Divlji jaganjci ili U potrazi za ljubavlju i sopstvenim dvojstvom : roman pisan u slavu ratova roditelja koji su ljubav pretvorili u mržnju zaboravljajući čedo svoje : Eva Ras : 978-86-331-3173-5 : Knjizara.com: Knjige\nroman pisan u slavu ratova roditelja koji su ljubav pretvorili u mržnju zaboravljajući čedo svoje\nDivlji jaganjci na kompozicionom planu čini devet naslovljenih poglavlja. Kad izađemo iz njegovog gustog tekstualnog tkanja, uviđamo koliko moto iz Talmuda „Ko u strancu ne prepoznaje brata, taj će pre ili kasnije i u svome bratu videti stranca“ u potpunosti pokriva bitne značenjsko-idejne slojeve romana. Osnovnu priču ispričanu u prvom licu, vodeći pripovedni glas u celom tekstu, kazuje naša savremenica, Beograđanka. U tom tzv. sveznajućem pripovedaču iz čije priče doznajemo samo ono što on želi da nam saopšti, nije nimalo pogrešno prepoznati/učitati samu autorku.\nSugestivno pripovedanje sa mnoštvom detalja upućuje na autobiografske elemente, ali oni nisu presudni za dubinu i zanimljivost naratorkinog diskursa. U prvom poglavlju Bobice slatkog nara (9-70 strana) pripovedni glas osnovnu priču koncentriše oko života, karaktera i naravi bake Elze. Mnogo toga iz Elzine porodične storije autorka kondezacijom izraza čini upečatljivim. Lik ove žene, udate za nemačkog rimokatolika Andrea i zbog toga izopštenog iz porodice, kome je izrodila petoricu sinova i koji se početkom Drugog svetskog rata, privučeni zovom „arijevske krvi“ upućuju na frontove širom Evrope da bi svi tamo izginuli, umnogome podseća na lik Ursule iz Markesovog remek dela Sto godina samoće, zahvaljujući autorkinoj veštini oblikovanja. Ova panonska Ursula, koja unuku vaspitava u duhu Mojsijeve vere, da paradoks bude veći, „Adolfu Hitleru je papirima dokazivala i dokazala, da ona, Jelena, udata Fasbinder, rođena Govedarević od oca Miladina i majke Maline, rođene Medić, čiji su svi preci živeli i umirali u Malom Iđošu i na okolnim salašima, iako ne pripada višoj rasi nije ni za odstrel“. Lik bake Elze/ Jelene biće sporadično prisutan i u narednim poglavljima, ona je u neku ruku osim naratorke drugi „rezoner“ koji tumači složenu i tragičnu porodičnu sagu o više porodica povezanih krvnim, udabeno-ženidbenim i poslovnim vezama. Naratorkina priča, podsetimo se uobličava se u ovom dobu i silazi u prošlost. Nasuprot „svetloj“ priči unuke odrasle uz baku u idiličnim pejzažima okoline Subotice i samog grada, razvija se i „tamna“ priča o naratorkinom ocu i majci. Neminovno, bar kad je otac David u pitanju, ona uključuje priču o istrebljenju Jevreja na tlu Evrope, tj. tamo gde su Nemci bili vlast. Život naratorkinog oca tokom rata liči na fiktivnu prozu prvog reda, ali, rekli bi, to nije fikcija. Od Subotice u kojoj sa komunistima pokušava da organizuje otpor, boravka u logoru Dahau i bekstva iz njega u uniformi nemačkog vojnika, hapšenja u toj uniformi od strane crvenoarmejaca, progona u Sibir, te posle Staljinove smrti 1953. i dolaska u Budimpeštu, pripovedni glas je u dijalogu sa ocem i majkom, koji se posle ratne kalvarije više nisu sretali. Dakle, u pitanju je odrastanje devojčice bez muškog roditelja.Roman Divlji jaganjci, osim dominatne porodične priče čiji će mnogi fabulativni segmenti doslovno šokirati čitaoce, poseduje izraženu samosvest o činu pripovedanja. Takođe, autorka bez skokovitih rezova, u priču o detinjstvu, ili o ocu heteroseksualcu, u vrlo bizarnu priču o svom braku sa Borivojem (muž je podvodač sopstvene žene), ispisuje dugačke esejističke pasaže o bivšoj Jugoslaviji ( tu su neizbežne opaske o njenom predsedniku i komunističkoj vlasti). Piše o Srbiji i Beogradu u deceniji Miloševićeve vlasti, do najnovijih političkih turbulencija. Ako nas porodična saga sa obiljem mikro-fabula, opisa, detalja, vodi u svet tzv. magijskog realizma, a nisu retki uspeli iskoraci u fantastiku, naratorkine meditacije o vremenu u kome živimo su „glas savesti“ prosečnog građanina. Mogli bi povodom ovog drugog, recimo, političkog rezonovanja, naći pukotine, pomalo pamfletski rezigniranu crno-belu sliku, bilo da je reč o Brozovom ili dobu posle njegovog slavnog upokojenja? Dok porodična saga začarava ukrštajem fikcije i fakcije, autobiografskog i domišljanog, značenjskom gustinom teksta, političke opservacije su plošne, uprošćene, ali ipak, roman je to, legitimne. Kao da će novije generacije pisaca umeti da im daju veći stepen umetničke snage.Šesti roman Eve Ras čiji vremenski raspon u tekstualnoj ravni pokriva celo jedno stoleće pleni svojom fabulom, veštinom pripovedanja priče „o nekom“ ili „o nečemu“, daje niz važnijih i epizodnih likova, napokon, u umetničkom delu čitamo i fragmente iz decenije u kojoj živimo.\n2007; ćirilica; 22 cm; 285 str.; 978-86-331-3173-5;\nIzdavač: Narodna knjiga - Alfa; 2007; ćirilica; 22 cm; 285 str.; 978-86-331-3173-5;\nKad jaganjci podivljaju\nNikad se nisam posvetila svom jevrejskom poreklu. Odrodila sam se od same sebe. Sada, pri kraju života, odlučila sam da sačinim roman o mom ocu, pobožnom Jevrejinu. Oko njegove ličnosti sam isplela priče o tragičnim događanjima Drugog svetskog rata\nUpravo objavljen roman Eve Ras „Divlji jaganjci“ u izdanju „Narodne knjige“, privukao je veliku pažnju čitalaca na nedavnom sajmu knjiga u Beogradu. Reč je o neobičnoj knjizi, u kojoj se spisateljica hrabro uhvatila u koštac sa teškim, kako sama kaže „mračnim temama“. Između ostalog, jedan od junaka romana je i njen otac, čije je odsustvo u njenom životu načinilo veliku i bolnu prazninu, koju u neku ruku ovo delo popunjava..\nŠta je to što vas je motivisalo da napišete ovaj roman?\n- Dok sam pisala roman „Sa Evom u Raj“ u jednom času sam se suočila sa činjenicom da se nikada nisam posvetila svom jevrejskom poreklu. Pitala sam se zašto, jer svi znamo da uspomene iz detinjstva ostavljaju najdublji utisak na nas. Svakojake misli su se pojavile, da sam bila uplašena zbog holokausta, tragedije Drugog svetskog rata, lažnog bratstva i jedinstva Titove Jugoslavije koje me je upozoravalo da nije zgodno baviti se otvoreno svojim poreklom i da ne valja veličati ništa što nije crveno obojeno. Odrodila sam se od same sebe. Sada, pri kraju života, odlučila sam da sačinim roman o mom ocu, pobožnom Jevrejinu. Oko njegove ličnosti sam isplela priče o tragičnim događanjima Drugog svetskog rata, priče o sedam generaciji žena kroz tri veka od 1841. godine do današnjih dana.\nRoman nosi neobičan naslov. Ko su zapravo „divlji jaganjci“?\n- U jednom času sam u toku pisanja dve devojčice, glavne junakinje knjige koje su žrtve grupe pedofila, nazvala divljim jaganjcima. Naslov se može odnositi na sav uzburkani moral Drugog svetskog rata. Veliki ratovi, koji sve promene i unakaze, mogu učiniti da čak i jaganjci koji su inače najpitomija i najnežnija stvorenja podivljaju.\nNa koricama vašeg romana stoji „plus osamnaest“. Zašto je knjiga zabranjena svima ispod osamnaest godina?\n- Roman govori o dvema devojčicama koje su žrtve grupe pedofila. Ima nekoliko opisa jezovitih prizora koje one doživljavaju i zbog toga se na koricama knjige, po evropskim standardima, nalazi znak „+ 18“. Zaista ne bih želela da inspirišem decu na neka nedela. Nije sve za svakoga.\nPremda opisujete, kako kažete, „mračna zbivanja“, vaša knjiga zrači optimizmom...\n- Pisac pre svega treba da bude pripovedač. Suština romana je priča, to je bit. Džabe nakićeni jezik i celokupna maštarija ako ne poseduje potresnu priču koja će otvoriti maštu čitaoca da živi u njoj.\nU svim svojim knjiga uvek imam osnovni motiv da je život uprkos patnjama, ratovima, poniženjima ipak lep, da vredi živeti, da smo svi glavni junaci u našim životima i da to samo smrt može poništiti.\nZanimljivo je da se o ovoj vašoj knjizi već duže vreme priča, iako se pojavila tek pred sajam knjiga u Beogradu. Otkud toliko zanimanje čitalaca?\nOvo je već šesta moja knjiga koju objavljuje „Narodna knjiga“, plus bezbroj ponovljenih izdanja od 2000, što znači da se mnogo mojih knjiga pročitalo. Kakvu god temu da obradim, čitaoci će uvek naći mene u svakoj novoj knjizi. Pisac celog života piše jednu jedinu knjigu, sa mnogo nastavaka.\nIstovremeno sa izdanjem u Srbiji vaša knjiga se pojavila u Bosni, u latiničnoj verziji..\n- Veoma se radujem što su se „Narodna knjiga“ i „Zadužbina Petra Kočića“ odlučili na tako veliku svečanost, da jedan roman istog dana ugleda svetlost dana u dvema državama i da je to baš, sigurno, moj najbolji roman koji sam dosad napisala.


Nauka i teorije zavere: Da li lažni naučni podaci treba da budu cenzurisani na društvenim mrežama | Novosadski informativni portal 021\n25.01.2022\t• 11:42\nNe treba cenzurisati (dez)informacije nego argumentovano dokazati da (ni)su tačne. U poslednje vreme sve više ,,teorija" zavere se pokazalo da i nisu teorije. Svako ima svoju istinu.\n24.01.2022\t• 20:27\nTo sto se radi,sto se lazni naucni podaci objavljuju i u renomiranim casopisima!Pogledajte rezultat vakcinacije i brzinu objavljivanja podataka raznih istrazivanja, pa laiku je sumnjivo.Mnogo zloupotreba za profit moc i igranku cenama ranznih deonica i svacega…Zaustaviti politicare i razne uticajne u njihovim lazima prvo,odgovornost.


Takođe, posebna pažnja pridaje se i istraživanju prenatalnog uticaja. Tačna neurohemijski uzrok takođe nije poznat, ali se smatra da važnu ulogu igraju neurotransmiteri dopamin i serotonin. Neuroleptici (lekovi koji smanjuju nivo dopamina u mozgu) smanjuju učestalost i intenzitet tikova, što ukazuje na važnost dopamina u njihovoj regulaciji. S pojavom tikova povezuju se i korišćenje određenih lekova (za ADHD) ili zdravstvena stanja, kao što je cerebralna paraliza ili Hantingtonova bolest, infekcija streptokokom, hipoglikemija…\nPošto je stres jedan od uzročnika pogoršanja tikova, važno ga je redukovati, tako da se prvo identifikuje u kojim situacijama dolazi do njega, da bi se zatim moglo krenuti u razradu strategija suočavanja. Osim toga, koriste se i različite tehnike relaksacije, vođenih fantazija…\nNajčešće je korišćena bihevioralna tehnika tzv. zamena navika. Sastoji se od dva dela. Prvi je trening svesnosti kod kojeg osobe broje i identifikuju na glas svaki tik, dok u drugom delu osoba uči da izvodi novo ponašanje koje se ne može odvijati u isto vreme kad i tik, a nije toliko primetno za druge (npr. Ako neko ima tik koji uključuje trljanje glave, novo ponašanje bi uključivalo stavljanje ruku na kolena tako da se tik ne može realizovati). Ova metoda pokazuje 89-96% uspešnosti za motoričke tikove i 38-96% za glasovne tikove.\nHvala sajtu: www.istrazime.com


Inovacija hrvatske kompanije: Svako može postati vlasnik bankomata – The PRESTIGE\nInovacijom hrvatske kompanije Monestiq, koja je kreirala prvu franšiznu licencu za bankomate u Evropi, vlasnik bankomata od danas će moći postati baš svako.\nKako pojašnjavaju u Monestiqu, djelatnost koja je dosad bila rezervisana samo za banke i finansijske institucije zahvaljujući njihovu rješenju sada je otvorena za sve: od ugostitelja i vlasnika poslovnih prostora do preduzetnika zainteresovanih za snažnije uključivanje u ovaj domen finansijskog poslovanja.\nCijena samog bankomata je između 8.000 i 15.000 eura, a situacija na tržištu po kojoj su vlasnici atraktivnih prostora, uglavnom u turističkim centrima, mogli iznajmiti svoj objekt za bankomat i za cijenu od 1.000 eura mjesečno govori da se radi o profitabilnom poslu u koji će poželjeti ući mnogi.\nVeć bi Mađari i Njemci\nIvan Dušević, direktor Monestiqa, ističe da se radi o finansijsko-tehnološkom rješenju što objedinjuje sve potrebne protokole i prava za procesuiranje transakcija te povezuje bankomate s globalnim kartičarskim shemama kao što su Visa i MasterCard.\n“Time se omogućuje da bankomati rade ono što im i jeste svrha: prihvat kartica i isplatu novca. Istovremeno omogućuje se i preduzetnicima da na jednostavan način postanu vlasnici jednog ili više bankomata i pridruže se ekskluzivnom društvu pružaoca usluga u finansijskoj industriji”, kaže Dušević koji je karijeru gradio u međunarodnim konsultantskim kompanijama, a sada je odlučio da znanje iskoristi za transformaciju finansijskog sektora u Hrvatskoj.\nIzgraditi najveći lanac\n“Ukratko, Monestiq služi kao poveznica između malih preduzetnika i titana finansijske industrije kao što su Visa ili MasterCard koje su osnova svjetskog platnog prometa. Povezujemo vlasnike lokala, trgovina ili drugih poslovnih prostora sa složenim kartičarskih shemama i omogućujemo im upravljanje vlastitim bankomatima”, zaključuje Dušević.\nHoće li Crna Gora moći da zadrži euro?


Vesti online / Vesti / Društvo / Pridržavati se zakona kad se radi o nasilju nad decom\nPridržavati se zakona kad se radi o nasilju nad decom\nZaštitnik građana danas je, povodom Dečje nedelje, pozvao nadležene da se pridržavaju propisa i ispunjavaju svoje zakonske obaveze kada se radi o nasilju nad decom, jer je novi zakon jasan i izričit u pogledu odgovornosti škole i objektivne odgovornosti roditelja.\n- Pravo na bezbrižno detinjstvo, na odrastanje u sigurnim i bezbednim uslovima, bez izlaganja rizicima nasilja, zanemarivanja i zlostavljanja - minimum je koji dugujemo deci i generacijama koje dolaze - izjavio je zaštitnik građana Zoran Pašalić.\nOvogodišnja Dečja nedelja obeležava se od 1. do 7. oktobra pod sloganom "Moje je pravo da živim srećno i zdravo - za odrastanje bez nasilja".\nPašalić je naveo da godinama unazad, čak 30 odsto pritužbi koje Zaštitnik građana dobija u oblasti prava deteta, odnosi se na nasilje nad decom.\nTakođe, po istraživanjima relevantnih organizacija, većina učenika u Srbiji svedočila je nasilju u\n* "Budućnost naše vojske je obavezni vojni rok"\n* Afrička kuga stigla do srpskih granica\n* Nacija nam nestaje, ko će raditi u fabrikama?\nškolama, pre svega vršnjačkom. Tuče i verbalno nasilje samo su najvidljivije metode u lepezi psihološkog zlostavljanja koje deca često trpe, a uključuje još i vređanje, ismevanje, širenje laži, socijalnu izolaciju, pretnje, zastrašivanje i elektronsko nasilje.\nZaštitnik građana je podsetio da je, Zakonom o osnovama obrazovanja i vaspitanja iz 2017. godine, odgovornost za podnošenje prijava za ono što se dogodi u školi, sa prosvetnih inspektora preneta na školu.\n- To važi i u slučajevima vršnjačkog nasilja pa je u slučaju prekršaja, škola obavezna da podnese zahtev za pokretanje prekršajnog postupka protiv roditelja, odnosno zakonskih staratelja deteta, budući da su oni objektivno odgovorni. Takve prijave su izuzetno retke i uglavnom se podnose zbog nepohađanja nastave ili neredovnih dolazaka, dok je broj prijava zbog vršnjačkog nasilja zanemarljiv, što upućuje na zaključak da se zakon ne poštuje ili se poštuje u nedovoljnoj meri - istakao je Pašalić.\nZaštitnik građana poziva nadležene da se pridržavaju propisa i ispunjavaju svoje zakonske obaveze, jer je novi zakon jasan i izričit u pogledu odgovornosti škole i objektivne odgovornosti roditelja, odnosno staratelja, poručio je Pašalić.\nSRBIJA Pašalić: Potrebna izvesnost kažnjavanja\nDRUŠTVO Đaci u klupama od sutra, škole same planiraju nadoknadu\nDRUŠTVO Ledeni dani do srede, novi talas krajem decembra i za Božić\nĐukanović: Protesti u regionu imaju zajedničku...


M. P. 20. aprila 2021. 08:18\nŽelite srećnu i dugotrajnu vezu? Treba da pronađete muškarca koji ima ove kvalitete.\nZa dobru vezu ključno je pronaći osobu koja može da vas nasmeje. To je potvrdilo istraživanje objavljeno u zbirci e-časopisa „ScienceDirect“, prema kojem najveće šanse za uspeh u vezama imaju muškarci koji imaju dobar smisao za humor.\nIstraživanje sprovedeno na „Hanken School of Economics“ u Finskoj, pokazalo je da što je muškarac inteligentniji, to je veća verovatnoća da će biti veran.\nIstraživanje „Fast-track Women“ i „Choice to Stay Home“ pokazalo je da je za čak dve trećine žena mišljenje supruga odlučujući faktor u odluci hoće li nastaviti da rade ili će dati otkaz.\n8. Deli vaše vrednosti\nPrema istraživanju objavljenom u online časopisu „Science Daily“, slična vizija života može da bude odlučujući faktor za uspešnu vezu.\nŠto su vaše ličnosti sličnije, to je veća verovatnoća da ćete se na isti način nositi sa životom i problemima. Ako su vaši prioriteti i vaše vrednosti isti ili barem vrlo slični, verovatno je i veće uzajamno poštovanje.\n9. Slavi vaše uspehe\nI to ne samo zato da biste se vi osećali dobro. Istraživanje objavljeno u časopisu „Journal of Personality and Social Psychology“ pokazalo je da su veze u kojima su partneri slavili uspehe jedan drugog uspešnije i da su partneri njima zadovoljniji nego veze u kojima su partneri bili ravnodušni ili negativni prema uspesima svoje partnerke.


Kraljevo | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Kraljevo\nKomunalne usluge JP festival košarka NATO budžet SNS Ivan Dimić Aleksinac.Net izbori Aleksandar Vučić Crveni krst škole fudbal DS Nenad Stanković Napredak KK Radio Aleksinac Aleksinački Rudnik predsednik opštine Dušan Ostojić opština intervju pozorište saobraćaj Niš Beograd Centar za kulturu i umetnost Dveri Miodrag Tasić Žitkovac\nPrvi Aleksinčani su Neadretalci\nGrupa mladih naučnika arheologa sa Arheološkog instituta u Beogradu, u saradnji sa zavičajnim muzejem u Aleksincu, radeći na svom projektu u oblasti aleksinačkog Pomoravlja je otkrila tragove bitisanja neandretalca na rečnim terasama Morave i Moravice.\nFudbal, Opštinska liga Aleksinac, 11. kolo\nRezultati 11. kola Opštinske lige u fudbalu.\nDa li će Sokobanja konačno dobiti izlaz na autoput?\nDa li će ideja stara više od jedne decenije o povezivanju Sokobanje i autoputa Beograd –Niš konačno biti realizovana? Direktnim izlaskom na autoput, Sokobanja, ali i ostala turistička mesta u Jugoistočnoj Srbiji, bila bi mnogo bliža turistima.\nKraljevci se spremaju na nove proteste\nDanas mi se javilo nekoliko meštana sela Kraljeva. Imali su zanimljivu priču i kažu da će u svom zahtevu istrajati makar i protestima.\nUspešna polusezona stonotenisera iz Vitkovca\nSTK "Nestrus" Vitkovac je polusezonu završio bez poraza.\nKraljevci besni zbog bahatih vozača\nMeštani sela Kraljevo su nezadovoljni stanjem na regionalnom putu koji prolazi kroz njihovo selo.\nKraljevčani donirali Jagodince\nMeštani mesne zajednoce sela Kraljeva, na čelu sa potpredsednikom Ivanom Ilićem, u nedelju su organiszovali prikupljanje pomoći za ugrožena područja\nSelo Kraljevo aktivno u prikupljanju pomoći\nMeštani sela Kraljevo su se među prvima uključili u prikupljanje pomoći.


Naslovna Velike igre Stranica 2\nNagradna igra uz Domestos, CIF i Savo – Kuća blista sreća čista\nNagradna igra uz Domestos, CIF i Savo "Kuća blista sreća čista" traje od 21. septembra do 20. oktobra 2017 u Maxi, Tempo i Shop&Go.Sve što je potrebno je da pošaljete UL(razmak)broj vašeg fiskalnog računa...\nMOL nagradna igra 2020: SVRATI DO MOLA, OSVOJI KOLA!\nMOL nagradna igra počinje 23.12.2019. godine u 10:00h sati i traje do 23:59h dana 20.01.2020. godine, isključivo na teritoriji Republike Srbije (izuzev Kosova i Metohije).Dobitni fond iznosi 1.535.021,42 dinara sa PDV-om i sastoji se od sledećih ...\nEKO nagradna igra: Oseti duh olimpijske godine uživo\nSipaj minimum 15 litara EKO premium goriva – Diesel AVIO Double Filtered ili Racing Formula 98 uz korišćenje Smile kartice u periodu od 29.11. do 27.12. i ostvari pravo da učestvuješ u velikoj EKO nagradnoj igri*.Za učestvovanje u nagradnoj igri ...\nNIVEA nagradna igra 2018: Uz NIVEA negu KRENITE NA PUTOVANJE IZ SNOVA\nNIVEA nagradna igra 2018 u Lilly Drogerie traje od 11.07.2018. do 07.08.2018. na području cele teritorije SrbijeDOBITNI FOND NAGRADNE IGRE PRVA NAGRADA Putovanje na željenu destinaciju koju dobitnik odabere. Aranžman obuhvata putovanje za celu ...\nCedevita nagradni konkurs 2017: Najnajletovanje uz Cedevitu\nCedevita nagradni konkurs traje u periodu od 15.7.2017. godine sa početkom u 00:01 do 10.8.2017. godine do 23h i organizuje se na teritoriji Republike Srbije bez Kosova I Metohije.Nagrade su: 1 vaučer za letovanje...\nFrikom konkurs 2020: Back to school\nFrikom nagradni konkurs “Back to school” organizuje se od 28.8.2020. do 28.9.2020.godine.Nagrade su: 20 x Laptop računari marke HP Pavilion Gaming (15-ec1034nm 15.6"FHD,AMD QC R7-4800H/16GB/512 SSD/GTX 1650Ti 4GB) i poklon slado...\nJaffa program lojalnosti potrošača: 10.000 Metalac činija\nJaffa program lojalnosti potrošača traje od 2. marta 2020. godine do 30. aprila 2020. godine, a odnosi se na područje Republike Srbije, bez Kosova i Metohije.Nagrada u programu lojalnosti je: 10.000 x Emajlirana višenamenska posuda za čuvanje h...\nTelekom Srbije: Uz Huawei i broj, ceo svet je tvoj\nUkoliko se opredelite da sebe ili dragu osobu obradujete novim Huawei telefonom iz ponude Telekom Srbije u periodu od 30. avgusta do 25. septembara, očekuje vas sjajno iznenađenje! Dobijate priliku da se uključite u...\nLidl nagradna igra 2019: Velika Lidl nagradna igra – Hvala od srca\nLidl nagradna igra za prvi rođendan Lidla u Srbiji traje od 12. septembra 2019. godine do 11. oktobra 2019. godineNagrade su: 1 x Putnički automobil BMW 320d vredan 5.004.264,50 din. 5 x Zimovanje za 4 osobe u Srbiji 1.508.768,75 din. 10 x Fr...\nSP marketi nagradna igra 2021: Dobitna kupovina\nSP marketi nagradna igra traje od 17.5.2021. do 14.6.2021.Nagrade su: - Glavna nagrada je vaučer u vrednosti od 200.000 dinara za kupovinu nameštaja - Nedeljne nagrade su kosilice i bicikli - Dnevne nagrade su poklon vaučeri za...\n123...33Stranica 2 od ukupno 33


EXPRES VESTI - San Hoze: Napad na Trampove pristalice, letela jaja i udarci\nSan Hoze: Napad na Trampove pristalice, letela jaja i udarci\tTanjug\t03 | 06 | 2016\tSAN HOZE - Grupa demonstranata napala je noćas u kalifornijskom gradu San Hozeu grupu pristalica Donalda Trampa koji su odlazili sa mitinga republikanskog predsedničkog kandidata.\nAP prenosi da je više od desetak ljudi primilo udarce, najmanje jedna osoba je pogođena jajetom, a Trampovi propagandni šeširi koji su oteti od njegovih pristalica zapaljeni su na ulici.\nAgencija navodi da u prvom trenutku nije bilo izveštaja o povredama. Policija je prvo stajala po strani, da bi nakon 90 minuta ušla među demonstrante i uhapsila najmanje četvoro ljudi. Nakon mitinga se masa u kojoj je prvobitno bilo više od 300 ljudi zanačjano smanjila kako je noć odmicala, ali su oni koji su ostali u blizini Kongresnog centra u San Hozeu, prema oceni AP, bili nasilni i besni.\nTrump hats being burned pic.twitter.com/vg3cyp3nql— Nicky Woolf (@NickyWoolf) June 3, 2016\nDeo njih je udarao po automobilima Trampovih pristalica koji su odlazili sa mitinga, a jurili su za onima koji su skup napuštali pešice. Gradonačelnik San Hozea Sem Likardo, koji je iz Demokratske partije i podržava kandidatkinju Hilari Klinton, kazao je za AP dok su sukobi još trajali da su "policajci obavili izuzetno hrabar i profesionalan posao".\nOn je kritikovao Trampa što posećuje američke gradove i po rečima Likarda podstiče probleme sa kojima lokalna policija onda mora da se nosi.\n"U nekom trenutku Donald Tramp mora da preuzme odgovornost za neodgovorno ponašanje tokom njegove kampanje", tvrdi Likardo.\nTramp je na mitingu San Hozeu govorio oko 50 minuta, napadajući Klintonovu čiji je raniji govor o spoljnoj politici nazvao "patetičnim" i "mučnim za gledanje".\n« Klinton: Trampu se ne smeju poveriti šifre za nuklearni napad\tVelike poplave u Centralnoj Evropi: Raste broj nabujalih reka ! »


KAKVA VEST ZA VOZAČE: Vrlo bitan uslov za registraciju vozila više ne važi! - BetaMagazin\nKAKVA VEST ZA VOZAČE: Vrlo bitan uslov za registraciju vozila više ne važi!\nby beta · November 17, 2016\nby beta · Published October 18, 2016\nUPOZORENJE: Cijela porodica UMRLA nakon što je žena napravila jednostavnu GREŠKU U KUHINJI!\nNext story LOTO SKANDAL! Prekid emisije, nestala jedna šestica (FOTO)\nPrevious story Sačuvajte srce, mozak i bubrege: Očistite arterije sa samo 3 sastojka


Ducato - svet slobode iz Fiatove radionice - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili\nFiat Professional predstavlja ime koje simbolizuje mnogobrojne varijante karoserije, uniformisanost, kockasti tovarni prostor, raznovrsne šasije i vozački stil nalik regularnim automobilima, što su ujedno i elementi koji čine modele ovog odeljenja najprodavanijim na evropskom tržištu...\nItalijanski brend očekuje 106.000 registracija u motorhome segmentu tokom ove godine, što je porast od 10% više u poređenju sa prošlom. Ove cifre na najbolji način ističu povratak prirodi, u kome ljudi ponovo teže ka ponovnom uspostavljanju dragocenih veza sa njihovim okruženjem.\nNa osnovu svega ovoga, veliki kamperi i motodomovi kompanije Fiat, postaju sve pristupačnije komponente slobodnog životnog sitla, i to ne samo kao vozila namenjena savršenom odmoru, već kao simboli slobode za sve korisnike koji žele da se kreću kuda god požele, tokom ove, u roku od deset ili trideset godina. Ducato linija se još jednom pokazala kao najbolja baza nomadskog života - kako navode neki od najpopularnijih nemačkih magazina koji predstavljaju lidera u ovom sektoru.\nDucato 4x4 je vozilo sa pogonom na sva četiri točka, namenjeno svim terenima, što automatski produžava potencijal svih motodomova. Pogon na sva četiri točka je permanentan, sa dve transferne kutije i automatskim centralnim kuplungom. Ovakav sistem osigurava pravi obrtni momenat tokom vožnje i njegovo pravilno raspoređivanje sa prednje i zadnje strane vozila, optimizujući ujedno trenje u blatu, snegu i pesku.\nRaspored pokretačke linije nalazi se sa jedne strane i zauzima daleko manje mesta ispod šasije, što svakako omogućuje lakše prilagođavanje i ne uskraćuje lakoću opremanja vozila, što je ujedno jedan od ključnih faktora linije Ducato. Ducato 4x4 takođe nudi robusnost i performanse, kao sastavne elemente potrebne za osvajanje svih terena, dok istovremeno ostavlja dovoljno prostora za iskorišćavanje svih tovarnih mogućnosti modela.


LOBIRANJE U SAD-U 80.000 tisuća dolara mjesečno za savjetovanje i zastupanje interesa Republike Srpske | Poskok\nLOBIRANJE U SAD-U 80.000 tisuća dolara mjesečno za savjetovanje i zastupanje interesa Republike Srpske\nThnik Progressov novinar je također objavio kompletan ugovor između navedene lobističke firme i Vlade Republike Srpske, kojim dokazuje suradnju između vlade RS i lobističke kompanije McGinnis Lochridge sa sjedištem u Texasu.\nCasey Michael, istraživački novinar uglednog Think Progressa, objavio je link web stranice koju, kako tvrdi novinar, održava i vodi McGinnis Lochridge lobistička firma, a koja trenutno lobira za Republiku Srpsku u Sjedinjenim Američkim Državama.\nPrema dostupnim informacijama na stranici, McGinnis Lochridge kompanija je autor većine tekstova i analiza na njoj, te da ti tekstovi nisu nužno stavovi entiteta Republika Srpska, prenosi N1.\nPrema datumima objave tekstova, Caseyjevi Twitter sugovornici su zaključili da je stranica napravljena tijekom 2011. godine, te da su je vodile različite lobističke firme s kojima je RS sklapala ugovore posljednjih godina.\nThink Progressov novinar je također objavio kompletan ugovor između navedene lobističke firme i Vlade Republike Srpske, kojim dokazuje suradnju između vlade RS i lobističke kompanije McGinnis Lochridge sa sjedištem u Texasu.\nUgovor možete pogledati na OVOM linku.\nPrema ugovoru, lobistička firma se obvezuje da će davati pravne savjete i zastupati RS te raditi sa njenim predstavnicima. Tvrtka će savjetovati RS o njenim pravima i obvezama iz međunarodnog prava, Dejtonskog sporazuma i Europske konvencije o ljudskim pravima.\nMcGinnis Lochridge će savjetovati RS o pravima i obvezama prema BiH nivou kao i odnosu prema Uredu visokog predstavnika (OHR), Vijeću za implementaciju Mira, OSCE-u, Europskoj uniji i drugim međunarodnim tijelima.\nTakođer se obvezuju da će savjetovati institucije RS-a kako da djeluju u skladu sa Dejtonskim sporazumom, Ustavom i EU zakonima i standardima.\nRepublika Srpska će, prema ugovoru, američkoj lobističkoj kompaniji sa sjedištem u Teksasu mjesečno plaćati 80.000 američkih dolara, svakog 15. u mjesecu. Ugovor traje do posljednjeg dana 2019. godine.\nThink Progress agencija pripada Centru za Američki Progress (Center for American Progress – CAP) organizaciji koja se bavi ispitivanjem javnog mnijenja te zastupanju liberalnih stajališta o ekonomiji i društvenim pitanjima u Americi i svijetu. Ugovor je u ime ovog bh. entiteta potpisao Zlatan Kokić, ministar za europske integracijee i međunarodnu saradnju.


Proizvodnja najkvalitetnijih srpskih\nrakija na tradicionalan način. u srcu Šumadije.\nrađa se najbolja srpska šljivovica...\nDESTILERIJA ALEKSIC PRVI\nNa dugoj tradiciji u proizvodnj rakije u ovom kraju zasnovan je moderan pogon za proizvodnju jakih alkoholnih pića na tradicionalan način. Proizvodni pogoni se nalaze u srcu Šumadije, u selu Guberevac, na pola puta Kraljevo Kragujevac.\nSa sopstvenih zasada strogim odabirom najkvalitetnijih plodova proizvodi se Gružanska Nit, rakija vrhunskog kvaliteta, prepoznatljiva po prefinjenosti i punoći ukusa, koji su rezultat pažljivo vođenog proizvodnog procesa.\nProces destilacije u destileriji\nPročitajte više o nama \nPIJTE SAMO NAJBOLJE\nbrižljivom selekcijom do\nProizvedena brižljivom selekcijom plodova kruške vilijamovke sa sopstvenih zasada, plemenite arome, ukusa i pitkosti, koji su rezultat pažljivo vođenog proizvodnog procesa.\nPreporučujemo da se servira rashlađena na temperaturi od 15C° kao dizestiv.\nProizvedena strogim odabirom plodova dunja sa sopstvenih zasada, odležava u tankovima od inoksa najmanje 6 meseci cime se dobija pitka rakija specifične i dugotrajne punoće ukusa.\nPreporučujemo da se servira rashladjena na temperaturi od 12C° kao dizestiv i aperitiv.\nProizvedena brižljivom selekcijom plodova kruške Viljamovke redestilacijom i naknadnim dodavanjem livadskog meda.\nVoćna rakija od šljiva ( prepečenica), izuzetno dopadljivog ukusa koja stari u hrastovim buradima i u toku starenja primarni miris prepečenice se transformise u prefinjeni buke, što je čini izuzetno dopadljivom.\nPreporučujemo da se servira ohlađena na podrumskoj temperaturi.\nPuni se u flaše od 1 litar.\nGružanska Nit Vilijamovka\nPreporučujemo da se servira rashlađena na temperaturi od 12C° kao dizestiv i aperitiv.\nPuni se u flaše od 0.7 litra.\nProizvedena strogim odabirom plodova dunja sa sopstvenih zasada, odležava u tankovima od inoksa najmanje 6 meseci čime se dobija pitka rakija specifične i dugotrajne punoće ukusa.\nGružanska Nit Medovina je proizvedena od odabranih plodova kruške Viljamovke redestilacijom i naknadnim dodavanjem livadskog meda.\nUvoznik za USA LAV Imports CHICAGO\nAdresa: 5301 N Central Ave, Chicago, Illinois\nPoseti sajt \nUvoznik za Australiju RAS TRADE\nAdresa: 20-22 Deans Court, Dandenong 3175, Victoria, Australia\nod zasada do destilerije\nPogledajte Sve Fotografije \n+381 (0)34 6518 288


Draganu Stojanoviæu uruèena nagrada Ivo Andriæ - B92.net\nIzvor: Tanjug petak, 11.10.2019. | 13:30\nDraganu Stojanoviæu, dobitniku nagrade Ivo Andriæ za 2018. godinu, za knjigu pripovedaka "Æerka španskog borca", uruèeno je priznanje u Zadužbini Ive Andriæa u Beogradu.\n"Velika je èast na ovaj naèin, kao dobitnik nagrade koja nosi ime Ive Andriæa, biti doveden u vezu sa njegovim stvaralaštvom i svime što ono svima nama znaèi", rekao je Stojanoviæ koji æe, kako je dodao, novèani deo nagrade dati Fondaciji "Solidarnost za Kosovo" èiji je osnivaè francuski humanitarac Arno Gujon.\nStojanoviæ je naveo da Andriæa èita od detinjstva i da je krajem prošlog i poèetkom ovog veka napisao knjigu "Lepa biæa Ive Andriæa" koja, pre svega, govori o ženskoj lepoti, ali i o fascinaciji lepotom i ljubavlju uopšte.\nKada se ta knjiga pojavila, rekao je, nije mogao ni da pomisli da æe nekad za svoje novele dobiti nagradu Ivo Andriæ, te istakao da je sada još snažnije povezan sa onim što je Andriæ uradio ili, celinom svog opusa, naložio drugima da pokušaju.\n"Knjigom 'Æerka španskog borca' sam hteo na svoj naèin, a svako treba da naðe svoj naèin, da dam sebi raèuna o tome šta sam proživeo i šta smo proživeli u prošlom veku, šta nam se u njemu desilo, kako smo ga preturili preko glave, šta se nije desilo, a moglo je i trebalo", naveo je Stojanoviæ.\nPredsednik Upravnog odbora Zadužbine Ive Andriæa akademik Miro Vuksanoviæ je podsetio da je prošlo taèno sto godina od kako je Ivo Andriæ došao u Beograd, 1919. godine, ali da taj jubilej nisu obeležavali posebnim programima jer to, dodao je, ne bi pristajalo uz ime èoveka koji je bio mera za ozbiljnost i sve što je važnost višeg reda.\n"Meðutim, uèinili smo nešto drugo, znaèajnije i za Andriæa i za srpsku književnost, nauku i kulturu. Zadužbina je objavila Drugo kolo u pet knjiga Kritièkog izdanja dela Ive Andriæa. Pripremljeno je za štampu Treæe kolo sa istim brojem knjiga", rekao je on.\nTako je, dodao je, nauènim postupkom obraðeno svih 136 Andriæevih pripovetki i sve njegove pesme, u stihu i u prozi.


KONSTITUISANO ZDRAVSTVENO VIJEĆE | Vlada HNZ-K\nU prostorijama Ministarstva zdravstva, rada i socijalne zaštite HNK danas je održana konstituirajuća sjednica Zdravstvenog vijeća.\nU Zdravstveno vijeće Ministarstva imenovani su predstavnici pacijenata, udruge mladih, Ljekarske komore, Zavoda zdravstvenog osiguranja, Zavoda za javno zdravstvo, Crvenog križa i Ministarstva zdravstva, rada i socijalne zaštite Jasminka Rebac, Marin Bago, Darko Knežević, Zdravka Rozić, Nermin Avdić, Zoran Nikolić, Alma Kozo i Branka Bošković.\nZa predsjedavajuću Vijeća izabrana je gđa Alma Kozo, predstavnica Ministarstva zdravstva, rada i socijalne zaštite HNK.\nVijeće će obavljati poslove i zadatke utvrđene Zakonom o pravima, obavezama i odgovornostima pacijenata, te u okviru svojih nadležnosti, donositi odgovarajuće preporuke i zaključke u svrhu poboljšanja prava pacijenata i cjelokupnog zdravstvenog sistema u Hercegovačko-neretvanskom kantonu.


maj, 2018 | Studiranje u inostranstvu maj 2018. – Studiranje u inostranstvu\nObjavljeno od strane studiranje • maj 25, 2018 • Fakulteti ,John Cabot University • Dodaj komentara\nJohn Cabot University u Rimu, osnovan je 1972. godine. Predstavlja nezavisni američki univerzitet koji nudi osnovne BA i master MA studije na engleskom jeziku studentima iz celog sveta. Nastavu vodi internacionalni tim predavača posvećenih stvaranju


"Ni Hilari nije tražila priznanje" - B92.net\n"Ni Hilari nije tražila priznanje"\nBeograd -- Ni tadašnja državna sekretarka SAD Hilari Klinton tokom posete Beogradu nije tražila da priznamo Kosovo, a to je uèinio albanski premijer, kaže Ivica Daèiæ.\nIzvor: B92 utorak, 11.11.2014. | 16:45 -> 18:55\nŠef srpske diplomatije je u Kažiprstu B92 ocenio da je poseta Edija Rame Beogradu bila neozbiljna i da je albanski premijer prekršio diplomatski protokol i dogovor o kojim æe se temama govoriti.\nDaèiæ je rekao da da nije reè o tome da je premijer Albanije nekog iznenadio svojom izjavom.\n"Uopšte nije reè o tome da li nas je izjava Rame o Kosovu iznenadila. Mi znamo šta zemlje misle o statusu Kosova. Ovde je reè o neèemu drugom. Ustaljena je diplomatska praksa da kada se radi o narodima koji su bili posvaðani, postoje unapred dogovorene teme o kojima æe se govoriti i formulacije koje æe biti korišæene", kaže Daèiæ.\nOn je dodao da je izlaganje premijera Vuèiæa bilo okrenuto buduænosti dok je Rama izjavom da Beograd treba da prizna nezavisnost Kosova, napravio "nediplomatski gest" koji nijedan strani poliitièar koji je pre njega posetio Srbiju, nije poèinio.\n"Srbija je pokazala uzdržanost, sve je organizovano bez ijednog incidenta. Odnosi sa Albanijom su dugo optereæeni pitanjem Kosova ali dovoljno smo se tukli. Moramo i dalje da živimo zajedno i da razgovaramo, nemamo drugi izbor, to su nam komšije u Albaniji, a Albanci sa juga Srbije su naši graðani", kazao je Daèiæ.\nAmbasadori pozitivno o reakciji Vuèiæa\nIvica Daèiæ prisustvovao je sastanku premijera Aleksandra Vuèiæa i ambasadora zemalja Kvinte. Daèiæ je naveo da su ambasadori pozitivno ocenili ponašanje Srbije i Vuèiæa, kao i da su pozitivno govorili o uzdržanosti na provokacije premijera Albanije Edija Rame.\nOn je rekao i da poseta Rame nije ispunila svoj cilj, a cilj je bio, kako je rekao, "da se napravi korak napred u odnosima izmeðu Srbije i Albanije.\n"Srbija se pokazala kao odgovorna, Ramine poruke nisu u skladu sa ciljevima posete. Nismo ništa postigli s njom", ocenio je Daèiè.\nŠto se tièe izjave Edija Rame u Preševu da Albanci na jugu Srbije imaju manja prava nego Srbi na Kosovu, Daèiæ je rekao da su takve izjave besmislene.\n"Da li je Rama premijer Kosova ili Albanije. O èemu on treba da govori? Kakav je položaj Srba u Albaniji? Oni neæe da potpišu sporazum o nacionalnim manjinama jer smatraju da je kod njih sve u redu. U redu je jer ni nema Srba, jer su ih sve albanizovali. Umesto da govori o Srbima u Albaniji, Rama govori o Srbima na Kosovu", rekao je Daèiæ.\nOn je dodao i da je poseta podigla tenzije na obe strane i ponovio da poseta nije ispunila ono zbog èega je i organizovana, a to je normalizacija odnosa dve zemlje.\nUpitan da prokomentariše kako æe povratak Vojislava Šešelja iz Haga uticati na Vladu Srbije, Daèiæ je kazao da "politièke opasnosti nema".\n"Šešelj nije èlan Vlade, njegov povratak iz Haga je humano pitanje. Mi smo tražili da se okonèa ta farsa u Haškom tribunalu a ako neko u 21. veku misli da su Split i Dubrovnik Srbija, onda se to može tumaèiti kao ozbiljno ali ja ne vidim da takve ideje imaju podršku u Srbiji", rekao je Daèiæ.\nOn je dodao da ne razmišlja o eventualnoj rekonstrukciji Vlade Srbije.\n"Radim svoj posao, premijer vodi raèuna o radu Vlade. Ako znate šta je globalni cilj naše Vlade, ne reagujem na na razne prièe jer ako reagujem, to je kraj. Ako Vuèiæ i ja reagujemo na nešto, dolazi do ozbiljne krize u našim odnosima. Ja ne vidim nikakve probleme", kazao je Daèiæ.\nSkot: Priština mora, od Beograda se oèekuje VIDEO


MAT: Poskupljenje struje trebalo bi odložiti za sledeću godinu\n18. mart 2016. 08:16:45\tPročitano 2211 puta\n- Cena struje u Srbiji nije ekonomska, ali je pitanje da li zbog podrške industrijskoj proizvodnji, koja je vrlo klimava, novo poskupljenje treba da se sprovede baš ove godine ili može da se prebaci u narednu godinu - rekao je Stamenković na predstavljanju novog broja časopisa Makroekonomske analize i trendovi (MAT).\nStamenković je podsetio da je misija Medjunarodnog monetarnog fonda (MMF) nakon posete Srbiji u februaru navela da će se o poskupljenju struje razgovarati tokom naredne posete.\nPrema njegovi rečima MMF je tada saopštila i da nisu promenjeni rokovi u programu restrukturiranja Elektroprivrede Srbije (EPS) za ovu godinu koji se odnose na uskladjivanje cene struje, prelazak tog javnog preduzeća u akcionarsko društvo i otpuštanje najmanje 1.000 radnika.\n- Ovo nije sporno, ali je pitanje da li su svi rokovi i parametri restrukturiranja validini u trenutnim okolnostima - dodao je on.\n- Prosečne zarade u EPS-u u januaru ove godine su u dinar iste kao i zarade u prošloj godini - rekao je on.\nViše iz ove kategorije « Mekdonalds, Sabvej i KFC ne reaguju na svetski zdravstveni rizik Napumpane cene povrća, jeftinije u radnjama nego na pijaci »


Poslao: 29 Nov 2019 17:57\nNebo_M ::Mmm... Izgleda da bi se novi HARM dao lako zavarati ako je njegov milimetarski radar optimizovan pre svega na pokretne ciljeve. Inače pronadjoh u nekom tekstu da je taj isti radar predvidjen da se aktivira na nekih 20ak kilometara od cilja jer je njegov rad ograničen dužinom trajanja baterije, jer se radar napaja baterijama u raketi.\nOvde bi se mogao složiti sa tobom i to sam slično i ispisao jutros u prvom postu po ovom pitanju. Naime, ove rakete će prvo biti isporučene (i neke navodno već i jesu) mornaričkim palubnim lovcima. Namena je da se tim raketama štite od radarski navođenih raketnih sistema PVO sa brodova, koji mogu da isključe zračenje, a već se i kreću. S obzirom na kretanja kao "pojam", dobar digitalni brisač stalnih odraza i selektor pokretnih ciljeva će sigurno izdvojiti pokretni cilj, pogotovo tih dimenzija i praćenje i gađanje će biti izvodljivo.\nGađanje radara na zemlji koji se u međuvremenu mogu sklopiti i krenuti, naprosto nije sada aktuelno imajući u vidu najduži mogući let ove AARGM rakete do krajnje granice zone uništenja od 161 sekundu. Znači, trenutno ne postoji nišanski, a mislim ni OAR, koji može iz borbenog preći u marševski poredak i još i krenuti sa vozilom za 2 min i 41 sekundu....\nŠto se tiče dometa, napisao sam takođe neku procenu od 20-25 kilometara, imajući u vidu milimetarski radni opseg i napajanje koje je potrebno radarima tog radnog opsega za veće domete. I Pancirov nišanac koji je veći ima domet do 30 km (tačnije mi se čini 28 km)....\nKako idemo od radara sa većim, ka radarima sa manjim talasnim dužinama, smanjuje se potencijalna daljina otkrivanja. To je iz razloga potrebne snage predaje. I milimetarski radar može imati domet 400 km, ali kolika bi tu snaga bila potrebna i koliki bi to predajnik bio?\nTakođe, oko praćenja nepokretnih ciljeva na zemlji koji ne zrače ili su isključili zračenje, slažem se sa tobom da je moguće da je u pitanju neka vrsta "radar imaging-a" nešto slično kao "terrain mapping", znači mapiranje terena uz obeležavanje i merenje elevacije terena. Znači svo to početno GPS/INS navođenje i pasivno anti-radarsko (ako je radar bio uključen), dovode tj. usmeravaju raketu na kurs prema cilju koji je blizak. Uključivanjem tog milimetarskog radara počinje neka vrsta skeniranja ili mapiranja terena i tako se određuje "verovatno po elevaciji" gde bi se cilj trebao tačno nalaziti. Raketa je od GPS/INS sistema još pre starta dobila (ili trebala dobiti) podatke o "zonama" u neposrednom okruženju koja ne treba gađati, kao npr. nekakve kamione ili pomoćna vozila. Dakle, te se zone obeležavaju u INS sistemu rakete kao nazovimo ih "zone zabranjenog dejstva" (po koordinatama i parametrima)...\nVidimo da se pred sami pogodak, razmenjuje informacija sa satelitskom GPS/INS (WIA) koji pretpostavljam mogu poslati nekakvu "poslednju" korekciju pred sami udar u cilj...\nZnači i "ukopavanje" i kvalitetno maskiranje radara maskirnim mrežama i elementima i granama sa drveća i slično, uz maskiranje oboda inžinjerijski uređenih ukopanih zaklona i tragova gusenica do položaja može takođe biti "spas"!\nPoslao: 29 Nov 2019 18:07\n2Ovo se svidja korisnicima: Nebo_M, jazbar\nJačina signala je obrnuto proporcionalna kvadratu rastojanja do RLS !\nSPO-15 ima 15 kružno postavljenih lampica, prva u smjeru kontra kazaljke na satu se upali kada se nađeš na daljini detekcije RLS koja je prethodnim slijedovima odabira označena kao Pozicija glavne RLS. Za svaku memoriranu RLS je drugačije, svaka ima svoj omjer jačina/daljina pa se tako i ta prva lampica pali ovisno o kojoj pretnji se radi. Svaka slijedeća lampica označava pojačanje signala sve do petnaeste koja se pali kada je jačina za 30dB veća početne, one za granicu moguće detekcije. Znači ne piše na čelu koliko kilometara, ali se algoritmima računa.\nIsto tako SPO-15 ima mogućnost da prikaže za taj isti sistem, tu istu RLS granicu zone gađanja, poraženja po ruski koje bolje opisuje smisao. Lampica koja miga frekvencijom 2Hz (dvaput u sekundi). Isto tako ima i mogućnost (uvjetno i treba gledati kroz kontekst vremena kada je stanica projektirana) da signlira raketu koja prilazi. To je opet migajuća lampica, ova sa frekvencijom 8Hz i “kretanje” te migajuće lampice je u smjeru kazaljke na satu.\nZnači ne piše pilotu daljina je toliko i toliko metara, ali računalo koristi metar kao jedinicu i ponovo se pozivam na prvu rečenicu i ponovo, treći put, samo za RLS sa pohranjenim podacima SPO nudi navedene mogućnosti informiranja.\nLampice “linearizirane” radi preglednosti objašnjenja.\nSPO pilotu daje informacije zone RLS, u kontekstu PR raketa i njenog sistema po sličnom principu obrade podataka pilotu se daje razrešenje da se raketa može lansirati jer je RLS u zoni gađanja PR rakete.\nPoslao: 29 Nov 2019 19:39\n2Ovo se svidja korisnicima: kaptain, ShurikSST\nDa pojednostavimo ako se slažeš, označi mi na pokazivaču RWR gde se pilotu prosleđuje informacija koliko ima metara/kilometara do radara koji ga zrači?\nPostoji samo koja je relativna snaga zračenja...\nI da ne zamaramo više temu, ja sada kada pažljivo čitam primećujem da zapravo među nama postoji nesporazum a ne različito mišljenje 😉\nInače, kada se upošljava PR raketa, avion koristi i nosi još jedan uređaj koji upotpunjuje SPO-15\nHektor ::@Drug pukovnik\nSPO-15 Berjoza ne može da pokaže daljinu, jer ne može ni da pokaže točan azimut radara. Avioni, koji su opremljeni sa SPO-15 RWR, trebaju specialni kontejner L-081 Fantasmagoria, kojim može da upotrebljavaju PR rakete. Avijoni, koji su opremljeni modernim RWR L-150 Pastel, ne trebaju više taj kontejner, jer RWR može samostalno da programira PR raketu. Tornado ECR je odredio tačno poziciju radara tako, da je tokom leta sa više točaka odmerio točan azimut radara. I ostali moderni RWR rade u tom principu.\nPoslao: 29 Nov 2019 22:01\nSve tacno Kubovac, jos dugo cemo da se pokrivamo mrezama, ali bi bila fora da napravimo Stealth mreze Samo bih utkao malo metalnih niti da pospese radarski scattering i voila - posstao si pravi zbun\nDodao bih jos nesto, ma koliko smesno mozda zvucalo, ali Harm sa takvim radarom mozda bude imao izvesne smetnje od 5G mreze, jer ona radi u opsegu od 24 pa cak do 96GHz... Mozda se zato ameri i pobunili za uvodjenje 5G u Evropi a zbog toliko visokih frekvencija, bazne stanice ce morati biti mnogo cesca pojava da bi se pokrila teritorija signalom. 4G radi do 2.5GHz. Mikrotalasna inace radi na 2.45GHz, slicno kao Wifi\nPoslao: 29 Nov 2019 22:07\nA još je "smešnije" što bi mogao imati određene poteškoće (zbog svog mm radnog opsega) kod otkrivanja ciljeva kada su vremenske prilike loše, odnosno niska gusta oblačnost i posebno gusta magla...To ga neće onemogućiti u radu, ali mu može otežati i smanjiti daljinu otkrivanja.....\nPoslao: 29 Nov 2019 22:28\nHektor ::SPO (RWR) računa relativnu snagu radarskog zračenja ali ne i daljinu do radara koji zrači. Takav podatak nije u stanju da da niti jedan RWR.\nPokusavas ti Hektore ali ne da ti se da objasnis. Ljudi uporni pa, uporni i to ti je.\nIzgleda da je dovoljno da letis sa jedim RWR i znas sve o poziciji sa koje signal dolazi.\nJa nisam nesto veza za radarsku tehniku ali, da je to tako jednostavno kao sto ljudi zamisljaju, ne bi recimo u astrofizici bilo nikakvih problema premeriti svemir i saznati sve o poziciji zvezde. Samo trebas odrediti njenu poziciju pregledajuci jacinu njenog signala u vidljivom spektru elektromagnetnog zracenja!\nAli medjutim fizika je fizika... pa se ne zna nego mukotrpnim rado dugih godina i niza naucnika se proceni daljina zvezde.\nDrug pukovnik ::Jačina signala je obrnuto proporcionalna kvadratu rastojanja do RLS !\nNedovoljno! To je jedino tacno ako znas (ne procenjujes, nego znas - kljucna razlika) koja jacina isijavanja na pocetnoj tacci tj na anteni. A to ne znas. I to ne samo da ne znas, nego je promenjlivo od strane operatora.\nTo sto mnogi opisuju za "poziciju" je u stvari procena verovatnoce pa da se onda tu salje raketa koja kada se nadje u tom nekom verovatnom krugu preuzima traganje na sebe svojim radarom. To nije "pozicija"... Kada bi znali "poziciju" ne bi imali radar na njoj nego samo GPS pa da udare direktno na "poziciju".\nPoslao: 29 Nov 2019 22:43\nOko SPO-15....Ne ulazi mi u se u raspravu oko ovoga, ali evo postaviću ovo što imam...I mislim da na ovoj stranici sve veoma jasno piše....\nPoslao: 30 Nov 2019 00:01\nNeka bliza objasnjenja o detekciji. RWR sistemima kao i o radarima uopste, ima u knjizi\nEW-102 - A second course in electronic warfare, samo kopirajte ovaj naslov u gugulija i dodajte iza naslova "pdf", da bi izaslo u pretrazi gde se moze skinuti knjiga u pdf-u.\nPoslao: 30 Nov 2019 06:46\nFizika i tehnika je jedno a prirucnici i reklame o uredjajima nesto drugo kao sto to cesto biva.\nOvaj topic je pregledan 1472484 puta


Društvo i znanost Suad Beganović 24.08.2015\nPoslušne režime niko ne mijenja\nFascinantno je da ljevica svjesno previđa činjenicu da sistem iz temelja ne valja i da evropske preporuke taj sistem tek održavaju i krpe bez artikulisane želje za trajnijim i prosperitetnim rješenjem gdje bi BiH konačno postala stabilna bez vanjskog faktora. Pozicija EU je jasna, vođena kapitalističkim i neoliberalnim doktrinama njoj su demokratske vrijednosti neupitne, BiH je demokratska zemlja kojoj tek treba par poboljšanja po uzoru na vodeće zemlje Evrope i tržište otvoreno stranim ulaganjima\nIzvor fotografije: http://www.vijesti.me/\nPovijest moderne Evrope a potom i EU je dijalektička borba militarnog i birokratskog diskursa čijoj sintezi i kulminaciji svjedočimo danas. Vremenom se ta borba kroz svoje mnogobrojne oblike preselila u nova polja a politika potpomognuta globalizacijom i sve otvorenijim imperijalizmom SAD nakon 2001. g. je potražila novi kurs, novi način za provođenje stare politike nametanja vlastitih vrijednosti proglašavajući ih za neupitne i univerzalne. Tako je zastarjeli model zamijenjen drugačijim, ništa manje pogubnim po periferne dijelove Evrope, a koji se ogrnuo tehnokratskim plaštom te agresivni militarni diskurs mimikrizirao širenjem propagande o terorističkoj prijetnji i potrebi za jačanjem odbrambenih mehanizama i ulaganjem u NATO. Međutim, sve vrijeme EU radi na usavršavanju birokratskog i tehnokratskog aparata donoseći ogroman broj standarda koje potom nameće eliminatornim za zemlje koje žele pristupiti Uniji. Princip je propagandno simplificiran tako da se čini logičnim per se a podrazumijeva da EU nudi sigurnost i viznu liberalizaciju pod uslovom da se ispune određeni uslovi ma koliko oni izgledali i nevezani, čak štetni po članicu koja želi pristupiti. Mimikrijskoj prirodi ovog legalnog homogeniziranja birokratskog aparata po nalogu EU potpomaže u ogromnoj mjeri kulturno, višestoljetno, naslijeđe koje je danas instrumentalizirano kroz populističku mantru kao vrijednost različitosti i tolerancije dok ogroman broj primjera, poput onih u vladanja sa politikom imigracije, kao i isključivanje islamske tradicije pokazuje suprotnu tendenciju.\nProtiv takve politike Bosna i Hercegovina podijeljena u tri etno-tora i duboko zaglibljena u kapitalističke tokove nema nikakve šanse. Isprazna konstrukcija državnosti BiH je tek savitljivo tijelo i glina za vježbe iz EU, a da to nije tek retorika pokazuju i planovi da se u Siriji uradi balkanizacija ili federalizacija, sve ono što je nametnuto i BiH iz američkog i evropskih centara dvadeset godina ranije. Jasno je iz toga da je BiH pogodno tlo za sijanje eksperimentalnih ideja vladajuće kaste iz EU. Međutim, stvarna politika se vodi na terenu, unutar aparata, pod prismotrom evropskih komisija bez ikakve kritičke svijesti a njihova prismotra može biti instruirana kao i bila koja domaća i nacionalistička. Ovdašnji analitičari, pseudoljevica, većinski impotentna akademska ljevica se vode mišlju minima de malis i prihvataju evropska rješenja kao progresiju i stepenicu ka boljem. Pri tome izostaje pitanje negativnih učinaka, evropski eksperti se uzimaju dogmatski ispravnim i žmiri se na primjere iz drugih zemalja gdje je politika EU zarila svoje kandže u zdravo i suvereno državno tkivo zarad sopstvenih interesa. Najbolji primjer je njemačka politika kupovanja grčkih otoka i aerodroma ispod svake cijene koristeći se pozicijom ultramoćnog kreditora. Kapilarno, EU kroz mnogobrojne preinake konstruira u BiH tek odlično tržište i jeftinu radnu snagu, bez vidljivih prisila, govoreći svojim birokratskim i pravnim jezicima i polirajući diskurs upadicama o nekim monološkim vrijednostima Evrope. Međutim, sve vrijeme EU nije uradila mnogo toga od suštinskog značaja za BiH poput promjene Ustava i osposobljavanja konkurentnog tržišta, ekonomskih reformi etc. Vojska, policija i represivni aparati su upostavljeni tek da održavaju status quo. Pri tome je naročito licemjerna pozicija zahtijevanja promjena u državi gdje promjene bez jake EU inkluzije nisu moguće upravo zbog ustroja koji su smislile svjetske sile koje danas vode glavnu riječ i u EU.\nJavno mnijenje je zasnovano na fantazmagorijskoj slici Zapada kao Različitosti od bliskog susjeda sa demonskim atributima i stoga prihvatljiva kao dio šireg konstrukta imaginarnog odmicanja od bliskog susjeda\nRazlog nekritičke recepcije ovakve politike EU u BiH među javnim mijenjem leži u gordijevskom čvoru ideologije, nepostojanja isprofilirane ljevice, strahu do vjekovnog neprijatelja i propagandnom Borgu koji nema alternativu. Nedvojbeno, takav čvor se može razriješiti tek preciznim udarcem oštrice koju EU posjeduje, ali ne pomišlja da je iskoristi. Štaviše, fascinantno je da ljevica svjesno previđa činjenicu da sistem iz temelja ne valja i da evropske preporuke taj sistem tek održavaju i krpe bez artikulisane želje za trajnijim i prosperitetnim rješenjem gdje bi BiH konačno postala stabilna bez vanjskog faktora. Pozicija EU je jasna, vođena kapitalističkim i neoliberalnim doktrinama njoj su demokratske vrijednosti neupitne, BiH je demokratska zemlja kojoj tek treba par poboljšanja po uzoru na vodeće zemlje Evrope i tržište otvoreno stranim ulaganjima. Međutim, tako optimistično projektovana budućnost se konstantno odlaže i liči na ponajbolju komunističku utopiju savršene budućnosti koja će doći poslije privremenih bolnih rješenja. Stoga se postavlja pitanje da li EU uopšte želi mijenjati stanje u Bosni i Hercegovini.?\nZato je pozicija javnog mijenja u samoj BiH itekako zanimljiva. Ona je zasnovana na fantazmagorijskoj slici Zapada kao Različitosti od bliskog susjeda sa demonskim atributima i stoga prihvatljiva kao dio šireg konstrukta imaginarnog odmicanja od bliskog susjeda. Takve ideološke konstrukte ponajbolje opisuju Vesna Goldsworthy u knjizi „Izmišljanje Ruritanije : imperijalizam mašte“ i Katarina Luketić u svojoj knjizi „Balkan: od geografije do fantazije“ gdje na primjeru Hrvatske uočava imaginarno, diskurzivno odmicanje od istočnih susjeda kroz poistovjećivanje sa evropskim normativnim vrijednostima u skoro svim sociokulturnim poljima dok iste ne priznaje susjedima. Iako su ti stereotipi evropljana izrazito negativni spram područja Balkana, oni se danas u nešto izmijenjenim oblicima koriste u samim postjugoslovenskim republikama da naprave razliku od susjednog Drugog. Tako ustrojena i jaka ideološka pozicija ne dozvoljava propitivanje same evropske indoktrinacije, njenih ekonomskih intencija i inih matrica. Javno mijenja koje progovara kroz usta NGO sektora i dijela akademskog diskursa je poprilično homogeno u asimilaciji evropskog modela koji, poznavajući novije prakse i odnos prema imigrantima, možemo nazvati EU tehnokratijom, sistemom koji različitosti želi dovesti u strogo prihvatljiv normativ, isključen iz birokratskog modela ali njemu inherentan i podržavajući kroz propagandne strategije. Nadalje, tehnokratija je prvenstveno postnacionalna kapitalističko-neoliberalna ekonomska modulacija zakupljena novcem multinacionalnih kompanija i banaka najvećih državnih ekonomija koja navedene identitarne razlike svugdje, pa i u postjugoslovenskom prostoru, koristi kao masku. U BiH se situacija dodatno uložnjava jer srpski javni prostor, kontaminiran nacionalizmom, i Zapad tretira kao demonskog Drugog poistovjećujući ga sa hrvatstvom i katoličanstvom, opet, većinskom religijom Hrvata. Treća etnička skupina, Bošnjaci, stiješnjeni između dva Druga, EU poima kao čuvara opstojnosti i prihvata sve vrijednosti a priori odlažući eventualno propitivanje za vrijeme kada BiH bude dio EU i NATO-a ali i kada bude kasno za takva pitanja. Paradoksalno je da noviji diskurs bošnjačke politike odbacuje sve više antifašizam, najveću tekovinu nove Evrope a do ujedinjene Evrope želi doći vlastitim separatizmom i nacionalizmom.\nJoš jedan argument se nameće kao sporan po evropocentričan model društva. On se tiče mogućnosti stvarnog izbora u demokratiji. BiH je paradigmatski primjer društva u kojem izbori ne znače ništa. Takvo stanje potkopava samu nervaturu demokratije i EU ne želi da se postave takva pitanja te namjesto traženja alternativnog modela svojim istupima, kroz izjave raznih zvaničnika, poručuju da sistem trebamo dodatno birokratizirati a trenutno stanje popraviti prepuštanjem situacije ekspertima. Dakle, krivica je samo na domaćoj političkoj sceni, i glasačima, a ne na sistemu koji pokazuje stvarno lice nametnute, demokratske dejtonske košulje. Time se izbjegava suština i pomjera fokus sa temeljnog pitanja opstojnosti demokratije na ideologiju stalne reforme, popravljanja sistema koji je dobar ali ga ne vode dovoljno dobri eksperti, u konačnici, tehnokrati. Ovakve nastupe možemo vidjeti svakodnevno u medijima kao neupitnu istinu. Zbog toga se može uočiti da EU, naravno, politički i zvanični vrh, nema u punom interesu pomiriti etno-torove jer održavanje konstantnog kolektivnog stresa kroz institucije identiteta, etničkog i religijskog mimoilaženja drži pitanje nepopravljivosti neoliberalne demokratije daleko od javnosti i same Evrope.\nS druge strane, unutar sebe, EU ne može i ne smije dozvoliti značajnije nacionalne ideologije jer se osuđuju kao separatističke, odnosno, kose se sa ideologijom postnacionalne Evrope.\nKapitalizam je uništio radničku klasu i ona ne smije ni štrajkati uprkos tome što smo u BiH imali nemali broj štrajkova. Međutim, ako pogledamo bolje, mnogi od njih su štrajkali tražeći da se firma likvidira, dok su drugi, gledajući rezultat, štrajkali uzalud jer su vlasnici odavno otišli iz zemlje. One koji smiju štrajkati Žižek naziva plaćenom buržoazijom gdje ubraja sudstvo, medicinske radnike, policiju i slične oblasti koje mogu vršiti socijalnu ucjenu\nOvakav mlaki stav EU se može isecirati, pored spomenutih izjava zvaničnika, i iz diskursa NGO sektora koji je uglavnom finansiran EU i USA fondovima. Njihov nastup je odveć ceremonijalan, populistički isprazan i fraziran pozivima na humanitet, slobode i pravdu. Među njima teško da postoji ikakav revolucionarni potencijal i oni svojim djelovanjem tek daju iluziju da ovaj sistem ima prostora za promjenu. Aktivisti takvih organizacija po svemu sudeći su tek dobro kontrolisana skupina u kojoj se razvodnjava svaka ideja revolucionarnog dejstva. Inače, ovakve skupine po potrebi budu itekako korisne i aktivne kada EU odluči da je neki sistem nepočudan. NGO sektor u većini slučajeva je prva stepenica u pripremi svrgavanja vladajuće kaste ako on nije po mjeri Brisela ili Washingtona. U BiH ne postoji takva bojazan jer malobrojna, elitistička klasa ispunjava sve zahtjeve koje dođu sa najvećih instanci EU te je i ovdašnji NGO sektor tek partikula šireg neoliberalnog modela koji namjesto stvarnih promjena instalira fleksibilnu repliku po vlastitoj odgovarajućoj mjeri.\nUobičajna dva oblika revolta potlačenih jesu štrajk i protest. Spominjana revolucionarna dejstva će sigurno biti odbačena u buržoaskom društvu koje konzumira cinizam kao argument za apatiju i pasivnost. Iako je izvjesno da će se prije ili poslije pokazati da samo radikalni zaključci mogu donijeti boljitak, zasad se promjene u javnom mijenju BiH očekuju od akcija nestalnih grupa koje imitiraju kolektiv ali nemaju kolektivnu svijest. Vođeni liberalnim načelima i buržoaski kontaminirani, takvi podvizi i protesti su osuđeni na propast i poželjni od strane i vladajuće, bogate klase u BiH kao i od tehnokratske EU koja ne vidi problematičnim deklamacije politički neobrazovanih imitacija vođa i protestanata. Drugi oblik jeste štrajk. U BiH takav oblik potraživanja prava je izgubio svaki smisao zbog svoje disperzne organizacije, kriminogene sindikalne strukture i poplave jeftine radne snage.\nKapitalizam je uništio radničku klasu i ona ne smije ni štrajkati uprkos tome što smo u BiH imali nemali broj štrajkova. Međutim, ako pogledamo bolje, mnogi od njih su štrajkali tražeći da se firma likvidira, dok su drugi, gledajući rezultat, štrajkali uzalud jer su vlasnici odavno otišli iz zemlje. One koji smiju štrajkati Žižek naziva plaćenom buržoazijom gdje ubraja sudstvo, medicinske radnike, policiju i slične oblasti koje mogu vršiti socijalnu ucjenu. Oni štrajkaju želeći da stanje ostane isto ili blago bolje, da ostanu iznad one najniže klase. Paradoksalno je i to da sindikati nemaju želju za boljim uvezivanjem i organiziranjem. Vodeći se slikom jugoslovenskih sindikata oni žele za sebe, na mikro razini, ono što u širem teoretskom opusu nazivamo socijalizam s ljudskim licem iako nisu solidarni niti posežu za radikalnijim akcijama da bi ostvarili veću jednakost i pravo glasa. Ni februarski protesti 2014. godine nisu bili poziv sindikatima da se pridruže. Neučinkovitost štrajka i odbijanje učestovanja u protestima leži prvenstveno na sindikalnim vođama. Anarhosindikalizam kao ideja i oblik revolta ovdje nije dovoljno ispitana ni od strane ljevičarskih teoretičara niti je praktikovana među radnicima. Sumirano, slab savez sindikata je posljedica uništavanja radničke klase, ušutkavanja osviještenih pojedinaca unutar sindikata, populistički usavršene obmane masa i preovladavanja buržoaske liberalne indoktrinacije. Jasno je s toga da EU nema nikakvih prepreka u nametanju zakona koji će pripremiti i osigurati tržište za jake ekonomije poput one njemačke koja ovih dana od Grčke stvara koloniju. Bosni i Hercegovini istovjetan scenarij je neizbježan.\nS obzirom na ovakvo stanje koje pokazuje znakove trajne krize, snižavanja ionako lošeg standarda i nastavka zajažljivanja između klasa postavlja se i pitanje alternative i drugačijeg djelovanja. Nedvojbeno je da promjena ustava i zamjena dejtonskih rješenja su jedini pravi put za promjene. Na tom putu, ostaje nada, će se artikulisati i autentičan glas ljevice koja bi svojim istupima mogla postaviti neka temeljna pitanja.\nPrije podržavanja štrajka i protesta nužno je zapitati se da li takav oblik pobune želi da stanje ostane neznatno promijenjeno, uz blage popravke sistema. Ukoliko da, koliko je smisleno formalno podržavati štrajk i protest koji, iz iskustva ovdašnjih protesta i štrajkova, nemaju nikakvih izgleda na uspjeh i koje nema ko voditi. Treba li takve pokušaje prokazati kao usluge režimu i suspregnuti nepotrebnu empatiju i moralnu osudu? Možda bi iste pokušaje trebalo ogoliti kao unaprijed izgubljene. Ukoliko se nametne zaključak da se stanje ne može promijeniti kroz institucije, što je vjerovatno, tada i svako djelovanje pojedinaca, manjih grupa i NGO sektora treba kritički preispitati a posljedično tome i proglasiti kao sluganstvo EU indoktrinaciji proliberalnih načela. Takvo djelovanje tada produžava status quo i maskira činjenicu da se u BiH ne može djelovati kroz demokratske istupe niti kroz institucije pravde. Treća i najbitnija pozicija bi bilo javno podržavanje pune privatizacije preostalih državnih firmi, od strane teoretske ljevice i njenih medijskih instrumenata. Kapitalistička neoliberalna EU priželjkuje BH Telekom kao i EP i pitanje preuzimanja je tek pitanje vremena. Zbog toga taj proces preostaje samo ubrzati i znatno i sadržajno izvještavati o nejednakosti koja nastaje kao posljedica korištenja državnih firmi od nacionalističkih stranaka i apologeta sistema. Odnosi koji bi nastali pokazali bi stvarne izglede i odnose u društvu a potreba za radikalnim rješenjima bi se pokazala još neizbježnijom. Prijetnje da su ta radikalna rješenja poziv u novi rat treba uzeti kao mehanizam zastrašivanja i odbaciti argumentirajući da geopolitički položaj BiH kao i vojno prisustvo stranih sila su dovoljan dokaz da BiH odavno nije nepočudan režim.\nTekst prenosimo s portala vakat.ba


Izvor: RTS, 08.Mar.2021, 08:30\nU ponedeljak, sa izlaskom nove ATP rang-liste, Novak Đoković je postao teniser koji je najduže vremena na njenom čelu. Srpski igrač počinje 311. nedelju kao svetski broj jedan, ostaviviši iza sebe Federera koji je trenutno na 310 nedelja.\nIza ove dvojice su Pit Sampras sa 286 i Ivan Lendl sa 270. Rangiranje tenisera na ovaj način sprovodi se 48 godina.\nPrvi put Novak Đoković je do ove pozicije stigao pre malo manje od deset godina, dakle početkom jula 2011. godine. U polufinalu...\nB92: Novak Đoković i tenis: 311 magičnih nedelja - ostala su još dva velika cilja\nPrestigao Švajcarca po broju nedelja na čelu ATP liste...Svanuo je konačno i taj dan - Novak Đoković je od 8. marta 2021. godine najuspešniji svetski teniser svih vremena. Najbolji srpski sportista ikada započeo je 311. sedmicu na čelu ATP liste i tako poslao u prošlost rekord Rodžera Federera...\nNovak za RTS: Osećam podršku naših ljudi, zato delim ovaj uspeh sa svima vama\nĐoković je oborio novi rekord i skinuo Federera sa trona - 311 nedelja na čelu ATP liste. U intervjuu za RTS je poručio da oseća podršku naših ljudi i da sa svima nama deli ovaj uspeh. . Novak Đoković je postao teniser koji je najduže vremena na čelu ATP liste. Naš...


Očekuje se pad cena grafičkih karti tokom jula\nPočetnaVestiHardverVideo karteOčekuje se pad cena grafičkih karti tokom jula\n30.06.2018 12:13 | 10 Hardver\nTokom proteklih godinu dana, potražnja za grafičkim kartama od strane rudara kriptovaluta je bila ogromna, što je dovodilo do nestašice GPU-ova za potrošače ali i povećanje njihovih cena do ekstremnih nivoa. Tokom ovog perioda, proizvođači nisu mogli da proizvedu dovoljnu količinu grafičkih karti, što je prouzrokovalo probleme sa zalihama kako u GPU sferi, tako i u drugim sektorima.\nMeđutim, početkom 2018. godine, vrednost kriptovaluta je poprilično počela da opada, čime je i rudarenje kriptovaluta postalo da bude manje profitabilno. Ovakve promene sada dovode do komešanja i na GPU tržištu. Prema nedavnim navodima, Nvidia je proizvela prvelike količine grafičkih karti iz GTX 10 serije, koje su trenutno na zalihama i koje usporavaju objavu naredne generacije GPU hardvera.\nPogledajte još: GeForce GTX 1180 odložen jer na tržištu ima previše aktuelnih GPU-ova?\nOvakav razvoj stvari stavlja kompaniju Nvidia u nezgodan položaj, jer PC gejmeri nisu voljni da investiraju u GTX 10 seriju grafičkih karti kada je nova serija na putu i toliko blizu potencijalne objave.\nDigiTimes izveštava da, prema navodima njihovih izvora iz lanaca snabdevanja, se očekuje prosečan pad cena grafičkih karti od oko 20 procenata tokom narednog meseca. Ovo bi kompaniji Nvidia trebalo da bude dovoljno da se otarasi prekomerno proizvedenih GPU modela iz GTX 10 serije, pre objave GTX 11/20 serije.\nNa Benchmark forumu uvek možete pratiti kvalitetne aktuelne diskusije iz IT industrije\nOVERKILL's The Walking Dead PC sistemski zahtevi


Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu | Forum Krstarice\nZačetnik teme JAZZER®\n27.10.2005. u 11:11 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nPožar na amsterdamskom aerodromu\n27. oktobar 2005. | 10:16 | Izvor: Beta\nAmsterdam -- Najmanje 11 ilegalnih emigranata je stradalo u požaru koji je izbio na aerodromu Šipol.\nPolicija je saopštila da je požar, iz sada nepoznatih razloga, izbio noćas u pritvorskoj stanici aerodroma Šipol u Amsterdamu. Svi stradali su emigranti koji su bili u pritvoru na aerodromu i čekali su na deportaciju.\nU pritvoru na aerodromu Amsterdam-Šipol uglavnom su smeštene osobe za koje se sumnja da su pokušale da unesu drogu ili osobe kojima je odbijeno pravo da uđu u Holandiju. U izjavi državnom radiju Radio 1, jedan od preživelih je ispričao da čuvari nisu ozbiljno shvatili njihove pozive u pomoć: "Ostali smo zatvoreni. Vikali smo iz petnih žila, ali nije vredelo."\nPrije neki dan procitah vijest, takodje iz Holandije, da sudstvo u Holandije donosi presude na nacionalnoj osnovi, tipa :\nza isti zlocin Holandjanin dobija 3 mjeseca,\n"Balkanac" 6-12 mjeseci,\nMarokanac 1-2 godine.\nDa ovo nije slucaj samo u zemljama zapadne Evrope, raspitao sam se i kod prijatelja u Rusiji i Rusa uopste. Za isti zlocin u Rusiji, sudstvo ce odrediti kazne:\n3-4 mjeseca za Rusa(zavisi isto od materijalne strane pojedinca)\n6-12 mjeseci za Jermena ili Gruzijca("crnoguzi" kako ih Rusi od miloste nazivaju)\ni 1-2 godine ako je iz ekstremno muslimanskih krajeva.\nNe zelim da vucem nikakve paralele sa nasom zemljom, jer je kod nas situacija specificna, ali zar vam se ne cini da bi sudstvo trebalo biti van uticaja politike i predumisljaja, narocito po nacionalnoj osnovi.\n(pod specificnoscu nase zemlje podrazumjevam sadasnje stanje, i stanje poslije 90-tih, u kome postoji milion NV organizacija koje jedva cekaju ovakve slucajeve)\nIsto vazi i za policiju, da se ne bi desavali slucajevi kao sto je gore navedeni.\n27.10.2005. u 11:17 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nPa smislili Dutcheri da je jeftinije da ih sprze nego da ih transportuju nazad. Salu na stranu, grozna sudbina tih jadnika koji su u potrazi za boljim zivotom krenuli put Evrope. Sto se tice zakona, Jazzer savetujem ti da ovo iskopiras i kad god pocnu ovde da nam seru o ljudskim pravima u EU obavezno postujes ovaj tekst.\n27.10.2005. u 11:44 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nА виђу хуманизма...\n27.10.2005. u 11:56 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nlep je taj amsterdamski aerodrom.najlepsi koji sam videla do sada.i najcistiji...\nnego sto se tih imigranata i sudstva tice..pa naravno da presuda ne bi trebalo da bude doneta po osnovu nacionalne pripadnosti.ali ne bih mogla da se upustam u filozofije holandskog i ruskog sudstva jer nista o jima ne znam.\nali znam da holandjaji imaju ogroan problem sa ilegalnim (i legalnim) imigrantima iz arapskih zemalja i da je bukvalno polovina "holandjana" sada iz tih zemalja i da ih je sve vise.ali sami su sebi pravili problem kada su ih primali.sada ocigledno ne znaju kako da ga rese.\n27.10.2005. u 12:21 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nMozda ja nisam bio dovoljno jasan u mom postu, ja necu da se upustam u filozofiju holandskog i ruskog sudstva,kao sto se ne upustam ni u filozofiju naseg. Ja bih se upustio u rad sudstva uopste pod uticajem politike i to sa posebnim osvrtom na nasu zemlju.\nZar ne mislis da ovakve stvari ne postoje kod nas i to bez imigranata. Mozda nama i ne trebaju "imigranti", mi ih nalazimo medju sobom, zar ne postoje vec generalizacije ljudi iz odredjenih regiona, ja mogu da ti kazem nekoliko koje sam ja cuo o sebi (jer mi "zamisli" stoji Podgorica pored imena JAZZER®) .\nSjeti se filma "Ko to tamo peva", lijepo je Dusan Kovacevic opisao nase vidjenje Roma, ili jos bolje nas odnos prema njima.\nKoliko generalizovanja ima u nasem drustvu koje se prenosi na sudstvo, koliki je uticaj trenutne politike na sudstvo,itd..., o policiji da uopste i ne pricam.\nAko pogledas ovaj forum (koji inace ne smatram ogledalom drustva) koliko puta ces se sresti sa generalizovanjem stvari i ljudi?\n27.10.2005. u 12:55 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\n8) cool je ovaj Podgorichanin\nuostalom... shta fali generalizacijama\n27.10.2005. u 12:59 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\npa generalizovanja nazalost uvek ima i to u svemu...ne volim to da radim,jer sam za svaku generalizaciju nasla i suprotne primere,ali nisam imuna na to,kao sto i niko nije. :?\n27.10.2005. u 13:11 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nPa to je upravo ono sto je odlika jakih drzava - nacionalizam. Kad si jak i znas sta hoces - to i uradis. U svim, ali SVIM "demokratskim" zemljama je tako. Zavuku ti ga na finjaka, a tek svaki hiljaditi slucaj se kao "obelodani" pa se neko kao kazni iz sudstva ili policije, a u medjuvremenu rade kako je najbolje za drzavu i svoj narod. Holandjani su se zaebali najvise sto su lakomi i nadali su se da ce moci da kinje crnje i arape do mile volje, dok ih EU nije zavrnula obecavsi im da ce imati povlasceni status u pogledu donosenja zakona o emigrantima. Naravno, do toga nije doslo, a Nemci i Francuzi su ipak dobili pravo na povlasceno koriscenje Holandskih luka. Dakle - izradili su Holandjane i sada ih ovi mrze nevidjeno. Inace su Dutcheri strahoviti nacionalisti pa i sovinisti, mi smo za njih pioniri cak i pod ovim otpuzbama koje nas prate. A pozar na aerodromu u pritvoru je verovatno izazvao neki od pritvorenika u pokusaju da se izvuce i pobegne, pretpostavka.\n28.10.2005. u 03:59 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nIzvini, al' ne mogu da odolim da te ne pitam sta ti to daje za pravo da se nekom rugas zbog lokacije uzimajuci u obzir pogotovo svoju ?\n28.10.2005. u 10:07 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\ne bash tako rasta ja samo odgovaram... a posle 8) al nema veze ni prvi ni zadnji...\na izgleda nisi chitao nashu prvu raspravu.\n28.10.2005. u 10:38 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nTebi izgleda vrlo malo treba da se nadjes prozvanim\n28.10.2005. u 10:49 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nНиси ми довољно јасан зато што ниси дао адекватан пример за нашу земљу... хајде повуци и трећу "паралелу"... мислим, ја не видим да би овдашње судство на тај начин могло да се упоређује ...\n...лично у расправи и сусрету са другим нацијама ја помислим на нечију националност тек када нека особа потпуно засере... мислим запитам се: ма који је овај ?\n28.10.2005. u 10:50 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nКласичан пример поштовања:\nпоштовања права мањина\nзаштите живота ухапшеника\nИ сада цео свет ћути јер је у питању Европска заједница,а живе људе спаљују !!!\nА кад би овако нешто Срби урадили шта би се десило ???\n28.10.2005. u 13:29 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nNemoj mi reci eremito, da je bilo malo slucajeva gdje su za prestup optuzeni "gradjani" koji su romske ili bilo koje druge nacionalnosti, samo zbog toga sto nisu srpske.\nPa covjek koga ja poznajem je dobio batine od policije u jednom od gradova Srbije i to jedini od 5 njih koji su pijani urlali na ulici samo zato sto je imao ime koje podsjeca na muslimansko.( Mozda bih trebao naglasiti da taj isti covjek rodjen kao Srbin, od oca i majke Srba.) Znas sta je rekao sudija, kad su njegovi dosli da tuze policiju: Pa, sto ste mu dali takvo ime? Mozda su mislili da je ubaceni element(opravdavajuci policiju).\nMogu da ti navedem jos dosta primjera ako hoces.\n28.10.2005. u 14:25 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\npa brate... ako te je josh neko prozivo za podgoricu... onda nije problem u onima koji generalizuju, zar ne?\n28.10.2005. u 14:28 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nda da... rome ganjaju po sudovima za neshto shto srbe ne bi\nvidish.... ne zivish u srbiji, tako da ne vidish uzivo tretman roma u srbiji...\nza hrvate i muslimane je u godinama rata bilo... shto donekle i razumem, ali ne opravdavam al jbg u policiji ne rade neshto inteligentni i psihichki stabilni... mislim... i otporashi, mislim opozicionari uopshe nisu bolje prolazili... al to je sve pre 2000! sad, nakon smene S.M., policajci nece da slushaju one koje su vijali ulicama i trgovima, i ne rade nishta(osim svojih privatnih, nelegalnih i veoma unosnih biznisa)! shto je i najgore\nal ostali koji danas pominju diskriminaciju, romi, madjari i kakvi sve ne bilo bi smeshno da nije ozbiljno.\n28.10.2005. u 14:29 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\n28.10.2005. u 14:31 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nvjerovatno se mnogo toga promjenilo u poslednjih par mjeseci otkad nisam bio dolje\n28.10.2005. u 14:35 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\na u tom sluchaju izmishljash i lazesh\ndodji da vidish kolko su zlatni kad ih je 30+ %\n28.10.2005. u 22:15 - Iz jutrosnjih novina- Pozar na aerodromu u Amsterdamu\nTragicno i zalostno... Ovakvi i slicni dogadjaji nisu retkost, nisu ni nepoznati, samo su, khm... uglavnom ignorisani, precutani… i ubrzo bivaju zaboravljeni.\nTragicno i zalostno je kada covek od pravde dozivi nepravdu... Ne sme se i ne treba cutati, treba javno i otvoreno govoriti o tome.\nZar ne bi trebalo da smo pred zakonom svi isti - svi mi smo samo ljudi od krvi i mesa, bez obzira na veru i boju koze i druge »gluposti« - ali ocigledno nismo...


Republika / ULAŽU MILIONE: Britanci uz pomoć veštačke inteligencije otkrivaju mane na putevima\nsreda, 24. 7. 2019.| 00:16\nGlavni zadatak biće da se otkriju mesta gde su trake slabo obeležene\nKako prenosi "Autoexpress", AI bi trebalo da analizira više od 150 hiljada kilometara lokalnih puteva u Britaniji, a glavni zadatak će joj biti da otkrije mesta gde su trake slabo obeležene, gde ima rupa na putevima, kao i sve ostalo što može da ugrozi bezbednost vozača i putnika.\n- Obeležja na putevima igraju glavnu ulogu u očuvanju bezbednosti svih učesnika u saobraćaju i to nam je imperativ. Ulaganje u veštačku inteligenciju će nam pomoći da brzo i lako rešavamo sve probleme koji se pojave na putevima - rekao je britanski ministar saobraćaja Kris Grejling.\nAuto Automobil Automobili Lifestyle Put Veštačka inteligencija\n"Procurili" detalji o novom Passatu: Jedan model da vlada svim tržištima


Održana prva sjednica Nacionalnog vijeća učenika - Index.hr\nOdržana prva sjednica Nacionalnog vijeća učenika\nNacionalno vijeće učenika Republike Hrvatske, savjetodavno tijelo Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa, održalo je danas prvu sjednicu, na kojoj su sudjelovaIi svi članovi 42 učenika osnovne i srednje škole iz svih hrvatskih županija. L\nZadaća Vijeća je priprema i davanje prijedloga Ministarstvu znanosti o pitanjima važnima za učenike, predlaganje mjera poboljšanja rada u školama i dr., kazao je ministar znanosti, obrazovanja i športa Dragan Primorac na konferenciji za novinare.\nVijeće će se boriti za interese učenika, kazao je Primorac obećavši potrebnu pomoć i logistiku Vijeću u kojemu će surađivati djeca iz osnovnih i srednjih škola.\nRazlog osnivanja Vijeća je da se učenici počnu pitati za mišljenje i sudjelovati u odgojno obrazovnom sustavu te u konačnici izgrade osobnost i odgovornost prema domovini, istaknuo je ministar.\nPredsjednik Vijeća Davor Nikolić, učenik 2. razreda X. gimnazije u Zagrebu, najavio je aktivnosti Vijeća koje će se sastajati dva do tri puta godišnje.\nKao najveći problem u školama Nikolić je izdvojio ocjenjivanje, koje po njegovu mišljenju, više nije odraz znanja i kvalitete. U prvom su planu ocjene, dok je znanje palo u drugi plan, kazao je. Nikolić drži i da učenicima nedostaje motivacije za nastavu, što za posljedicu ima neopravdane izostanke s nastave.


Prijavi se za učešće u #100DayChallenge-u - CAT BiH\nby CAT BIH 2 | sep 13, 2020 | Novosti, Prilike za mlade, Vijesti\nInicijativa se provodi od septembra 2020. godine do marta 2021. godine, a obuhvata:\nKick-off seminar za odabrane timove, učesnice i učesnike inicijative, koji će se održati od 21. do 24. oktobra 2020. godine u Sarajevu. Cilj seminara je pripremiti timove za predstojeći izazov.\n#100DayChallenge ili stodnevni izazov, koji će se provoditi od 2. novembra 2020. godine do 9. februara 2021. godine u okviru kojeg će timovi praktično primijeniti stečena znanja i vještine. Institut će pružiti savjetodavnu i finansijsku podršku svim timovima u provođenju stodnevnog izazova. Ponekad ćemo ga zvati LGI, što predstavlja lokalnu građansku inicijativu.\nEdukativno putovanje za tri najbolja tima, pobjednike izazova, na kojem će timovi predstaviti svoju inicijativu i utjecaj provedenih aktivnosti na poboljšanje lokalnih zajednica. O lokaciji i vremenu održavanja putovanja izabrani učesnici će biti blagovremeno obaviješteni.\nTermini navedeni u javnom pozivu nisu konačni, Institut zadržava pravo izmjene u terminima aktivnosti, o čemu će odabrani učesnici/e biti pravovremeno obaviješteni.\nAko vam ovaj poziv zvuči primamljivo, ali niste sigurni ko će to sve platiti, nema potrebe za brigu!\nInstitut za razvoj mladih KULT snosi troškove prijevoza, smještaja, hrane i materijala za sve timove.\nKOME JE NAMIJENJEN OVAJ POZIV?\nAko si mlada osoba u dobi od 18-30 godina, uključena u rad lokalne omladinske organizacije/udruženja koji se bavi mladima u BiH, svjesna i suočena sa problemima u svojoj lokalnoj zajednici, a spremna da preuzmeš stvar u svoje ruke onda je ovo prilika za tebe.\nOkupi tim od 5 osoba, istražite svoju lokalnu zajednicu i zajedno se prijavite na #100DayChallenge.\nPrijaviti se možete ako ispunjavate sljedeće uslove:\ntim se sastoji od 5 članova/ica,\nminimalno jedan član tima je uključen u rad lokalne omladinske organizacije/udruženja koji se bave mladima u BiH,\nsvi članovi tima imaju između 18 i 30 godina,\nsvi članovi tima imaju prebivalište u istoj lokalnoj zajednici u BiH,\nmotivirani ste da učestvujete u #100DayChallenge-u\nimate želju doprinijeti izgradnji boljeg okruženja za djecu i mlade u vašoj lokalnoj zajednici,\nimate ideju kako to uraditi.\nUkoliko ste zainteresirani za učešće u #100DayChallenge, ispunjavate navedene kriterije, želite dokazati da baš vaša zajednica zaslužuje promjene, a vaš tim nagradu potrebno je da pratite sljedeće korake:\nKreirajte video zapis u kome ćete predstaviti svoj tim, udruženje čiji ste članovi/ce i lokalnu zajednicu iz koje dolazite. Ukoliko želite, možete ukazati na probleme sa kojima se suočavaju mladi u vašoj zajednici.\n(NAPOMENA: Zadatak se mora uraditi timski. Svi članovi/ce tima treba da se pojave. Video ne treba trajati duže od pet minuta.)\nZajednički se prijaviti se putem elektronskog obrasca na linku: http://mladi.org/myURL/100daychallenge, u okviru kojeg ćete dostaviti vaš video zapis i popunjene prijedloge stodnevnog izazova (LGI-ja) i budžeta. Obrasce prijedloga LGI-ja i budžeta možete preuzeti na linku.\nJasan plan u stodnevnom izazovu, odnosno vašoj lokalnoj građanskoj inicijativi (LGI) uslov je za učešće u #100DayChallenge-u.\nDa bi LGI ušao u razmatranje mora da ispunjava sljedeće kriterije:\nLGI se provodi na području lokalne zajednice iz koje tim dolazi, u periodu od stotinu dana, (od 2. novembra 2020. godine do 9. februara 2021. godine),\nPrijedlog LGI-ja je jasan, konkretan, s vidljivim ciljevima i ishodima.\nLGI treba odgovoriti na izazove iz zajednice unutar minimalno tri navedene teme:\nUključenost lokalne zajednice (predstavnici vlasti, kulturne i obrazovne institucije, omladinska udruženja, privredni sektor itd.)\nUdio Instituta za provođenje lokalne građanske inicijative ne prelazi 2.000,00 KM po timu.\n(NAPOMENA: Sredstva iz ovog Javnog poziva ne uključuju troškove poreza na dodanu vrijednost, PDV. Sva pravna lica koja dobiju ova sredstva mogu ostvariti pravo na povrat PDV-a preko Uprave za indirektno oporezivanje.)\nInstitut zadržava pravo da finansira bilo koju ili nijednu od prijavljenih lokalnih građanskih inicijativa u slučaju da nijedna od prijava ne ispunjava kriterije.\nDodatne informacije možete dobiti i putem telefona 033 778 763 ili na email zorana.tovilovic@kultbih.org\nPrijaviti se možete do 30. septembra 2020. godine do 23.59 sati.\nZapočeo je stodnevni izazov za mlade #100DayChallenge Javni poziv za trenera/icu za facilitaciju seminara #100DayChallenge #100DayChallenge: Edukativno putovanje prilika je za sumiranje utisaka


Vesti online / Srpski informativni portal / Brnabić: Građani sve više imaju poverenja u digitalizaciju\n- Digitalizacija je postala svakodnevna tema kojom se bavimo i to pokazuje da smo počeli da trčimo korak za svetom jer ona nije toliko zastupljena tema ni u mnogo naprednijim zemljama - rekla je Brnabićeva na konferenciji Digital Day 2019. u Beogradu.\nOna je navela da je pre dve godine u svom ekspozeu navela da su dva glavna prioriteta za vladu digitalizacija i obrazovanje, i istakla da je danas Srbija mnogo drugačija država i da se o tome znatno više govori.\nGovoreći o tome kako digitalizacija menja društvo i državu, ona je rekla da je današnje vreme jako interesantno i da je sadašnja generacija privilegovana da živi u vreme nove industrijske revolucije.\n- Ona će promeniti svet na isti način kao što su ga prethodne menjale, samo što će ona najbrže do sada promeniti svet - rekla je Ana Brnabić.\nZemlje koje nisu pobedile u 3. industrijskoj revoluciji sada imaju šansu da to isprave u vreme nove, 4. industrijske revolucije, istakla je predsednica Vlade Srbije.\n- Živimo u vreme kad nam je pružena nova šansa da promenimo privredu, ekonomiju i postanemo jedni od pobednika vremena. Srbija ima potencijal i znanje i treba još da utegnemo pravni okvir i mislim da ćemo moći da trčimo trku sa najnaprednijim zemljama sveta - rekla je premijerka.\nOna je navela da je imajući u vidu temu današnje konferencije rekla da je poverenje najteže uspostaviti u vreme kada su promene najveće.\n- Mislim da je nepoverenje građana bilo ogromno pre dve godine u vezi s tim šta znači digitalizacija. Ako trčite u korak s vremenom i idete u susret promenama, imaćete više sanše da završite ono sto ste hteli ranije. Poverenje se uspostavlja korak po korak - rekla je Ana Brnabić.\nDodala je da je poverenje danas u to mnogo veće i da građani sada više znaju o tome šta znači digitalizacija, odnosno euprava.\nOna je rekla da su građanima danas na raspolaganju brojni servisi koji u velikoj meri olakšavaju završavanje različitih obaveza i poslova poput prijave deteta odmah po rođenju još u porodilištu, dobijanja recepata za lekove, prijave dece u vrtiće i mnogi drugi.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Pjongjang će uskoro pokazati novo strateško oružje\n01. 01. 2020. 21:00 >> 20:51 0\nDržavna agencija KCNA javila je danas da je Kim tokom četvorodnevne konferencije vladajuće komunističke partije u Pjongjangu rekao da Sjeverna Koreja nikada neće odustati od svoje bezbjednosti zarad ekonomske koristi, u vrijeme, kako je kazao, sve većeg američkog neprijateljstva i pretnji nuklearnim oružjem.


Rimski grad Sokograd u Sokobanja\nJedana od najpoznatijih vrednosti Sokobanje je tvrdjava „Sokograd“ izgrađena u 13 veku na temeljima rimskog utvrdjenja. Grad je više puta razaran tokom istorije, prvi put za proterivanje bogumila za vreme vladavine Stefana Nemanje, posle čega je obnovljen, a drugi put je razoren gušenjem Hamzine bune, kada ga je Musa ponovo razorio. Grad se sastoji iz dva dela:Gornjeg i Donjeg grada. Donji grad je uglavnom razrušen ,a očuvani su delom bedemi , četvorougaone kule sa puškarnicama i glavna kapija. Gornji grad je bolje očuvan i u njega se ulazilo kroz kulu motrilju. U goornjem gradu se nalazei ostaci cisterne za vodu koji pokazuju da se u tom delu Sokograda nekada živelo, dok su kule i donji deo grada služili samo za osmatranje i odbranu.


Mi znamo ko smo: Da li bi Petrovići dočekali Patrijarha Srpskog – Pokreni\n„Godine 6727. postavi se Sveti Sava prvi arhiepiskopom srpske zemlje. Godine 6728. postavi Sveti Sava prvog episkopa zetskog Ilariona Šišojevića u manastir crkve svetog Nikole u Vranjini, koju sagradi sveti Sava“, zapisao je vladika Vasilije Petrović u svom „Cetinjskom ljetopisu“.\nIsti onaj vladika crnogorski koji je na kraju svoje „Istorije Crne Gore“ sastavio spisak „srpskih arhijereja pored mitropolita crnogorskog“ koji je obuhvatao sve srpske zemlje, što one pod Turcima, što one „u ćesarskoj oblasti“.\nNa čelu svih tih arhijereja stoji arhiepsikog pećki koga Vasilije naziva „prirodnim (narodnim) patrijarhom“ srpskog naroda. Da su to Crnogorci i Brđani osjećali i znali, vidi se iz toga kako su se prema njemu ophodili. Vasilije bilježi da „kada pobježe Brđanima srpski patrijarh Arsenije Jovanović iz pećkog grada, (…) (pošto ga Turci htjedoše objesiti), (njega) Kuči i Vasojevići ispratiše u ćesarevu vojsku u grad Niš“.\nBez pećkog patrijarha, koji je patrijarh svih Srba, nije bilo ni crnogorske Mitropolije\nVasilijev sljedbenik, Sveti Petar Cetinjski, u svojoj istoriji opisuje kako poslije smrti Mitropolita Nikodima: „Crna Gora ostade bez svojega arhipastira i načalnika do dolaska Srbskoga Patrijarha, koji obično sedmo godište dolazaše u Eparhiju crnogorskoga Mitropolita.“ A koliko su Crnogorci značaja pridavali srpskom patrijarhu svjedoči i to što Sveti Petar Cetinjski tvrdi da je skadarski paša smišljao plan kako da Crnu Gori osvoji „pređe, nego li vrijeme dođe Patrijarhova dolaska u Crnu Goru“, jer „Crnogorci ne mogu u tursku zemlju nikoga k Patrijarhu poslati, da ga na stepen Mitropolita proizvede“. Dakle, bez Patrijarha nije bilo ni Mitropolita, a bez Mitropolita ni Crne Gore.\n„Godine od Hristova Rođenja 1700. hritonisa se Danilo za vladiku od strane sveosvještenoga patrijarha srpskoga Arsenija Crnogorca u njemačkoj zemlji u mjestu Sečuju (…) Godine 1718. dođe patrijarh Mojsije u Crnu Goru i hritonosa Savu mjeseca januara 25. dan“, zapisivao je vladika Vasilije.\nKada su Turci nasilno ukinuli Pećku patrijaršiju, njen zbačeni poglavar, Vasilije Jovanović-Brkić, utočište nalazi u Crnoj Gori, gdje ga Crnogorci rado dočekuju. Ovaj „pećki patrijarh koji mnogo cijenjen u Crnoj Gori“, kako su primjetili Mlečani, je u njoj, svega godinu dana posle ukidanja Pećke patrijaršije hirotonisao Savinog naslednika, mitropolita Jovana Plamenca, šaljući zajedno sa Crnogorcima da ne priznaje ukidanje Pećke patrijaršije.\nPećka patrijaršija je, i posle njenog ukidanja, ostala za Crnogorce, riječima Svetog Petra Cetinjskog „mati svijeh srpskijeh crkavah, u koju su patrijarsi naši stojali i koju su cari naši ogradili“ i „svega slavenosrpskoga roda prvenstvujuščuja crkvka“. Oni su bili čuvari i nosioci zavjetne srpske ideje – a njihovi mitropoliti egzarsi tog svetoga trona. I kad nisu mogli više da idu u Peć, oni su pratili srpske patrijarhe i u strane zemlje.\nSveti Petar Cetinjski je, zajedno sa crnogorskim glavarima, planirajući njegovo zavladičenje pisao: „Želimo da Mitropolit Crnogorski zavisi od Pećkog Patrijarha. Kada sadašnji Mitropolit umre, pristajemo za sada da njegov naslednik bude rukopoložen u Karlovcima, (…) ali samo dotle dokle Turci vladaju Srbijom, te ne možemo da ga slobodno pošaljemo u Peć.“\nZnali su Petrovići ko su i zbog toga su se iznova vraćali na Pećku Patrijaršiju, znajući da su od nje potekli. Znamo i mi ko smo, i zato dočekajmo našeg patrijarha usklicima: „Blagosloven koji dolazi u ime gospodnje!“\nIsto bi uradili i Petrovići.\nIzvor: Mi znamo ko smo, FB stranica\nOznake: Crna Gora, Joanikije


Sanja Ćurčić 11.04.2019. 14:57h 15:28h\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin i zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić sutra tačno u 11.55 sati počinju štrajk glađu. Vulin će štrajkovati u Skupštini Srbije, a Vesić u Skupštini grada. Na taj korak odlučili su se zbog nasilja koje nad Srbijom provode lideri Saveza za Srbiju Boško Obradović, Dragan Đilas i Vuk Jeremić.\nKako takođe saznajemo, Vulin je odlučan u nameri da štrajkuje glađu sve dok Obradović, Đilas i Jeremić ne prestanu da sprovode nasilje nad većinskom Srbijom.\nŠtrajku glađu ministra Vulina, prema našim saznanjima, tokom sutrašnjeg dana i u subotu, planira da se pridruži tridesetak poslanika vladajuće većine.\n- Ne vidim drugi način da se civilizovano i razumno odupremo huliganizmu dela opozicije koju predvode Dragan Đilas, Boško Obradović i Vuk Jeremić, koji ometaju radove u centru Beograda, uništavaju imovinu svih građana i teraju investitore iz našeg grada, osim da započnemo štrajk glađu - poručio je Vesić.\nVULIN I VESIĆ ZAPOČINJU ŠTRAJK GLAĐU U PETAK 11.55! Poslanici i odbornici im se pridružuju! BORBA PROTIV NASILJA OBRADOVIĆA I ĐILASA\nMEĐUNARODNI INSTITUT ZA BLISKOISTOČNE I BALKANSKE STUDIJE: Obradović, Jeremić i Đilas nigde i nikome ne mogu biti alternativa!\nUSPORITE, NISU NAS PRIMETILI! SAD ZASTANITE, ALI DA NE BUDE KAO DA SE SLIKAMO! Pogledajte kako Obradović komanduje liderima opozicije na polaganju venca Oliveru Ivanoviću (VIDEO)\nZORANA MIHAJLOVIĆ OSUDILA VANDALSKO PONAŠANJE ĐILASA I OBRADOVIĆA: Iskalili bes na ogradi i saobraćajnim znacima, herojski nema šta!\nGoran VesićAleksandar Vulinštrajkštrajk glađuposlaniciodborniciBosko ObradovicDragan Đilas


OPEN WEEKS na Univerzitetu u Padovi: 3 nedelje webinara za buduće studente - Viacademica\nUniverzitet u Padovi organizuje tri nedelje webinara za internacionalne studente koji žele da saznaju više o programima i procesu apliciranja\nPrenosimo ti ceo raspored, a naše mentorke su tu da ti pomognu da spremiš i pošalješ aplikaciju\nOPEN WEEKS je niz webinara koji organizuje Univerzitet u Padovi kako bi budućim studentima predstavio svoje programe na engleskom. Umesto generalnih prezentacija, ovaj univerzitet se opredelio za specifične prezentacije koje drže profesori programa. Oni će u sat vremena predstaviti uslove za upis, strukturu programa, predmete,\nUčešće je besplatno, ali je registracija obavezna. Da biste se registrovali, potrebno je da kliknete na naziv programa i popunite kratak upitnik.\nStudenti koji nisu iz Evropske Unije mogu da apliciraju do 2. juna na programe koji imaju neograničeni broj mesta. Školarina za većinu programa je 2600 eura.\nStudenti koji imaju pasoš Evropske unije ili borave u Italiji sa pasošem koji nije iz EU, mogu da apliciraju do 2. septembra, takođe samo na programe koji imaju neograničen broj mesta.\n13:00 Sustainable Chemistry and Technologies for Circular Economy\n14.30 Italian Medieval and Renaissance Studies\n16:00 Earth Dynamics\n13:00 Energy Engineering\n14:30 Economics and Finance\n13: 00: Water and Geological Risk Engineering\n14: 30 Data science\n16:00 Mobility Studies\n13:00 Marine Biology\n16:00 Computer Engineering\n13:00 Food and Health\n14:30 Italian Food and Wine\n16:00 Biotechnologies for food science\n13:00 Local Development\n14:30 Applied sciences to cultural heritage materials and sites\n14:30 European and global studies\n16:00 Mathematical Engineering\n13:00 Sustainable Agriculture\n15:00 Human rights and multi-level governance\n16:00 English Studies\n13: 00 Entrepreneurship and innovation\n14:30 Computer Science\n16:00 Forest Science\n7. maj 2021,\n16:00 Control System Engineering\n10, maj 2021.\n14:30 Environmental engineering\n13:00 Medicine and surgery\n14:30 Management Engineering\n16:00 Business Administration\n13:00 Techniques and Methods in Psychological Science\n14:30 Cognitive neuroscience and clinical neuropsychology\n13:00 Pharmaceutical Biotechnologies\n14:30 Clinical, Social and Intercultural Psychology\n16:00 Developmental and Educational Psychology\n13:00 Medical Biotechnologies\n14:30 Information Engineering\nAko ti se dopada neki od ovih programa i želiš da apliciraš, ne zaboravi da ti naše mentorske besplatno pomažu u svim fazama aplikacije! Daćemo ti pouzdane informacije, uradićemo besplatnu reviziju dokumentacije i poslaćemo aplikaciju na vreme. Javi nam se na info@viacademica.com ukoliko ti je potrebno više informacija.\n← Corvinus University organizuje open days za inostrane studente