezbijedi javni red treba biti na organima za sprovođenje zakona, a ne na organizatoru javnog okupljanja i svako ograničenje u vezi sa slobodom okupljanja, uključujući i ono nametnuto zbog zaštite javnog zdravlja, mora biti srazmjerno cilju zbog kojeg se ograničenje uspostavlja i nadležni organ uvijek treba nastojati da koristi blažu mjeru ograničenja, ako se istom može postići cilj“, za kraj nam govore iz ove institucije.\nTekst nastao u saradnji sa udruženjem Oštra Nula, uz podršku National Endowment for Democracy.\nBh povorka ponosaBranko ĆulibrkDarko PandurevićInstitucija ombudsmena za ljudska prava BiHLejla HuremovićLGBTLGBTIQMelani IsovićNije život četiri zida


6.350,00 kn / komad 7.055,55 kn - 10%\nCENTROMETAL CentroPelet Z 12 – peć na pelete visoke učinkovitosti i modernog dizajna, s izvedbom u crvenoj boji.\nCENTROMETAL CentroPelet Z 12 peći na pelete namijenjene su grijanju prostora zrakom uz pomoć ventilatora. Visoko su učinkovite i donose uštede Vašem kućanstvu. Čelična konstrukcija i visokokvalitetna izrada, čine ih sigurnim i dugotrajnim odabirom.\n• Boja: crvenoj\n• Nominalna toplinska snaga: 2,64 - 9,05 kW\nCentrometal CentroPelet Z12 — 9,05 kW\nŠifra proizvoda: 02010025\nGrijanje Peć na pelete 9,05 kW Grijanje na pelete Centrometal Peć Kamin na pelete Centrometal peć na pelete Centrometal CentroPelet Z12 Peć 9,05 kW Peć na pelete Centrometal peć


Datum 05.08.2019 Objavljeno u Izreke daija Pregledi: 75\nU nekim džamijama je običaj da imam nakon sabah namaza pred džematom prouči zadnja tri ajeta iz sure El-Hašr, “Huvellâhu-llezi lâ ilâhe illa hû…”, pa do kraja, ali za tu praksu ne možemo naći nikakvu osnovu u vjerodostojnom sunnetu. Hadis koji se prenosi da će 70 hiljada meleka donositi salavate na onoga ko prouči te ajete kada osvane, imam Nevevi, rhm, tvrdi da nije vjerodostojan po mišljenju svih učenjaka.\nReci: "Ne tražim od vas za to nagradu..." (Eš-Šura, 23) Mnogi misle da se nagrada ogleda samo u imetku. Međutim, to je bilo koja ovosvjetska korist, materijalna ili nematerijalna, bilo da se radi o imetku, poziciji, ugledu i sl. Stoga budi iskren i ustrajan u pomaganju drugih bez da očekuješ bilo kakvu nagradu. #kuranske_poruke\nKad god učiniš dobro tihim glasom, ono će sutra glasno govoriti o tebi, makar bio pod zemljom. Namiriši se lijepim ahlakom, mirisat će i poslije tvoje smrti. #Lijepa_riječ


Gerakini - Hotel Gerakini Beach | Sitonija - Hoteli na Sitoniji | Leto 2018 Sitonija :: Novi Sad- turisticka agencija:\nSitonija leto 2018 !!!\nCene sa popustom za rane uplate !!!\nGerakini – Hotel Gerakini Beach\nHotel “Gerakina Beach” se nalazi na samo par kilometara po ulasku na poluostrvo Sitonija na Halkidikiju, smešten u prijatnom i mirnom predelu, okružen mnoštvom zelenila i od mora odvojen samo bazenom. Sastoji se iz glavne zgrade i bungalova rasporedjenih po kompleksu. Hotel je idealan za porodice sa malom decom, a poznat je pored sjajne animacije za decu i odrasle i po odličnoj i raznovrsnoj hrani.\nSve sobe u hotelu su klimatizovane, imaju frižider, telefon, fen za kosu i velike terase.\nStandardne sobe: oko 25m2, nalaze se u glavnoj zgradi (primaju 2-3 osobe) ili u bungalovima u okviru kompleksa (2-4 osobe)\nSadržaj hotela: bar, bar pored bazena, bilijar, dečiji zabavni park, frizerski salon, internacionalni restoran, internet priključak, masaža, mini market, mini golf, otvoreni bazen, parking, recepcija, rent’a’car, restoran, room service, sauna, sef, snack bar na plaži, solarijum, spa i wellness centar, sportovi na vodi, teniski tereni otvoreni, teren za male sportove, teretana, zatvoreni bazen\nZa sve popuste kontakte telefona u agenciji.


U Boru tri osobe preminule, 52 nova slučaja kovida 19 – RADIO TELEVIZIJA BOR\nU Boru tri osobe preminule, 52 nova slučaja kovida 19\nBOR – U poslednja 24 časa od posledica zaraze virusom kovid 19 u Boru su preminule tri osobe, rečeno je na konferenciji za novinare u Skupštini grada Bora.\nZabeležena su ukupno 52 novozaražena pacijenta, dok je njih 48 ozdravilo, tako da je trenutni broj aktivnih slučajeva 855. Broj prvih pregleda u kovid ambulanti u Metalurgu se smanjuje, ali su u porastu kontrolni pregledi u ambulanti Rudar, koji sve češće imaju srednje tešku ili tešku kliničku sliku. Ukupan broj pregleda koji su urađeni u ove dve ambulante i u dve ambulante u borskoj bolnici veći je od 250.\nU Opštoj bolnici u Boru, zbog problema sa respiratornim organima, smešteno je 109 pacijenata, od kojih je 89 pozitivno na virus kovid 19. Osam pacijenata je na respiratorima, a većina ostalih zahtevaju kiseoničku podršku. Samo u toku jučerašnjeg dana bilo je 17 prijema. Osim Grudnog odeljenja, u kovid sistem prebačeni su i Interno odeljenje, Neurologija i Urologija. Ukupan broj mesta u bolnici je za sada 117, a ako bude potrebe u kovid sistem ući će i druga odeljenja. Od nadležnog ministarstva Opšta bolnica Bor dobila je još pet respiratora i monitora.\nMeđu zdravstvenim radnicima Opšte bolnice u Boru 65 zaposlenih ne radi, zbog toga što su pozitivni na virus kovid 19 ili su u izolaciji, devet lekara, 31-na medicinska sestra, a 25-oro u sastavu nemedicinskog osoblja. U Domu zdravlja su zaražena ili u izolaciji 32 radnika. Među njima je sedam lekara od kojih je troje iz službe hitne medicinske pomoći.\nTags: Bor, COVID 19, epidemija kodida 19, grad bor, kovid 19\nPrevious Virus ušao u Dom za stara lica „Vila Katarina“ u Boru\nNext Danas bez vode Zlot i viši delovi naselja na Borskom jezeru


Predviđanje Philipa Gilardija, bivšeg agenta CIA: Ovako će početi treći svjetski rat – Informer\nPhilip Gilardi, penzionisani operativac CIA, u nekoliko navrata predvidio je ishod američkog vojnog angažovanja u svijetu. U vezi s napetošću koja već mjesecima traje u Persijskom zalivu, on predviđa početak trećeg svjetskog rata. Prema njegovoj procjeni, novi svjetski sukob počeće naizgled bezazlenim incidentom na moru, a prerašće u pravi nuklearni rat.\nskusni američki obaveštajac tvrdi da će novi svjetski sukob početi manjim incidentom u Persijskom zalivu i da će prerasti u nuklearni rat\nTreći svjetski rat počeće manjim incidentom, u koji će biti umiješano plovilo iranske Revolucionarne garde, u Ormuskom moreuzu. Iako se smatra da se moreuz nalazi u međunarodnim vodama, Iran tvrdi da može da određuje ko će tuda proći. Zato će zabraniti američkim ratnim brodovima da prođu kroz moreuz.\nFregata „USS Ingram“, koja patrolira blizu iranskog grada Bušera, sukobiće se sa iranskim brodom i upozoriti ga da se vrati. Iranski komandant ignorisaće upozorenje i ispaliti torpedo. Fregata „Phalanks“ će brzo odgovoriti i dići u vazduh iranski brod. Poginuće cijela posada Revolucionarne garde, dva američka mornara biće ubijena, a četiri povrijeđena. Lovci sa nosača aviona „USS John C. Stennis“ istog trenutka će poletiti i uništiti mornaričku bazu iz koje je iranski brod isplovio.\nPredsjednik Obama održaće konferenciju za novinare, incident nazvati ratom i tražiti podršku da se uradi sve što je potrebno da bi se zaštitile američke snage. Na brzinu sazvanom sastanku Savjeta bezbjednosti UN glasaće se 17 prema jedan protiv rata. Jedini glas „za“ biće američki. Na Generalnoj skupštini UN Izrael, Mikronezija i Kostarika podržaće moguću vojnu akciju.\nIzrael će iskoristiti to što SAD žele rat, pa će napasti iranske nuklearne objekte. Uništiće reaktor u Bušeru i ubiti 13 ruskih tehničara, a razoriće i nadzemni dio nuklearke u Natanzu. Iranska ratna avijacija, koju snabdijeva Rusija, oboriće šest izraelskih aviona. Vašington neće dobiti upozorenje da će Izrael napasti Iran, ali znaće da se nešto sprema.\nKongres i mediji u SAD tražiće da se podrži Izrael. Kongresmeni pozivaju Bijelu kuću da vojno pomogne Izraelu, što prolazi sa 431 glasom „za“ i samo četiri „protiv“. Obama će prvo oklijevati, a onda dozvoliti ograničenu ofanzivu – protiv iranske vojske, nuklearnih objekata i Revolucionarne garde.\nU prvih nekoliko dana nadmoćna američka avijacija i mornarica uništiće iranske glavne vazdušne, mornaričke i kopnene baze. Objekti Revolucionarne garde biće zbrisani, kao i nuklearni objekti. Ograničena ofanziva prerašće u nešto drugo nakon što SAD bombarduju podzemne laboratorije nuklearnih centara, i to novom bombom, poznatom kao „big blu“, s punjenjem od 13.608 kilograma. Biće mnogo civilnih žrtava jer su nuklearni objekti u blizini naseljenih mjesta.\nPoslije pauze, napašće Iran. Poslije skoro deset godina priprema, Teheran uspješno skriva mnoge vojne i nuklearne objekte, a veliki dio je neoštećen. Nosač aviona „USS John C. Stennis“, koji se nalazi u zalivu Omana, pogodiće kineska raketa „svilena buba“. Nosač aviona vratiće se u luku Bahrein. Ostala tri plovila teško su oštećena u napadu patrolnih čamaca kojima upravljaju samoubice Revolucionarne garde. Iranski napadači su uništeni, a Amerika odbija da kaže koliko njenih marinaca je poginulo.\nProiranske demonstracije počinju u Bejrutu. Na jugu Libana, Hezbolah ispaljuje salvu raketa na Izrael – na Tel Aviv, a u napadu ginu stotine Izraelaca. Izrael odgovara bombardovanjem Libana i Sirije, koju krivi za podršku napadima. Iranska raketa „šahab-3“ pogađa Izrael i ubija civile. Izraelska vojska se kompletno mobiliše i trupe se šalju na sjevernu granicu. Sirija i Liban takođe mobilišu svoju vojsku. Demonstranti u Bagdadu napadaju američku ambasadu, koja zahtijeva da iračka vlada uradi nešto da je zaštiti, ali premijer Nuri el Maliki objavljuje da situacija izmiče kontroli. Učesnici velikih demonstracija zahtijevaju da Irak podrži Iran u borbi protiv SAD.\nŠiiti, u znak podrške Iranu, sabotiraju postrojenja na naftnim poljima na istoku Saudijske Arabije. Tanker s naftom iz Kuvajta pogađa raketa kineske proizvodnje. Drugi tanker nailazi na minu. Londonska osiguravajuća kuća „Lojd“ odbija da pokrije troškove tranzita tankera iz Persijskog zaliva zato što rat nije pokriven polisama. Tranzit nafte kroz Ormuski moreuz (četvrtina svjetskih potreba) potpuno staje, a cijena nafte raste na 300 dolara po barelu. Wal street bilježi najveći gubitak za 20 godina.\nSjedinjene Države nude Iranu primirje, koje Teheran odbija. Dva dana kasnije, tjelohranitelji po nalogu Teherana ubijaju predsjednika Avganistana Hamida Karzaija. Pakistan naređuje Ambasadi SAD da redukuje osoblje, uključujući i agente CIA. Naređenje nailazi na otpor i Pakistan proglašava vanredno stanje. NATO evakuiše snage zarobljene u Avganistanu, koje ostavljaju oružje i tešku mašineriju za sobom.\nSAD pokušavaju da nagovore Kinu i Rusiju da pregovaraju sa Iranom o završetku borbi, ali one to odbijaju. Bombaši samoubice napadaju London, Vašington, New York i Los Angeles. Amerika upozorava Iran da će, u slučaju da ne proglasi primirje, upotrijebiti nuklearno oružje. SAD su alarmirale Indiju i Pakistan i njihove nuklearne snage stavljene su u stanje pripravnosti, kao i izraelske. Rusija i Kina su svoje atomske snage takođe stavile u pripravnost.\nNafta nastavlja da poskupljuje, a zalihe su pod znakom pitanja nakon što je Ormuski moreuz zatvoren. Konzulat SAD u Karačiju je zapaljen. Oko 40 Amerikanaca je poginulo u razmjeni vatre između marinaca i Pakistanaca.\nAmerika baca neutronsku bombu na iranski istraživački centar u Natanzu. Prijete da će ponovo bombardovati ukoliko Iran ne prihvati primirje. Iran na to odgovara raketama „svilena buba“, kojima gađa brodove SAD. Rusija i Kina svoje nuklearno oružje stavljaju u stanje pripravnosti. Pakistanska milicija preuzima kontrolu nad vladom, potpomognuta radikalnim islamistima u vojsci i tajnoj službi. Indija preventivno napada pakistanske nuklearne centre u Vahu i Multanu, gde se nalazi nuklearni arsenal. Pakistan uspijeva da pomjeri neke od svojih nuklearnih bombi i jednu od njih baci na New Delhi. Zbog manjeg incidenta u Persijskom zalivu počinje treći svjetski rat.\n18/01/2012 at 2:45 am\nMrš ! Eto sta ja mislim o tvojim prognozama..\nVIDEO/ Pogledajte blamažu Lakersa i Mavsa


Predstavljen LG G4, u prodaji od juna | PC Press\nPredstavljen LG G4, u prodaji od juna\n19. maj 2015. 7. april 2017. Jovana Milićević\nLokalna kancelarija kompanije LG, u ponedeljak, 18. maja, predstavila je najnoviji telefon koji je nedavno imao i svetsku premijeru – LG G4. Telefon će biti u ponudi domaćih operatera početkom juna, a očekivana cena bez ugovorne obaveze je oko 90.000 dinara.\nPhoto: LG Srbija\nRadi se o uređaju sa sa IPS Quantum ekranom dijagonale 5.5 inča, za koji iz kompanije LG kažu da daje 50 posto veći kontrast i 20 posto bolju reprodukciju boja u odnosu na ranije generacije, i to zahvaljujući Advanced In-Cell Touch (AIT) tehnologiji. Prednja kamera je rezolucije 8MP, a zadnja ima 16MP i otvorom blende F1.8.\nKapacitet baterije je 3.000mAh, a procesor je Snapdragon 808. Uređaj podržaja LTE tehnologiju.\n„Zahvaljujući neprestanim težnjama da stvorimo revolucionaran proizvod, koji pruža izuzetan performans i iskustvo, kompanija LG već dugi niz godina pomno osluškuje potrebe svojih korisnika. Uređaj koji smo danas predstavili javnosti u Srbiji je definitivno naš najambicioznji telefon do sada, jer je kreiran tako da pruži svim svojim korisnicima nezaboravno iskustvo koje će im olakšati svakodnevicu“, rekao je Boris Stojančić, direktor prodaje mobilnih komunikacija za Srbiju, Crnu Goru i Makedoniju.\nPročitajte i: Motorola g60 je najbolja kupovina kod sva tri operatera\nPosebnu pažnju, dodaju iz ove kompanije, posvetili su materijalima koji su korišćeni uizradi ovog telefona, pa je on dostupan sa pozadinom izrađenom od prave kože, u šest boja, ali i sa pozadinom u keramički beloj boji sa 3D šablonima, kao i u metalik sivoj i zlatnoj boji.\nTagovi: LG, LG G4, LG Srbija, smarfton, telefon\n← Milovan Đuđić Power Jimi (The Petting Blues Band) o muzici i računarima\nCalculus ERP: Uz dobru računicu →