Sasvim obična priča | Blogomanija na Staroj Planini\nSuske | 10.12.2012. | BITNO, Blog, Društvene mreže, Internet\nTags: Babin Zub, BITNO, Blogomanija, Internet, Konferencija, Putovanja, Stara Planina\nSvaku konferenciju čine ljudi, počev od organizatora, predavača do posetilaca.\nOva održana od 7. do 9. decembra pod nazivom Blogomanija u hotelu Falkensteiner na Staroj Planini, je iz tih razloga bila odlična!\nMislim da je i organizovanje ove manifestacije baš na Staroj Planini pun pogodak, iz mnogo razloga.\nJedan od njih je što je sve je bilo skoncentrisano na jednom mestu, nije bilo pratećeg sadržaja da pravi pometnju, pa su ljudi mogli lakše da se fokusiraju na sve ono što je važno na takvim skupovima, učenje, druženje i zabavu.\nPoseta svakoj konferenciji ovakvog tipa je zapravo kupovina velikog iskustva za male pare. Na ovoj sam, kada se uzmu u obzir organizatori, predavači i posetioci, kupila ogromno iskustvo za mnogo male pare.\nAli moram da naglasim, da je iskustvo koje sam kupila na BlogOpen 2008. godine, koji je organizovala BITNO organizacija u Boru, prošla najjeftiije, skoro pa džabe.\nI da me neko ne razume pogrešno, komentarišem samo ono čemu sam prisustvovala.\nKada kažem iskustvo, mislim i na mogućnost da vidite kako ljudi izgledaju dok pišu to što pišu. Takva saznanja pomažu razumevanju svega što ćete tek pročitati iz njihovih pera i na društvenim mrežama i na blogovima.\nOsećaj dok vam prilaze, dok se trudite da pronađete dragi avatar i iskažete mu poštovanje za njegov rad, osećaj dok pričate satima sa dragim ljudima i osećaj dok posmatrate sklanjanje pogleda, je neponovljiv.\nUpoznala sam ljude sa kojima komuniciram poslednjih godina na društvenim mrežama, videla se sa ljudima sa kojima sam u kontaktu još iz doba foruma i blogova na servisima odavno, kada smo se družili na forumima i imali svoje blogove na servisu koji više ne postoji i videla neka nova lica koja ne poznajem niti mogu da ih povežem sa avatarima na društvenim mrežama.\nIz tih razloga treba biti prisutan na ovakvim skupovima, a zbog čega još, pisala sam i pre dve godine, da se ne ponavljam sada.\nCeo tekst BlogOpen za početnike\nSvaka poseta konferenciji koja vas zanima je odlična za upoznavanje ljudi i za sticanje znanja. Čak i kada mislite da sve znate u mogućnosti ste da vas neko podseti na nešto što ste zaboravili.\nBlogomanija je do sada najveća konferencija na kojoj sam prisustvovala i jedinu primedbu koju imam nije čak ni upućena organizatorima, već hotelu, koji bi morao da razmišlja o izgradnji konferencijske sale za 300 ljudi.\nDrago mi je što su Blogomaniji pisustvovali mladi ljudi, koji su zaista mogli mnogo toga da nauče od toga kako mogu da se predstave putem bloga do toga kako da zarade pisanjem bloga.\nPogledajte slike @Walter030 na FB strani BITNO organizacije.\nMeni su, priznajem, mnoge stvari o blogu bile poznate i iz tog razloga mnogim predavanjima nisam prisustvovala do kraja, ali sam imala mogućnost da preispitam svoj rad i da procenim gde se JA nalazim. I kada je Obična priča u pitanju, i kada su u pitanju Tragovi i blog BITNO organzacije.\nNekoliko citata koji su važni:\n@milojesekulic – Ako se vi ne bavite Internetom, Internet će se itekako baviti vama.\n@idlle – Nije važno koliko ljudi čita vaš blog, već ko ga čita.\n@DedaBor – Hvalite, hejtujte ali i jedno i drugo radite sa stilom.\n@kmacan – Loša stvar će se proširiti, dobra neće. E za to nam treba blog.\n@ivancosic – Ako ljudi ne znaju dovoljno o vama oni će priču dopuniti stvarima koje misle o vama.\nBez provere i površno veoma često, ali je to činjenica koju ne smemo zaboraviti, pa je veoma važno znati i ovo:\n@ivancosic – Ispričajte svoju priču, priču po kojoj će vas ljudi zapamtiti.\nDo sada me Stara Planina asocirala na stvari i ljude koje volim najviše na svetu, a nadam se da će Blogomanija trajati i da će ući u grupu stvari koje volim.\nNaravno, najbolje se osećate ako ste okruženi dragim ljudima i imate svoju ekipu, a najbolja ekipa na svetu je @BITNO Bor ekipa i pozdravlja vas do nekog narednog susreta.\n« Imam BLOG i rado ga se sećam\nKakav utisak ostavljate na ljude? »\nComments: 4 to “Blogomanija na Staroj Planini”\n11.12.2012. at 5:09 am\nMolim prevod: “…sa kojima sam u kontaktu još iz doba foruma i blogova na servisima i videla neka…”\nDoba foruma? Blogova na servisima?\nDrago mi je da se ne poznajemo. Ostatak teksta ne komentarisem, nisam ni citao na dalje, hocu, kada mi se pojasni ovo.\n11.12.2012. at 9:03 am\nDa, za ljude koji me ne poznaju može zaista ružno da zvuči.\nPostoje ljudi koje sam upoznala pre 6,7 godina kada smo bili aktivni na nekim forumima i imali svoje blogove na servisu koji više ne postoji.\nLoše sam se izrazila iako nisam mislila ništa loše.\nTi, naravno, ne moraš da čitaš dalje.\nLink koji si ostavio nije ispravan.\n11.12.2012. at 6:36 am\nMoj propust je u tome što se nisam sa blogerima sa kojima inače ovde komuniciram, dogovorila da se prepoznamo na Blogomaniji. Pa sam se pogubila, jer većinu nisam prepoznala, jer tamo su oni stvarni, a ne stranice koje iščitavam, a onaj mali broj koji sam prepoznala nisam ni oslovila, budući da su svi , gotovo uvek, bili u gužvi i već u nekakvim kontaktima. Žalim, pa ću sledeći put, nadam se, biti bolje organizovana.\nInače, nosim lepe utiske i čestitam organizatorima. To, što su , po meni i po jednom broju posetilaca, neki – mali ih je broj, predavači, bili daleko ispod očekivanog, problem je tih predavača, a ne organizatora.No, nadam se da će organizatori to imati u vidu i da one koji na predavanju na odredjenu temu kažu kako o tome i nema šta da se kaže, sledeći put zameniti onima koji – imaju šta da kažu.I , verujte, postoje i takvi.\n11.12.2012. at 8:20 am\nMislila sam da sam jedina koja ne ume da poveže avatar sa njegovim trodimenzionalnim oblikom 🙂\nOne koje sam videla da tvitaju sa Blogomanije sam zvala, da ih vidim makar na minut. Problem je što nisam sve vreme gledala ko šta tvita i što sam mnoge od vas propustila.\nBiće valjda prilike.\nPingbacks & Trackbacks: 2 to “Blogomanija na Staroj Planini”\n6 činjenica o Blogomaniji\nLeave a Reply to Tyar Cancel reply


Od 7.000, 2.500 stanovnika Medveđe dobija pomoć Crvenog krsta - juGmedia\nPognutih glava i sa kanticom u ruci dolaze ljudi koji stidljivo traže samo kuvani obrok i to im je jedini obrok dnevno a ima i onih koji kažu da nikada ne zatvorimo jer neće imati šta da jedu\nNa parče hleba i kutlaču kuvanog obroka ispred Crvenog krsta u Medveđi, jednoj od najsiromašnijom opštini u Srbiji, čeka 500 ljudi dnevno, od toga 120 dece, šest dana u nedelji, kojima je ovo jedini topao obrok tokom dana, a nekima i jedini obrok.\nTo su uglavnom Romi, Srbi, Crnogorci, Goranci i Albanci jer je Crveni krst neutralna organizacija i izlazi u susret svima bez obzira na etničku, političku ili bilo kakvu drugu pripadnost.\nU opštini Medveđa, razne vreste pomoći Crvenog krsta dobija 2.500 hiljade stanovnika, od toga se 2.000 ljudi snabdevaju paketima, a njih 500 hranu dobijaju iz Narodne kuhinje\nCrveni krst u Medveđi ima 38 kontinuiranih aktivnosti tokom cele godine, osim toga ima i Narodnu kuhinju u kojoj se hrani 500 korisnika dnevno iz cele opštine. Na spisku su korisnici materijalne pomoći i tuđe nege, a spiskove pravi Centar za socijalni rad, dok i Crveni krst ima pravo da sagleda situaciju, ali i da daje svoje predloge.\nOd ponedeljka 31. jula od 9 sati, ponovo će se posle pause otvoriti vrata Narodne kuhinje u Medveđi, pa će najsiromašniji tako devet meseci u godini.\nSiromaštvo je ovde veliko, pa Crveni krst ima dodatne poslove.\nSvake godine podeli se 500 paketa hrane, higijene i po pet kilograma brašna za socijalno ugroženo stanovništvo na terenu. Pakete šalje direktno Vlada Republike Srbije a glavni učesnik u projektu je i sama opština Medveđa koja finansira materijalne troškove.\nPretposatavlja se da su potrebe za pomoć daleko veće, ali da se ponosni goršataci ne javljaju zbog ponosa\nJednom godišnje imaju i sabirne akcije garderobe, kao i akcije dobrovoljnog davanja krvi, a tu su da pomognu i kada se dese smrtni slučajevi.\nSekretar Crvenog krsta Luljeta Kosumi kaže da se trude da maksimalno pomognu i da svako kome je pomoć potrebna ne treba da se stidi već da je i potraži.\n„Pognutih glava i sa kanticom u ruci dolaze ljudi koji stidljivo traže samo kuvani obrok i to im je jedini obrok dnevno a ima i onih koji kažu da nikada ne zatvorimo jer neće imati šta da jedu. Mnogo je težak posao, dovoljno je samo saslušati 500 ljudi svaki dan i videti tu gladnu decu“, priča nam Luljeta i dodaje da je ipak srećna jer može na neki način da pomogne.\nI dok razgovaramo sa ovom srdačnom ženom, na vrata Crvenog krsta ulazi majka sa troje dece i tada na delu vidimo njenu posvećenost ovom teškom poslu.\nIako kuhinja kreće sa radom tek od ponedeljka, gladna žena i deca izašli su sa osmehom, hranom i pelenama a na predlog Luljete upisani su i u Narodnu kuhinju.\nZa kolektiv Crvenog krsta i subota je radna a za praznike hrana se deli unapred\nCeo kolektiv je zadovoljan svojim radom, ali ono što im nedostaje jeste prostor jer se njihovo sedište nalazi u jednoj maloj staroj zgradi sa dve prostorije. Kažu da imaju još prostorija koje se nalaze na drugom kraju Medveđe ali da tamo još uvek nema uslova za rad. Ipak, oni se zajedno sa opštinom, svim snagama trude da stvore te uslove i poručuju da je svaka pomoć dobrodošla.\nVan Gogh zapalio Lebane: Đule zna kako se to radi (VIDEO)\nDIMITROVGRAD - Novi predsednik opštine Dimitrovgrad je Zoran Đurov (SNS) a novi zamenik predsednika opštine je Vasil Velčev iz SPS-a. Izabrano je…


Evrobasket 14.: Dan - a, sad borba za medalju i stari dužnik "orlova" - Naslovi.net vesti\nRovoska bitka i pobeda Rusije Posle velike borbe i neizvesne poslednje deonice Grci su završili takmičenje – 74:69. Ponovo je u ruskom timu najbolji bio Šved sa 26 poena, pet skokova, ali i sedam izgubljenih lopti. Na drugoj... »\nFoto: Aleksandar Dimitrijević / RAS Srbija 00.10 - Nije bilo lako Italijanima posle meča... Etore Mesina je rekao samo pet rečenica i to kakvih... Šta je iskusni stručnjak posle utakmice rekao, vidite OVDE. Foto: Aleksandar... »\nPrvi polufinalni par poznat je posle utakmica odigranih u utorak i čine ga Španija i Slovenija, a za još dva mesta u utakmicama za medalje boriće se Srbija, Rusija, Grčka i Italija.\n22.17 - Srbija je u polufinalu Evropskog prvenstva posle pobede nad Italijom od 83:67. 21.50 - Na poslednji veliki odmor Srbija ponovo nosi 11 poena viška - 59:48 21.17 - Odlično su "orlovi" odigrali drugih 10 minuta, Italija... »\nFoto: Aleksandar Dimitrijević / RAS Srbija Slavlje ruskih košarkaša Grci su mnogo bolje ušli u utakmicu, imali više raspoloženih igrača i delovali su kao da imaju više onih koji znaju da igraju ovakve utakmice. I jesu Kalates,... »\nRusija je do velikog trijumfa stigla posle preokreta, pošto je u jednom trenutku bila u zaostatku 13 poena, a ponovo je najzaslužniji bio neverovatni Aleksej Šved. Igrač Himkija, koji je na parketu proveo gotovo čitavo drugo... »\nJedan od najiskusnijih u reprezentaciji Španije Huan Karlos Navaro poćeleo je sreću našem timu u četvrtfinalnom duelu sa Italijom i dodao je da bi voleo da se u finalu sastanu "furija" i "orlovi".\n- Želim vam sreću u četvrtfinalu i da pobedite Italijane. Sigurno će biti teška utakmica. Nadam se da će Srbija da pobedi. Bilo bi idealno da bude finale Srbija - Španija. Odmah bih potpisao takav ishod - rekao je Navaro, a... »\nFoto: Aleksandar Dimitrijević / RAS Srbija "Iako joj nedostaju neka velika imena, Srbija je napravila solidan rezultat pobedama u poslednja četiri meča, iako bi se lako dalo pomisliti da ona može da ubaci i u narednu brzinu. U... »\nKao zapete puške: Kapiten "orlova" Mačvan za Blicsport pred okršaj sa Italijom: Nećemo kući, već u polufinale\nFoto: RAS Srbija Ako neko zna Italijane, onda je to Milan Mačvan koji je igrao lane u Armaniju. Koje su im dobre, a koje loše strane? - Imaju kvalitet. Ako ih pustiš da igraju, pokazaće koliko su talentovana ekipa. Počevši od... »\nTihi heroji: Svi prate košarkaške "orlove", ali naši veliki junaci su i na jednom drugom mestu - čekaju znak za juriš\nZnam da svi pričaju o Evropskom prvenstvu u košarci. Znam da je četvrtfinale koje Srbija igra protiv Italije važnije od života u ovom trenutku. Svi jedva čekamo da u sredu sat otkuca 20.30 i da Bogdan Bogdanović povede drugove u bitku za polufinale šampionata Starog kontinenta. Znam da taj epski susret u kojem će se sa jedne strane naći Aleksandar Đorđević, a sa druge Etore Mesina, u kojem će se Bogdanović i Belineli takmičiti ko će biti bolji i atraktivniji jedva čeka Srbija, ali isto tako znam da taj\nFoto: Teniski savez Srbije / Promo Dejvis kup tim Srbije Ne morate dva puta da pogađate koja. Već vam je dovoljno što se ovaj tekst nalazi u rubrici tenis. Teniski nacionalni tim je cele ove sedmice na okupu u Lilu i vredno... »\nVeći šmeker od italijana: Kad Bogdan šutira trojku - ponestaje mu terena /video/\nBogdan Bogdanović, košgeterski lider naše reprezentacije na šampionatu Evrope, u Istanbulu pogađa trojke sa pola terena kao od šale. Snimak koji je pred vama to potvrđuje, a u njemu se i krije odgovor na pitanje - kako je dostigao tako vrhunski nivo šuterskih sposobnosti? Pored hiljada ponavlljanja, čak i kada se treninzi okočaju, snaga je izuzetno bitan faktor. Ne da bi se lopta zavrljačila daleko, jer to mogu i oni koji se samo teretanom bave, već košarkaška snaga, kojom igrači stiču sposobnost da bez\nItalijani možda imaju NBA zvezde, što Bogdan tek treba da postane, ali - mi imamo trojkaša kome ni šutevi sa polovine terena ne predstavljaju problem. Srbija - Italija, ove srede od 20.30 u borbi za Evrobasket polufinale. (B.... »\nNajvažniji dan na evrobasketu: Caka "orlova" za koju Italijani ne mogu da pripreme taktiku\nFoto: A. Dimitrijević / RAS Srbija Košarkaška reprezentacija Srbije Kada smo prošle godine u redakciji Blicsporta pred četvrtfinalni okršaj sa Hrvatskom u Riju ugostili košarkašku legendu Žarka Varajića, koji je umeo da postigne... »\nVečernje novosti pre 23 minuta još 16 povezanih


Apartman Pionir u Beogradu Palilula | Novi Apartmani\nApartman Pionir se nalazi u jednoj od najpoznatijih ulica u Beogradu, Bulevaru Despota Stefana, u blizini čuvene Hale Pionir po kojoj je i dobio ime. Udaljen je dvadesetak minuta šetnjom od Knez Mihjalove ulice i Trga republike. Ispred zgrade se nalazi autobusko stajalište pa je gradskim linijama apartman povezan sa svim delovima grada. Deo Beograda gde se apartman nalazi predstavlja spoj tradicionalnog i modernog - mogu se videti stare kuće i vile, kao i kako je Beograd nekada živeo što je za goste veoma zanimljivo.\nApartman je potpuno renoviran u novembru 2014 i sve u apartmanu je novo. Veliki bračni ležaj je dimenzija 160 x 200, kuhinja je kopletno opremljena svim potrebnim elementima, kupatilo je potpuno novo, a iz dnevne sobe se izlazi na balkon. Dvorišno je orjentisan pa je zato miran i tih. Ono čime se posebno ističe je veoma povoljna cena i besplatan parking ispred zgrade. Za goste koji dolaze kolima na raspolaganju je besplatna garaža koja je udaljena svega 1km od apartmana, ukoliko ne žele da se parkiraju ispred zgrade.\nAdresa: Bul. Despota Stefana\n1 32 € 32 €\n3 31 € 93 €\nRezerviši apartman Pionir\nA Blok Savada, Beograd


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: IRF-u još 150 miliona eura\nKREDIT EIB 04. 07. 2018. 16:26 >> 16:18 5\nIRF-u još 150 miliona eura\nEvropska investiciona banka (EIB) odobrila je Investiciono razvojnom fondu (IRF) novih 150 miliona eura, čija će sredstva biti realizovana kroz dvije tranše - od 100 miliona i od 50 miliona eura.\nKako je saopšteno iz IRF-a, ugovor za prvu tranšu potpisali su danas u Beču predsjednik Odbora direktora IRF-a Zoran Vukčević i generalni direktor EIB-a, Luca Lazzaroli, u okviru Samita zemalja Zapadnog Balkana.\nKako se navodi, prva tranša kredita, u iznosu od 100 miliona eura, namijenjena za podršku i podsticaj razvoja sektora malih i srednjih preduzeća (MSP) u Crnoj Gori i za otvaranje novih radnih mjesta.\nVukčević je kazao da taj kreditni aranžman predstavlja posebnu važnost za razvoj MSP-a, ali i ukupnog ekonomskog razvoja Crne Gore.\n"To je četvrti ugovor između IRF-a i EIB-a. I u narednom periodu IRF će uspješno sarađivati sa EIB-om, sa kojom saradnja u kontinuitetu traje još od 2012. godine", saopštio je Vukčević.\nLazzaroli je kazao da su MSP važni pokretači ekonomskog rasta i inovacija na Zapadnom Balkanu, i da je upravo malim preduzećima potrebna veća podrška za dugoročno finansiranje, gdje su prepreke često povezane sa visokim zahtjevima kolaterala.\n"Takođe, postoji potreba za boljim opcijama finansiranja za mikropreduzeća i start-up preduzeća, i EIB upravo obezbjeđuje finansiranje MSP putem zajmova, garancija, privatnog kapitala i drugih finansijskih instrumenata", naveo je Lazzaroli.\nIz IRF-a su kazali da je potpisivanje ugovora između te dvije institucije još jedna potvrda strateškog partnerstva koje EIB ima sa Fondom.\n"Realizacijom ovog ugovora EIB je obezbijedio dodatne stimulanse za otvaranje novih radnih mjesta koja su namijenjena mladima u vidu smanjenja kamatne stope u iznosu od 0,2 odsto", dodaje se u saopštenju.\nZainteresovani za proizvode crnogorskih kompanija\n15. 09. 2018. 1


Naravno da ni mi nismo zadovoljni sredstvima koja su predviđena za robne rezerve, ali ove tri milijarde nisu sredstva koja su namenjena za obezbeđivanje nafte i derivata nafte, koji spadaju u obavezne rezerve i to je druga priča u odnosu na ovo. Ove tri milijarde odnosno milijardu i osamsto tačno je namenjeno za kupovinu poljoprivredno-prehrambenih i drugih proizvoda koji se skladište u robnim rezervama. Prema tome, ova sredstava se ne koriste za obezbeđivanje obaveznih rezervi naftnih derivata i nafte.\nSpomenuli ste drugo važno pitanje. Slažem se da sredstva nisu dovoljna, ali ćemo uspeti da osiguramo onoliko robe da se spreči eventualno nestašica ili da se spreči bilo kakav poremećaj na tržištu, odnosno država će intervenisati iz robnih rezervi u tim situacijama koje su ovim zakonom predviđene.\nŠto se tiče skladištenja, evo par podataka koji su vrlo interesantni. Godine 1992. bilo je dve milijarde dolara stanje zaliha u robnih rezervama. Prošlog meseca stanje zaliha u robnim rezervama je 185 miliona dolara. Godine 2000. imali smo milion tona pšenice u robnim rezervama. Danas imamo 204 hiljade tona. Imali smo dovoljno skladišnog prostora zato što je sve bilo državno, odnosno javna svojina. Desila se privatizacija. Veliki broj poljoprivrednih kombinata koji je imao silose su privatizovani, otišli u privatne ruke i država je ostala sa jednim jedinim silosom u svom vlasništvu. Sve drugo mora da iznajmljuje. To je neodrživo stanje.\nRekao sam i ponavljam peti put, 460 miliona mi izdvajamo samo za zakup tog skladišnog prostora. To je potpuno neracionalno. Čitav sistem će se urušiti ukoliko ovo ne promenimo i ne obezbedimo dovoljno skladišnog prostora u vlasništvu države. Kako to možemo da uradimo? Jedan od načina je ovaj koji ste vi spomenuli, da vidimo šta država poseduje kao resurs, koji može biti u funkciji skladištenja robe iz robnih rezervi. Drugi način je da se naplatimo iz potraživanja, a vrednost tih potraživanja na današnji dan je 95 miliona evra iz stečajnih postupaka i vrednost sudskih sporova na današnji dan je 54,5 miliona evra. Pošto nećemo moći sada ta sredstva da uzmemo, a imamo hipoteke koje su dali skladištari, pokušavamo da to stavimo u funkciju skladištenja, odnosno da država bude vlasnik tog skladišnog prostora koji će biti korišćen i koji će u velikoj meri sprečiti ovo što se sada dešava.\nBivša Jugoslavija je imala dovoljno skladišnog prostora zato što je sve bilo državno vlasništvo. Mi pokušavamo da povratimo deo toga na načine koje sam već rekao ili korišćenjem ovih resursa koji su sada u nadležnosti ili u vlasništvu drugih državnih institucija.\nPravo na repliku, narodni poslanik Siniša Lazić. Izvolite.\nZahvaljujem se na odgovorima.\nIzvinjavam se, za mene je i gas energent, bez obzira što vi kažete da nije. To je jedan od najvažnijih energenata i strategija države Srbije i aranžman sa Ruskom Federacijom oko energenata je naša nacionalna odluka. Siguran sam da rušenje ugleda nacionalne kompanije „Srbijagasa“ kroz medije uliva jedno nepoverenje građanima i stvara jednu dozu zabrinutosti. Dobro bi bilo da međusobno razgovarate i da to prestane da bude praksa.\nOvo je dobro što ste rekli da ima gasa za mesec dana. Siguran sam da se gospodin Miler neće na nas naljutiti i da će ga biti i za narednih nekoliko meseci. Prvi mesec jeseni je protekao relativno sa visokim temperaturama i to je dobra stvar.\nGospodine Ljajiću, mislim da je u Agenciji za privatizaciju poništeno 15 ili 16 privatizacija i bio je neki zeleni pul koje je pravilo ministarstvo Mlađana Dinkića u prethodnom periodu i postoje ogromni skladišni kapaciteti u tim preduzećima. Siguran sam da to sa gospodinom Radulovićem možete da utvrdite. Pored toga, postoji puno kredita koje je odobrio Fond za razvoj, koji su hipotekarni, koji su sigurno nenaplativi, gde takođe postoje veliki skladišni kapaciteti. Siguran sam da u jednoj dobroj analizi toga država može imati dovoljan broj skladišnih kapaciteta, a sa druge strane te privredne subjekte staviti u funkciju, zaposliti tamo neke ljude i imati ozbiljne i odgovorne robne rezerve.\nOno što mi niste odgovorili, a što je jedno akutno pitanje, to je bilo pitanje pre svega zaliha lekova i farmaceutske industrije i kakav je odnos robnih rezervi i države Srbije prema tom sektoru? To je nešto što sam apostrofirao posebno, dao sam vam i konkretan primer i pitao sam vas da li je za to krivo ne dobro planiranje u robnim rezervama, da li je za to kriv Zakon o javnim nabavkama? To su stvari koje su važne da bi naši građani mogli da imaju osnovne lekove u bolnicama. Hvala.\nReč ima narodni poslanik Nebojša Berić.\nPoštovani predsedavajući, gospodo ministri, dame i gospodo narodni poslanici, prethodni Zakon o robnim rezervama, koji je donet pre tačno 21 godinu, možda nije nužnoj meti, no kada se pokušaju analizirati i utvrditi efekti tog zakonskog akta dolazimo do frapantne činjenice da se dosadašnji zakon ne da se nije dosledno primenjivao, nego su ponašanjem skladištara i firmi koje su trebale čuvati poverenu im državnu imovinu direktno izrugivala i država i parlament, koji je takva zakonska rešenja i doneo, jer kako tumačiti činjenicu da samo delimični pregledi robnih rezervi utvrđuju nedostatke na stotine tona kukuruza i ostalih žitarica, a da pojedini skladištari upravo zbog nedostatka poverene im robe na čuvanje, ne dozvoljavaju ni pristup ovlašćenim državnim organima i time misle zaraditi amnestiju za, možemo otvoreno konstatovati, beskrupuloznu krađu.\nStavljanjem van zakona dosadašnjeg saveznog Zakona o robnim rezervama i podzakonskih akata vezanih za robne rezerve, nastala je potreba za donošenjem novog zakona i da se na jedan temeljan i transparentan način izreguliše oblast poslovanja robnim rezervama.\nDo sada je na robne rezerve gledano kao na skladišta iz kojih se isporučuje roba u određenim vanrednim okolnostima. Savremeni trendovi u sferi ekonomije nalažu da i robne rezerve, kao institucija od državnog značaja, moraju da prate kretanje na tržištu, predviđaju dešavanja i da u skladu sa tim reaguju pre nego što nastupe određeni poremećaji. Jedan od mehanizama borbe države protiv poremećaja cena i nestabilnosti na tržištu jeste intervencija iz robnih rezervi.\nOvim predlogom Zakona o robnim rezervama posle 20 godina se po prvi put revidira pravno uređenje sistema robnih rezervi. Predlogom zakona se propisuje da se obavezne rezerve formiraju za slučaj kada je ugrožena sigurnost snabdevanja države energijom i energentima i radi ispunjavanja preduzetih međunarodnih obaveza.\nJedan od osnovnih pozitivnih osobina predloga zakona jeste određivanje obima i vrsta proizvoda u okviru robnih rezervi, kao i usklađivanje rada robnih rezervi sa evropskom regulativom. Bitno je naglasiti da jedan deo predloženog zakona reguliše obavezu formiranja rezervi nafte i naftnih derivata, čime se objedinjuje sistem robnih rezervi u našoj zemlji. Ako se zna da trenutno učešće nafte u primarnoj energiji u našoj zemlji iznosi 27%, odnosno više od jedne četvrtine, jasno proizilazi važnost formiranja rezervi ovog energenta, pored obezbeđivanja rezervi struje i gasa, što do sada nije bio slučaj.\nU članu 4. Zakona jasno su utvrđene robe koje su nužne za stabilnost tržišta države, a član 5. utvrđuje da je Direkcija za robne rezerve ta institucija koja ima isključivu nadležnost za celokupno poslovanje robnim rezervama. Članom 6. i 7. se precizira na koji se način posluje i koje su ingerencije Direkcije u nadzoru i sprečavanju nastanka materijalne štete, upravo onog o čemu sam maločas i govorio.\nŠta se dešavalo u prethodnom periodu? Najvažnije odredbe su sadržane u članovima 38. i 39. Predloga zakona, gde se jasno govori o nadzoru nad sprovođenjem zakona, pa se kaže da će za to biti nadležni poljoprivredni i tržišni inspektori, kao i ministarstvo u oblasti energetike i ministarstvo iz oblasti finansija. Nadzor mora biti sveobuhvatan, beskompromisan, a inspektori koji to čine moraju biti ljudi od iskustva, provereni i neokaljani u dosadašnjoj praksi.\nPoslanička grupa SNS će podržati ovakva zakonska rešenja u danu za glasanje i zbog predviđenih kazni, odnosno privrednih prestupa sadržanih u 10 tačaka člana 39. zakona, jer su te visoke novčane kazne pouzdani, upozoravajući faktor svima onima koji će se naći u poslovima oko robnih rezervi. Zahvaljujem.\nReč ima narodna poslanica Bojana Božanić.\nPoštovani predsedniče, poštovani ministri, predstavnici ministarstva, koleginice i kolege narodni poslanici, danas smo više puta čuli o važnosti robnih rezervi i o obavezi države da održava dovoljne količine svih onih namirnica koje bi trebale da budu robne rezerve. Isto tako i da onemogući zloupotrebu ovih robnih rezervi i da reguliše poremećaj na tržištu.\nPostavlja se pitanje na osnovu događaja koji su prethodili, da li je država sposobna za to, jer su se pojavili i između ostalog, prepoznajemo probleme skladištenja, sistema javnih skladišta ili kontrole skladištara itd.?\nMoram da primetim da se vidi veće angažovanje države na ovu temu donošenjem zakona o javnim skladištima za poljoprivredne proizvode, zatim uvođenjem strožijeg nadzora nad regulisanjem, odnosno poštovanjem odredbi ovog zakona o kome danas govorimo. Isto tako i uvođenjem robnih zapisa.\nSa druge strane, nije dobro, recimo, da na sajtu Republičke direkcije za robne rezerve nisam primetila godišnji program rada Republičke direkcije, naravno na onaj deo koji se ne odnosi na državnu tajnu. Takođe, moram istaći da smo zabrinuti zbog povećanja cene nafte od nekih dva dinara, o čemu smo već govorili, što će opet doći na teret i na leđa građana. Isto tako i nepostojanje velikih kapaciteta javnih skladišta, odnosno skladišta u vlasništvu države.\nŠto se tiče samog Zakona o javnim skladištima za poljoprivredne proizvode, taj zakon definiše određene uslove kako određena skladišta mogu biti u korišćenju od strane Republičke direkcije za robne rezerve i moraju se registrovati u registru javnih skladišta. Na samom sajtu sam videla da imamo oko 92 hiljade tona kapaciteta skladištenja ovih, pre svega poljoprivrednih proizvoda, pa postavljam pitanje da li je to dovoljno i tu sve u 15 javnih skladišta koja su licencirana prema ovom zakonu o javnim skladištima za poljoprivredne proizvode.\nZnamo, i ono što smo već do sada pročitali, u 80 skladišta se čuvaju robne rezerve, a samo jedno je u vlasništvu države, kako je rekao ministar, za nešto više od 17 hiljada tona kapaciteta. Da se nadovežem na neku priču od ranije, mislim da sigurno u nekim krajevima i u nekim oblastima Srbije ima dosta napuštenih objekata u ruralnim krajevima gde se može iskoristiti i uložiti deo sredstava upravo u organizaciju tih prostora, da to budu prostori za skladištenje robnih rezervi u državnoj svojini.\nNa sajtu Republičke direkcije sam videla da je rebalansom budžeta za 2013. godinu opredeljeno nešto malo više od pet milijardi dinara za organizaciju rada Republičke direkcije. Međutim, za kapitalna održavanja zgrada i objekata moram da kažem da je samo 248 miliona dinara, za dovođenje skladišnih kapaciteta Republičke direkcije za robne rezerve na optimalan nivo, kako stoji u budžetu. Volela bih da znam da li su ta sredstva utrošena i na šta su utrošena? Da li smo doveli određene skladišne kapacitete na optimalan nivo?\nSlažem se da treba štedeti i da u ovom sada budžetu mora da se obrati pažnja i da se manja sredstva opredele za različite svrhe, ali sigurno da to ne treba da bude za oblast robnih rezervi, što bi bilo izuzetno problematično ukoliko uđemo u neku situaciju, npr. elementarne nepogode, jer Srbiju svake godine pogađa neka elementarna nepogoda.\nImali smo situacije, o čemu smo dosta čuli, prodaja državnog žita, naplata tog skladišnog prostora bez obzira što tog žita tamo nije bilo, pa pored toga me interesuje da li su ispitivane i robne rezerve drugih namirnica i da li one postoje i način skladištenja ovakvih namirnica, dakle, osim žita sa kojim je u prethodnom periodu bilo problema?\nPo ovom zakonu Vlada bi trebalo da usvaja godišnji program robnih rezervi, finansijski plan. Takođe mislim da bi plan investicija u javna skladišta trebalo da se nađe u tom godišnjem programu i mislim da nije bila ideja koja se odnosi na te srednjoročne planove koji je po prethodnom zakonu trebalo da postoje i trebalo je da se radi, a čuli smo da od toga nije bilo ništa.\nImam još jedno pitanje na temu javnih skladišta, odnosno skladišnog prostora. Kaže se u obrazloženju zakona da će do 2020. godine ulaganja u skladišni prostor da budu 172 miliona evra. Pretpostavljam da se misli na teritoriju EU i svih onih država koje pripadaju sada energetskoj zajednici. Da li će ova sredstva obezbediti Evropska unija, jer ovde u zakonu upravo piše da će naša operativa sprovoditi izgradnju tih javnih skladišta, pa me zanima na osnovu čega to znamo, na osnovu kojih parametara?\nSvakako opet nadovezujući se na to, sada bih prešla na drugi zakon koji je Zakon o potvrđivanju Aneksa broj 2. Sporazuma o ekonomskoj i tehničkoj saradnji u oblasti infrastrukture između Srbije i Kine i postavila pitanje – kako ćemo obezbediti da srpska privreda, pre svega građevinarstvo i naši građevinari budu uključeni u izgradnju ovih infrastrukturnih projekata koje ćemo raditi sa Narodnom Republikom Kinom? Treba znati da u članu 5. stoje izmene koje govore o načinu izbora ponuđača, odnosno neće se raditi javna nabavka za izbor ponuđača za ove infrastrukturne projekte. Dakle, kako ćemo odrediti tog izvođača i naravno kako ćemo obezbediti da to budu neke firme, naravno iz srpske građevinske industrije?\nDa li je Srbija kao država potpisnica ovog sporazuma uslovljena ovim kreditom od kineske banke da ne raspisuje javnu nabavku i da li je dostavljeno mišljenje Uprave za javne nabavke? Naravno u svim ovim slučajevima to moramo da učinimo. Takođe, pošto u članu 2. samog sporazuma, dakle, osnovnog sporazuma stoji da će se i projekti i studije za potrebe izrade ovih infrastrukturnih objekata raditi, da li izmene ovog člana 5. Sporazuma koje se navode ovde u Aneksu 2. podrazumevaju da će kineski biroi i kineske agencije raditi isto te projekte i studije, a ne srpske firme?\nTakođe, da li znači da ćemo svu opremu i sve mašine koje budemo nabavljali, kao što stoji u članu 2. izmenama ovog člana 5. u stvari uvoziti i nabavljati iz Kine?\nU obrazloženju Predloga zakona takođe stoji da Srbija neće imati finansijskih obaveza u sprovođenju ovog zakona. Međutim, izmenom člana 6. svi projekti saobraćajne infrastrukture oslobođeni su PDV i carina, kao što je ministar na početku i rekao. Smatram da je to svakako šteta za srpski budžet. Naravno, neće imati nikakvih finansijskih obaveza, ali šteta bi sigurno bila primetna, jer mislim da je država Srbija možda mogla da uspostavi malo bolju pregovaračku poziciju u čitavoj ovoj priči u okviru ovog sporazuma i da smo ipak pored vrlo važne stvari, a to je da imamo ove infrastrukturne projekte, da ih realizujemo, a da ostvarimo i određene prihode u budžetu.\nŠto se tiče Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kanadske komercijalne korporacije, sasvim slična pitanja bih htela da postavim jer u tački 5. ovog sporazuma stoji da se neće vršiti procedura javnih nabavki za realizaciju projekata koji su između ostalog navedeni u Aneksu samog Sporazuma i postavljam pitanje opet – da li srpske kompanije neće imati mogućnost da učestvuju u realizaciji samog projekta zato što konkretno stoji da Kanadska komercijalna korporacija dostavlja ponude kanadskih kompanija? Vrlo je važno da to znamo, koliko ćemo imati, odnosno da li postoji obaveza angažovanja domaćih srpskih izvođača, opreme i srpskih proizvoda. Da li ovi sporazumi znače da će projekti isključivo realizovati kanadske kompanije i da li one imaju pravo preče realizacije, s obzirom da Sporazum važi pet godina za sve projekte koji su navedeni, a ima još nekoliko oblasti pored oblasti energetike?\nZa izgradnju Auto-puta na Koridoru 11, Beograd-Južni Jadran, za izgradnju Auto-puta Pojate-Preljina davno je prošao minut do dvanaest i moram da vam kažem da za zapadnu Srbiju auto-putevi predstavljaju opstanak i ništa drugo nego samo goli opstanak, iako država ne misli da se baš svi preselimo ovde u Beograd, zaista apelujem da se krene u realizaciju ovih projekata što pre, ali da se pre svega vodi računa o srpskoj privredi i srpskom građevinarstvu i kako da pomognemo našim privrednicima.\nMinistar Zorana Mihajlović ima reč.\nSamo nekoliko objašnjenja. Da krenem od ovog sporazuma između Vlade Srbije i Kanadske korporacije. Da li će se graditi i kako će se graditi zavisi od studije izvodljivosti koja mora da se uradi. Ovo je prosto krovni sporazum. Drugo, kanadska strana predlaže svoje kompanije, a srpska svoje kompanije. Ukoliko kanadska strana predloži svoju kompaniju koja obezbedi i finansiranje po određenim modelima, koja ne podrazumevaju nikakvu garanciju države, u tom slučaju prema tom sporazumu jeste izuzeta od procesa javnih nabavki, što ne znači da u procesu ugovaranja, to je dug period, neće biti naravno napravljeno da tu budu i naše kompanije.\nDruga stvar, na početku kada ste pričali o Zakonu o robnim rezervama pitali ste za novac, da li će EU itd, pre svega naše procene kažu da je potrebno Srbiji za narednih devet odnosno deset godina, kada govorimo o skladišnom prostoru, potrebno uložiti 50 miliona evra a ne 130, koliko tu stoji, koliko mislim da je greška. Drugo, za nabavku naftnih derivata je potrebno 600 miliona evra za narednih 10 godina. To je novac koji ćemo obezbeđivati mi kroz sve ovo što sam pričala, odnosno pre svega kroz ovu naknadu o kojoj smo govorili i kroz eventualno neke dodatne projekte. Ali, ponavljam još jednom, Srbija već sada ima u strukturi svojih skladišnih prostora određene skladišne prostore i zato taj iznos u narednih devet godina za dodatne skladišne prostore nije tako visok koliko se očekuje, ali za nabavku naftnih derivata mi to moramo da nabavimo i tu moramo da držimo 90 dana. Hvala.\nMinistar Rasim Ljajić ima reč.


EU daje BiH dodatnih 2,2 milijuna eura za borbu protiv korupcije | Jabuka.tv\nEuropska unija uložit će dodatnih 2,2 milijuna eura u sljedeće dvije godine u Bosni i Hercegovini kako bi se ojačali kapaciteti te zemlje za borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije.\nOvo je ključno pitanje za napredak na putu ka članstvu u EU, kazao je Sinno.\nNe treba EU govoriti koliko je korupcija veliki problem u BiH. Nije nikakva tajna ni da je to prioritet ne samo u BiH nego u cijeloj regiji, kazao je Sinno dodajući kako se više ne može tolerirati situacija u kojoj pripadnici organiziranih kriminalnih skupina odlično surađuju, a u pravosuđu takve suradnje uopće nema ili je na nezadovoljavajućoj razini.\nŽelimo biti što bliže stvarnosti, kazala je francuska tužiteljica dodajući kako će posebna pozornost biti posvećena načinu pljenidbe nezakonito stečene imovine, bez čega ne može biti ni učinkovitih ishoda pravosudnih postupaka.\nborba protiv korupcije Bosna i Hercegovina europska unija korupcija\nMostar: Muškarac uhvaćen s marihuanom i ecstasyjem\n17. svibnja 2019. u 9:14\nOvi iz EU nisu normalni,pa toliko se ukrade u nas za mjesec dana.\n17. svibnja 2019. u 10:49\nZa mjesec dana?\nPa ti nisi dobro informiran!\nPuno vise od ovog iznosa se ukrade ili podjeli na dnevnoj osnovi.\n17. svibnja 2019. u 10:21\nNe dajite pare, samo odu u privatne ruke podobnima..\n17. svibnja 2019. u 11:40\nNe zadužujte nas više.\n17. svibnja 2019. u 12:29\nTo je najbolje sve odmah u” plave kuverte” i podijeliti od bolnica preko policije do sudstva da se malo novčanici sirotinje rasterete heheeee\n17. svibnja 2019. u 20:10\nAauuu..koja budalaština.Ali i ti je dio korupcije jer će dati kome ne treba dati.ono u talu onaj tko daje s onim kome daje..Ih, ko da smo mi od jučer..


Izraelski napadi postaju sve brutalniji: U napadima na civile u Gazi koriste bijeli fosfor? - Vijesti - Index.hr\nPiše: E.M., Hina, R.J., Media Servis\nponedjeljak, 21.7.2014. 21:36


IPA Montenegro – Naša delegacija na svečanosti IPA Slovenije povodom održavanja IX nacionalne konferencije\nDelegacija IPA Sekcije u sastavu predsjednik Vojislav Dragović i presjednik Regije Centar Sead Frljučkić su u periodu od 13-15.04. boravili u Sloveniji-Kranjska Gora, na svečanosti IPA Slovenije povodom održavanja IX nacionalne konferencije.\nNa svečanosti povodom održavanja kongresa, govorili su presjednik IPA Slovenije Stanislav Ficko i vd direktora slovenačke policije g.Simon Velički.\nPrisustvo na kongresu su, uz našu delegaciju, uzele delegacije iz IPA: Austrije, Slovačke, Srbije, Hrvatske, Mađarske, Makedonije, Hrvatske, Italije i BiH. Sa predstavnicima IPA delegacija je bilo razgovora o aktuelnom momentu za IPA organizaciju kao i o modalitetima dalje međusobne saradnje.\nZa goste je nakon oficijelnog dijela upriličen obilazak važnih mjesta po turizam u Kranjskoj Gori, uz gostoljubivost domaćina na svakom koraku.\nTokom večeri upriličeno je druženje i večera od strane organizatora u restoranu hotela Ramada, kojom prilikom su i razmijenjeni prigodni pokloni od svih medjunarodnih predstavnika i članova IPA sekcija.Tom prilikom smo i upoznati da je na održanom kongresu za presjednika IPA Sekcije Slovenije izabran g.Jože Senica.\nKao i mnogo puta do sada i ovo druženje i svečanost koje organizuju članice Internacionalne policijske asocijacije pokazalo se uspješno kroz razmjene iskustva, druženja i prijateljstva što i jeste cilj svim članovima asocijacije.\nBy ipamonte|2018-04-19T06:41:19+00:00April 19th, 2018|Aktivnosti, Medjunarodne aktivnosti|Comments Off on Naša delegacija na svečanosti IPA Slovenije povodom održavanja IX nacionalne konferencije


Robi Vilijams na otvaranju Svetskog prvenstva u fudbalu - Smedia\nRobi Vilijams na otvaranju Svetskog prvenstva u fudbalu\nBritanski pevač Robi Vilijams, zvezda ruske opere Aida Garifulina i dvostruki svetski prvak u fudbalu u sastavu Brazila Ronaldo učestvovaće na ceremoniji otvaranja prvenstva sveta 2018. godine u Rusiji, saopštila je pres-služba FIFA.\n„Tako sam srećan, drago mi je što ću ponovo doći u Rusiju - ovog puta radi jedinstvenog nastupa. Mnogo toga sam postigao, ali otvaranje Svetskog prvenstva u fudbalu pred 80 hiljada gledalaca sa tribina i miliona ljubitelja igre iz čitavog sveta - to je jednostavno dečji san“, rekao je Robi Vilijams.\nCeremonija otvaranja Svetskog prvenstva će biti održana 14. juna na moskovskom aerodromu „Lužnjiki“ uoči prve utakmice turnira u kojem će se sastati Rusija i Saudijska...


Besplatna struja i za podstanare\n08. avgust 2018. 13:49:56\tPročitano 1317 puta\nViše iz ove kategorije « Aromatizovane vode kao šećerne bombe "Kada sam se vratila kući sa mora, dobila sam račun za telefon od 65.000 dinara": Srbima se internet u romingu uključuje sam? »


Best Western Humboldt Bay Hotel Eureka, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Best Western Humboldt Bay Hotel: Datum dolaska :\nBest Western Humboldt Bay Hotel - Opis\nkategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Eureka. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Televizija, Satelitska televizija. Nalazi se u ulici 232 West Fifth Street, pozicija mu je zapad za grad Eureka, a od centra je udaljen samo 12 minuta hodom.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer whirlpool. Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nBest Western Humboldt Bay Hotel tip(ovi):\nBest Western Humboldt Bay Hotel sadržaji i usluge\nHotel ima 2 soba/e/u, i to od soba tipa The rose garden room do soba tipa The rose garden room. Cene najjeftinijih soba u hotelu The Ship's Inn kreću se od 11 830 dinar - Srbija . U hotelu The Ship's 844 m -\nNa 7 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 1125 H Street, a pozicija mu je jugoistok za grad Eureka. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela 1,2 km -\nStil hotela Eureka Town House Motel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking. Nalazi se u ulici 933 4th Street, pozicija mu je severoistok za grad Eureka, a od centra je 1,4 km -\nProverite cene i raspoloživost za Best Western Humboldt Bay Hotel: Datum dolaska :


Sedam vekova manastira Krupe Archives - GracanicaOnline.info\nOznaka: Sedam vekova manastira Krupe\nObjavljeno 12. oktobra 2017. 13. oktobra 2017. by Ivan MiljkovićU kategoriji IntervjuiTagged Darko Dozet, Sedam vekova manastira Krupe\nIzložba fotografija Darka Dozeta, „Sedam vekova manastira Krupe“ biće otvorena u galeriji Doma Kulture u Gračanici u sredu 11. oktobra u 11 časova, saopštili su organizatori.\nViše „„Sedam vekova manastira Krupe“, izložba fotografija Darka Dozeta“ →\nObjavljeno 10. oktobra 2017. by Ivan MiljkovićU kategoriji KulturaTagged Gračanica, Darko Dozet, Sedam vekova manastira Krupe\n23. januara 2020., 18:29


KRENUO PARTIZAN Šćepanović na okupu ima 17 košarkaša - Srpskainfo\nFOTO KK PARTIZAN\nTrener Vlado Šćepanović izvršio je prvu prozivku u Hali sportova “Ranko Žeravica”, gdje će njegovi košarkaši trenirati do četvrtka 20. avgusta, nakon čega će crno-bijeli bazični dio priprema odraditi u Vrnjačkoj Banji.\nUslijed zauzetosti Štark Arene zbog virusa kovid-19, košarkaši Partizana su u novu sezonu ušli iz svog nekadašnjeg doma, a na prvom treningu pojavilo se 17 igrača: Kodi Miler-Mekintajer, Rade Zagorac, Markus Pejdž, Nemanja Dangubić, Nemanja Gordić, Stefan Janković, Ognjen Jaramaz, Brajan Angola, Novica Veličković, Nikola Janković, Rašon Tomas, Uroš Trifunović, Vilijam Mozli, Dušan Tanasković, Luka Tarlać, Nikola Radovanović i Lazar Stefanović.\nKako je saopšteno, u zavisnosti od zdravstvenih okolnosti, crno-bijeli će zakazivati pripremne utakmice, a za sada je potvrđeno učešće na turniru u Sarajevu od 4. do 6. septembra, gdje će učestvovati i Igokea, francuski Metropolitans i Budućnost.\nSport KK Partizan\nOLAKŠANJE U PARTIZANU Testovi članova kluba na virus korona NEGATIVNI


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Podgorica :: Danas ponovo biraju predsjednika opštine\nTUŠKI PARLAMENT 15. 03. 2018. 07:30 >> 07:27 0\nDanas ponovo biraju predsjednika opštine\nOdbornici u Skupštini Gradske opštine Tuzi danas će ponovo birati predsjednika Opštine, budući da je voljom skupštinske većine poništena odluka, kojom je na tu poziciju izabran Abedin Adžović. Ko će biti kandidat, iz DPS-a ne otkrivaju. Iz Albanske alternative kažu da je u Tuzima na djelu politički amaterizam i neznanje, jer skupštinka većina nema kapaciteta ni da izabere predsjednika a kamo li da vodi Opštinu.\nPrvi pokušaj odbornika da izaberu predsjednika opštine Tuzi bio je neuspješan. Abedin Adžović iz DPS-a dobio je 16 glasova, što je svega polovna ukupnog broja odbornika, pa je samim tim cijeli izborni proces bio je suprotan Statutu.\n"I zbog toga sva radnja koja se u tom aktu desila je apsolutno nevažeća. Da bi ispravili stvari mi smo odlučili da donesemo određeni broj zaključaka kojim ćemo sve to poništiti i obavezati predsjednika Skupštine da u skladu sa Statutom tu procesnu radnju ponovi", kazao je Halil Duković iz DPS-a\nNo, iz Albanske alternative upozoravaju da se greške ne mogu ispraviti na taj način. Odluke Skupštine može poništiti isključivo Upravni sud.\n"Ono što se sinoć desilo na žalost je još jedna proceduralna greška. Zaključkom ne može se ništa ponistiti. Zaključkom, znači, konstatovati nešto i odluka Skupštine jer Skupstina nije kafana i pijaca. Zaključkom ne možete ništa uraditi. Skupština donosi odluke, a ne zakljucke, i po tome se razlikuje od kafane", ističe funkcioner Albanske alternative, Nik Đeljošaj.\nDa li će Adžović biti ponovo kandidat za prvog čovjeka Tuzi odlučiće DPS.\n"To je stav DPS-a. Vjerujem da mi imamo dovoljan broj kandidata, a mi ćemo se dogovoriti hoče li biti isti. Vjerujemo, ko god bio, biće kvalitetan kadar, kao i do sada", kazao je Halil Duković.\nĐeljošaj smatra da, ako bi Adžović bio opet kandidat, to bila bi još jedna greška skupštinske većine.\n"Jasno je da skupštinska većina u Tuzima nema kapaciteta i znanja da izabere predsjednika, a ne da vodi Opštinu", poručio je Đeljošaj.\nSjednica Skupštine opštine Tuzi zakazana je u podne, na kojoj bi trebalo da se u drugom pokušaju izabere predsjednik.\nAA: Spomenik Skenderbegu i u Tuzima\n03. 08. 2018. 12\nTuzi samostalna opština do kraja godine\n20. 07. 2018. 7\nAbedin Adžović predsjednik Opštine Tuzi\nKajošaj reizabran za predsjednika


Kako se igra poker sa kartama uhlgb\nOPIS IGRE Poker je popularna kartaška igra u kojoj se igrači sa zatvorenim ili djelomično zatvorenim kartama klade u središnji pot. Pot osvaja osoba s najjačom kombinacijom karata ili osoba koja je povisila ulog, a ostali su odustali. Poker je evoluirao, pogotovo u drugoj polovici dvadesetog stoljeća. Na početku poker se igrao na brodovima na rijeci Mississippi. Bila je to igra sa samo 20 karata u špilu. 4 igrača bi dobila svaki po 5 karata, a onaj s najboljim kartama u ruci je bio pobjednik. Danas imamo mnogo raznih poker igara. Igre sa kartama - pravila Lora (ili Lorum) se igra sa 32 karte.Lora je podeljena na 7 igri. -Srce (odneti što manje srca) -Kralj herc (ne uzeti popa u srcu i zadnju ruku) -dame (uzeti ili ne uzeti sto manje dama) -minimum (sto manje ruka) -PP - Pub i Pop (Uzeti što manje pubova i Kraljeva) See full list on igrajkarte.com Pravila kartaških igara. Podkategorije u kategoriji Pravila kartaških igara: Igre sa izbacivanjem karata. Igre sa licitiranjem. Adutske igre. Igre sa dodavanjem i penjanjem Video poker igre i aparati dolaze u kombinaciji i sa ostalim popularnim kazino igrama, kao što su rulet ili blackjack, čije su varijacije takođe dostupne za besplatnu igru. Kako postati dobar poker igrač? Potrebno je puno znanja, rada i veštine, kao i samodiscipline da se držite isprobanih poker strategija. Governor of Poker 2 2. del te igre Governor of Poker 3 Tretji del te zelo priljubljene igre s kartami swf Classic Poker Poker swf Good Ol' Poker Poker igra Goodgame Poker Izkaži se s premišljeno strategijo, sposobnostmi in uživaj ob igranju pokra swf Flash Poker Čas je za poker! swf Royal Poker Poker igra\nPoker igre obično uključuju prisilne uloge, koji se u Hold'em i Omaha igrama nazivaju veliki i mali blind. Ovi prisilni ulozi čine početni pot u svakoj poker ruci, što\n3 нов. 2020 Dobitne kombinacije u pokeru su osnova igre, stoga ih svi igrači moraju Rangiranje ruku odnosi se na najbolju kombinaciju od pet karata koju o vrstama pokera sa zajedničkim kartama i da u vrstama igre bez istih nek U Duplikat poker turnirima, igrači se takmiče protiv protivnika koji igraju tačno za jednim stolom u Duplikat Poker turniru,daje igračima saznanje o kartama u\nKARTE : Poker se igra sa standardnim Engleskim Špilom,od 52 karate. Klađenje,ostali mogu da prate,bez obzira šta imaju u svojim kartama.\nMafia Poker Texas Hold'em Poker Phase 10 Slično kao remi Golf Solitaire Pro Karte Gaps Solitaire Pasijans Castles in Spain Pasijans Skat Njemačka igra sa kartama Solitaire Master Tri igre u jednoj Rummy Remi Classic Solitaire 2 Pasijans 4 Colors Multiplayer Uno igra\nVideo poker igre i aparati dolaze u kombinaciji i sa ostalim popularnim kazino igrama, kao što su rulet ili blackjack, čije su varijacije takođe dostupne za besplatnu igru. Kako postati dobar poker igrač? Potrebno je puno znanja, rada i veštine, kao i samodiscipline da se držite isprobanih poker strategija. Governor of Poker 2 2. del te igre Governor of Poker 3 Tretji del te zelo priljubljene igre s kartami swf Classic Poker Poker swf Good Ol' Poker Poker igra Goodgame Poker Izkaži se s premišljeno strategijo, sposobnostmi in uživaj ob igranju pokra swf Flash Poker Čas je za poker! swf Royal Poker Poker igra Ova igra kartama besplatno se igra, i to s jednim špilom karata (iako postoje verzije koje se igraju s dva špila), i sve karte su otvorene, odnosno okrenute licem prema gore. Postoji osam stupaca karata, a cilj je isti kao u Klondike pasijansu - složiti karte po znakovima na četiri predviđene hrpe. Komplet karata za igru Magarca sadrži 8 puta po 4 karte, jednakih boja i sa različitim životinjama, a pored Magraca koji se koristi u igri postoji i jedan rezervni. U igri može sudjelovati od 2-8 igrača, a prema broju igrača, iz kompleta se uzima i toliko garnitura i karta "magarac". Poker je kartaška igra koja se igra sa špilom od 32 karte koje su podijeljene u 4 znaka: herc, pik, kara i tref. U svakom znaku su brojevi od 2-10, te dečko, dama, kralj i as. Sastoji se od klađenja u pot koji uzima osoba sa najjačom kombinacijom karata (skala u boji, poker, full house, boja, skala, tris, dva para, par, najveća karta). Piramida pasijans je veoma zabavna igra sa kartama. Ako voliš da igraš pasijans tek treba da probaš ovu! Kako se igra? Piramidu treba osloboditi svih karata tako što ćeš kombinovati dve karte čiji je zbir 13. Kralj sklanjaš tako što jednostavno klikneš na njega. Ako više nemaš šta da ukombinuješ možeš da umeš kartu iz špila. PROČITAJ OVO: Najbolji trik sa kartama koji Džebra radi (po svom skromnom mišljenju) (HD Official video) ČITAJ DALJE!Nakon ̶v̶e̶l̶i̶k̶o̶g̶ ̶u̶s̶p̶e̶h̶a̶ prv\nTri varijante pokera su draw poker, stud poker i poker sa zajedničkim kartama. Svaka od varijanti ima svoja pravila, koja se više ili manje razlikuju od ostalih. Među najpopularnije vrste pokera spadaju Texas Holdem, 5 Card Stud, 7 Card Stud, 5 Card Draw i Omaha . Poker je popularna kartaška igra, u kojoj se igrači sa zatvorenim ili djelimično zatvorenim kartama klade u središnji pot. Ova igra seže daleko u prošlost, ali popularnost doživljava pojavom savremenih poker turnira, a planetarnu popularnost stiče pojavom online pokera i hole – card kamera. Preden se podaš za spletne poker mize, se moraš seznaniti z osnovnimi razvrstitvami kombinacij in pravili igre Texas Hold'em. Tukaj je 10 kombinacij, ki jih mora poznati vsak igralec, preden se pridruži igri. Kako Se Igra Poker Sa Kartama, wolf run slots free canada, loc:ar heart las vegas casino, dracula castle slot machine Simply visit any of the online casinos that are listed below and follow the instructions to redeem a casino bonus and play your favorite casino games. These casinos are always offering Kako Se Igra Poker Sa Kartama new bonuses and promotions to their Kako Se Igra Poker Sa Kartama players.


"VI NE LIČITE NA SVINJU, ALI STE IPAK SRBIN... MARŠ IZ AVIONA": Beograđanin tužio avio-kompaniju! Sud propustio da "Svis eru" izrekne DRAKONSKU KAZNU!\nSRAMOTNA PRESUDA: "Svis er" izgubio sudski spor zbog diskriminacije\n11.07.2018. 19:43h 11.07.2018. 21:12h\nSve ove situacije i uvrede Lens je prijavljivao menadžmentu "Svis erlajnsa" u žalbama, ali se kompanija nije time bavila, da bi u septembru 2014. za Lensa usledila nova zabrana letenja avionima te kompanije, bez ikakvog razloga. Nakon toga je i Lens presavio tabak i tužio kompaniju, a cela presuda i obrazloženje Višeg suda doneto u junu 2017. objavljeno je u listu Politika na 12 sitno kucanih strana.\nPOVREDA ČASTI I UGLEDA "Svis er" da plati pola miliona\nPresudom je "Svis eru" zabranjeno da dalje diskriminiše i sprečava Lensa da putuje tom kompanijom, i naznačeno da će kompanija svaki put ukoliko prekrši presudu Lensu platiti penale od 100.000 dinara. Na ime naknade nematerijalne štete zbog duševnih bolova, povrede prava ličnosti, časti i ugleda "Svis er" će tužitelju platiti 500.000 dinara. Odlukom suda odbijen je zahtev tužitelja da taj iznos bude 100.000 evra. Takođe, kompanija se presudom obavezuje i da Lensu plati troškove sudskog postupka u visini od 211.800 dinara, kao i da ovu presudu objavi o svom trošku u dnevnom listu Politika. Prema podacima sa sajta Politike, jedna strana oglasnog prostora košta i do 185.000 dinara bez PDV, što znači da je za 12 strana "Svis er" morao da izdvoji i do 2,22 miliona dinara bez PDV.\n( Kurir / Sanja Đorđević)\nSwiss airaviokompanijadiskriminacijaSvis eraviosaobraćajavioniBojan Mark Lens


Italijanski specijaliteti na srpskim stolovima | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Najave i obaveštenja | Vikend italijanske hrane\nNapredak KK intervju fudbal SNS Crveni krst košarka Nenad Stanković hapšenje škole predsednik opštine Dušan Ostojić pozorište izbori budžet Niš Miodrag Tasić Beograd saobraćaj Radio Aleksinac Žitkovac festival Aleksinački Rudnik DS Dveri NATO Centar za kulturu i umetnost opština Ivan Dimić Aleksinac.Net Aleksandar Vučić\nItalijanski specijaliteti na srpskim stolovima\nZa ljubitelje dobre hrane i italijanske kuhinje naredni vikend biće prilika da se, po prvi put u Aleksincu, probaju jela sa tartufima.\nOriginalni italijanski specijaliteti sa ovim skupocenim gljivama služiće se u gril-restoranu "Popaj", i to po povoljnim cenama jela uz koje tartufi, kao dodatak, idu gratis. Vlasnik restorana odlučio je da svoje sugrađane upozna sa ovim "podzemnim blagom" jer je tartufe dobio na poklon od prijatelja iz Istre, a namera mu je da ukus jela koja spadaju u "high class" približi i aleksinčanima.\nInače, poslednjih nekoliko godina, takozvani "lovci na specijalitete" dolaze u naše krajeve sa specijalno treniranim psima za pronalaženje tartufa. Pečurke te vrste koje budu pronađene na ovim prostorima uglavnom završe u Italiji, a smatra se da su ovdašnji tartufi odlični po svojim svojstvima.\nNažalost, domaće stanovništvo je, može se reći, potpuno nezainteresovano za ovaj vid zarade iako se cena grama tartufa kreće od 4 do 7, pa čak i preko sedam evra za bolje komade.\nDa je potraga za ovom delicijom unosan posao govori i činjenica da tragači, ne žaleći uloženi novac, kupuju pse od po 4000 evra koji su trenirani za pronalaženje tartufa.\nVlasnik restorana "Popaj" očekuje da se "Vikendu italijanske kuhinje i vina", koje planira za 3. i 4. februar (od 18.00 do ponoći), odazovu pravi ljubitelji kvalitetne hrane i dodaje da će petak i subota možda biti prilika i da se pokrenu neke ideje oko razvijanja "tartuf-biznisa" u našoj opštini.\n# tartufi kuhinja hrana Italija Popaj restoran Saša Stamenković\nBravo, Stamenkovicu ! Dolazim i donosim srpsko vino za uz italijansku hranu !\nDan zaljubljenih u Popaju


U Crnoj Gori mera samoizolacije produžena za još dve nedelje | Novosadski informativni portal 021\nSvima koji su u Crnoj Gori u karantinu ili samoizolaciji, a tokom boravka nisu imali simptome novog virusa korona, samoizolacija u porodičnom smeštaju biće produžena za još 14 dana.\nInfo 28.03.2020. | 09:20 > 10:29\nOva mera navedena je u naredbi koju je na preporuku Instituta za javno zdravlje donelo Ministarstvo zdravlja Crne Gore.\nPrevoz do porodičnog smeštaja biće obavljen uz propisane mere prevencije infekcije virusa, piše Srna.\nNaredba je objavljena u Službenom listu i stupila je na snagu.


POPOVIĆ Napustiti koaliciju sa SDA, Srpska će i dalje slaviti 9. januar! | Trebinje Live\nPOPOVIĆ Napustiti koaliciju sa SDA, Srpska će i dalje slaviti 9. januar!\nPravni ekspert Vitomir Popović smatra da, nakon odluke Ustavnog suda BiH, kojom je Dan Republike Srpske - 9. januar proglašen neustavnim, Srpska treba da nastavi da proslavlja ovaj datum, a njeni predstavnici napuste institucije BiH.\n"Narodna skupština nema nijedan razlog da na dnevni red stavlja izmjene Zakona o praznicima, već treba da poštuje 9. januar kao Dan Republike. Mi u Srpskoj ćemo to da slavimo, sada možda i u većoj mjeri nego ranije", izjavio je Srni Popović i istakao da bi Skupština u vezi sa ovim pitanjem trebalo da se postavi u skladu sa deklaracijom, koju je ranije usvojila.\nOn smatra da je odluka poruka i za predstavnike Republike Srpske u institucijama BiH, naročito za one koji su u koaliciji sa SDA, da treba da ih napuste.\n"Predstavnici Republike Srpske u institucijama BiH, odnosno onih stranaka koje podržavaju Bakira Izetbegovića treba da stave prst na čelo i da vide gdje im je mjesto jer će na najgrublji način biti žigosani od naroda kome pripadaju, a to ne bih poželio nikome", kaže Popović.\nOn je ocijenio da je Ustavni sud donio političku odluku, koja će udaljiti odnose između naroda u BiH.\nPopović smatra da Republika Srpska treba da uzdignute glave radi ono što je predviđeno njenim ustavom i zakonima i da polako ignoriše ono što se dešava na nivou BiH.\n"Ovdje treba nedvosmisleno kazati da je BiH preživjela do ovog perioda, ali nema nikave šanse da preživi u budućnosti jer, ako ne uvažavate dva konstitutivna naroda u BiH, o čemu onda raspravljamo", poručio je Popović.


Ambasada Republike Češke u Bosni i Hercegovini u saradnji sa Privrednom /Gospodarskom komorom Federacije Bosne i Hercegovine i Privrednom komorom Republike Srpske, te Kantonalnom privrednom komorom Tuzla, organizuje seminar pod nazivom „Predstavljanje tehnologije tretmana prečišćavanja otpadnih voda pomoću vještačkih močvarišta" .\nU posljednjih nekoliko godina pokrenuta je izrada planova za izgradnju prečistača otpadnih voda i sistema prikupljanja i odvodnje otpadnih voda, i to kako za veće gradove, tako i za manje opštine/ općine i naselja/sela. Seminari će biti održani u 4 grada (Tuzla, Banja Luka, Sarajevo, Mostar) Bosne i Hercegovine, a njihov cilj je unapređenje sistema tretmana otpadnih voda, te jačanje veze između kompanija koje razvijaju tehnologije i donosioca odluka, tj. prije svega rukovodstva opština / općina, javnih komunalnih preduzeća i deponija i industrijskih kompanija. Cilj ovih seminara je predstaviti i ponuditi niskobudžetno i po okoliš prihvatljivo rješenje za tretman otpadnih voda pomoću vještačkih močvarišta, posebno pogodnih za udaljena područja i opštine/općine bez postojećeg prečistaća otpadnih voda, te dobiti povratnu informaciju od potencijalnih klijenata.\nPrisutni će nakon prezentacija, imati priliku razgovarati sa predstavnicima čeških kompanija o mogućnostima saradnje i eventualnom učešću na javnim tenderima.\nViše o seminaru, terminima održavanja i načinu prijave možete naći ovdje.


Vladimir Gligorov: Tržište rada\n► Vladimir Gligorov: Tržište rada\nKoji je primer tržišta rada koje dobro funkcioniše? Šta bi trebalo da ga karakteriše? Verovatno tri karakteristike: puna zaposlenost, povećana aktivnost i prilagodljivost na sve one promene koje bi mogle da imaju uticaj na zaposlenost i nezaposlenost. Američko tržište rada uglavnom ima sva ta svojstva.\nAko se pogleda kretanje stope nezaposlenosti u posleratnom periodu, dakle u poslednjih sedamdesetak godina, prosečna stopa je 5,8 odsto. U pojedinim periodima bila je viša, recimo posle naftnih šokova sedamdesetih godina, ili posle dezinflacije osamdesetih godina, ili posle, ili na prelomu vekova, a i posle 2008. Trenutno je negde oko pet odsto. Imajući u vidu da nije često bila ispod pet odsto, moglo bi se reći da je to otprilike i stopa pune zaposlenosti jer je ređe stopa bila manja, a bila je ponekad i znatno viša usled negativnih privrednih kretanja. Otuda je prosečna stopa u dužem periodu iznad stope pune zaposlenosti, ali kao što se vidi, ne mnogo. Što znači da se samo tržište rada relativno brzo prilagođava na povremene krize koje imaju za posledicu povećanje broja nezaposlenih.\nOpet, stopa zaposlenosti, dakle udeo zaposlenih u ukupnom stanovništvu starijem od 16 godina, kretala se negde između 55 odsto odmah posle rata, do gotovo 65 odsto negde na prelomu veka, da bi se potom smanjila do oko 60 odsto, gde se trenutno nalazi. Ovo povećanje stope zaposlenosti svakako je posledica povećanog broj zaposlenih žena. Smanjenje posle 2008. govori o velikom uticaju finansijske krize. Kako se tržište rada još uvek oporavlja, trebalo bi očekivati dodatni rast stope zaposlenosti, ali ne naročito veliki.\nOvo zato što je stopa aktivnosti, gde spadaju i zaposleni i nezaposleni, u odnosu na ukupno stanovništvo starije od 16 godina, posle gotovo neprestanog rasta od sredine šezdesetih godina od oko 58 odsto do oko 67 odsto, počela postepeno da se smanjuje, da bi sada bila negde oko 63 odsto. Imajući u vidu da je ta stopa neosetljiva na promene u broju stopa zaposlenih i nezaposlenih, to bi trebalo da znači da je naprosto manji broj aktivnih, što je posledica u najvećoj meri demografskih promena. Jedan broj neaktivnih mogao bi da se vrati na tržište rada, ali to verovatno nije veliki broj, ako se imaju u vidu i stope nezaposlenih i zaposlenih.\nImajući u vidu ovih nekoliko podataka, moglo bi se zaključiti da američko tržište rada zaista teži da obezbedi punu zaposlenost, ima sposobnost da se prilagodi povećanju broja ljudi koji traže posao i uspešno se prilagođava negativnim uticajima na privredna kretanja. Čak i posle velike recesije 2008, zaposlenje su našli oni koju su ga tražili. Takođe, uticaj globalizacije i tehnoloških promena nije trajno poremetio stanje na tržištu rada. Isto se može reći i za demografske promene, u koje bi se mogao svrstati i priliv radnika iz inostranstva, dakle i uticaj migracija.\nŠta omogućava ovu prilagodljivost tržišta rada? U osnovi, važno sredstvo prilagođavanja trebalo bi da je cena rada, dakle nadnica, plate i drugi oblici kompenzacija za izvršeni rad. I zaista, veoma često se može čuti kako naknade za rad nisu povećane, realno, u Americi u poslednjih nekoliko decenija. Može se raspravljati koliko je to tačno jer postoje sumnje u to da se inflacija meri valjano, ali nezavisno od toga, cena rada čini se da se kretala tako da obezbedi punu zaposlenost i u dobra i posle rđavih vremena. Ukoliko se ona realno nije povećavala, to bi moglo da bude zato što neka druga tržišta nisu delovala kako bi trebalo. Recimo, ukoliko je bilo potrebno veće obrazovanje kako bi se zaradila bolja naknada, trebalo bi videti zašto obrazovni sistem ne funkcioniše valjano. Ili bi problem mogao biti u finansijskom tržištu jer je, recimo, podsticalo ulaganja u nekretnine, a ne u mala i srednja preduzeća, dakle nije valjano podsticalo preduzetništvo. Ili je negativno delovalo povećanje nejednakosti jer su bolju prođu imala jeftini proizvodi od kvalitetnijih; što je onda uticalo i na to koja se stručnost više tražila.\nNo, američka se privreda razlikuje od mnogih, što razvijenih što nerazvijenih privreda po tome što zapošljava. Na ovo utiče i činjenica da je politički sistem veoma osetljiv na to kakvo je stanje na tržištu rada. Stope nezaposlenosti od 10 odsto veoma su retke i kratkotrajne, a gotovo uvek dovode do promene partija i ljudi na vlasti, bilo lokalnoj ili federalnoj. Ovo je drukčije u zemljama sa hronično visokim stopama nezaposlenosti, među koje posebno spadaju balkanske zemlje. Dugoročno prisustvo dvocifrenih stopa nezaposlenosti, uz niske stope aktivnosti i zaposlenosti, a uz veliku emigraciju, ne govori samo o nefunkcionalnosti tržišta rada već i potpunoj odvojenosti politike od privrednih i društvenih kretanja. Uopšteno govoreći, problemi kojima su preokupirani ljudi na vlasti nisu oni koje imaju ljudi koji traže posao. To što i jednima i drugima Amerika najčešće deluje kao nešto potpuno strano, nije nimalo čudno.


Putinova protivnica osniva novu stranku uoči izbora | Predsjednički izbori u Rusiji | Al Jazeera Balkans\nKseniji Sobčak predviđa se svijetla budućnost, ali njenu politiku smatraju bliskom Kremlju.\nOsnivanje nove stranke najavljeno je na predizbornom skupu u MoskviEPA\nKsenija Sobčak, ruska predsjednička kandidatkinja, najavila je osnivanje nove stranke, Partije promjena.\nVijest o osnivanju objavljena je tokom predizbornog skupa, pred nekoliko hiljada pristalica na stadionu u Moskvi, javlja Marija Petkova, Al Jazeerina reporterka.\nSobčak je jedan od sedam protivkandidata ruskog predsjednika Vladimira Putina na izborima koji će biti održani 18. marta.\nOna je objavila da osniva stranku sa Dmitrijem Gudkovim, bivšim opozicijskim parlamentarcem i sinom bivšeg KGB-ovog oficira i političara Genadija Gudkova.\n"Želimo normalan život. Nećemo dozvoliti da naša budućnost bude ukradena. Ujedinjujemo se u Partiji promjena kako bi se ove promjene ostvarile", rekla je ona pred hiljadama pristalica.\nTokom kampanje ona je o ubijenom opozicijskom čelniku Borisu Njemcovu govorila kao o prijatelju. Prikazala je kratki film u kojem se spominje on i deseci drugih novinara i političara koji su ubijeni od 1990-ih godina.\nSobčak, koju je za predsjedničkog kandidata nominovala stranka Građanska inicijativa, predala je 25. decembra prošle godine dokumente ruskoj Centralnoj izbornoj komisiji.\nOna je kćerka reformističkog gradonačelnika Sankt Peterburga Anatolija Sobčaka, čiji je zamjenik svojevremeno bio aktuelni ruski predsjednik Vladimir Putin.\nSobčak se pozicionira kao neko ko je protiv svih ostalih i ko želi privući građane nezadovoljne svim ostalim kandidatima.\nNeki analitičari vide njenu kandidaturu kao pokušaj Kremlja da oživi predsjedničku utrku, prenio je ranije AP.\nI prije najave Sobčak da će se kandidovati opozicijski prvak Aleksej Navaljni, koji se ne može kandidovati zbog krivične presude, upozorio je da bi to moglo ići naruku Kremlju zato što bi njen ulazak u predsjedničku utrku podijelio opoziciju.\nSobčak je odbacila kritike Navaljnog i rekla da želi da se on kandiduje i da bi mogla povući kandidaturu ako se to dogodi.\nOna, naprimjer, vjeruje da su se ruski hakeri koji rade za Vladu miješali u američke izbore 2016. godine.\nSobčak, također, dovodi u pitanje rusko pripajanje Krima, ocjenjujući da su zapadne sankcije zaslužena kazna za to, a kritikuje i odnos vlasti prema neistomišljenicima.\nUprkos tome, mnogi politički posmatrači skeptični su prema njoj, ocjenjujući da ona samo imitira liberalnu proreformsku agendu, navodi AP.\nSobčak osigurala 23.000 potpisa za izbore u Rusiji


Srijeda, 14 Ožujak 2018 13:30\nLana Prlić, potpredsjednica SDP-a bila je gošća emisije Dan uživo na N1 televizije u kojoj je komentirala događanja u SDP-u i aktualna događanja u BiH.\n"On se često spominje. Ako je predložen Enis Bešlagić, zašto ne bi i Bećirović. Pravilo unutar stranke je da se predloži neko unutar ljevice odnosno netko tko je nezavisan. Ako on bude naš kandidat, voljela bih vidjeti reakcije ljudi koji su sputavali to Željku Komšiću ako Hrvati glasaju za Denisa Bećirevića ili za Enisa Bešlagića ili bilo koga drugog.\nPrlić je istaknula da se u RS pravi nova i zdravija ljevica.\nGošća Dana uživo je izrazila nadu da će doći do izmjena Izbornog zakona, ali ne na račun građana.


KRITICARI SU IZABRALI 2022: APSTRAKTNI PEJZAZ 2.0 | Kulturni centar Beograda\nKRITIČARI SU IZABRALI 2022: APSTRAKTNI PEJZAŽ 2.0\nKustoskinja: Ana Ereš\nUmetnici: Dušica Dražić, Siniša Ilić i Bojan Đorđev, Ivana Kličković, Žolt Kovač, Nikola Marković, Goran Micevski, Vladimir Nikolić, Ivan Petrović, Ivan Šuletić\n14. 1 – 24.2. 2022.\nU ciklusu Kritičari su izabrali – tradicionalnoj izložbi koja se kao recepcija kritičara savremene vizuelne umetnosti u Likovnoj galeriji kontinuirano organizuje od 1967 – Ana Ereš, istoričarka umetnosti i dobitnica Nagrade Lazar Trifunović za 2017, priredila je aktuelnu izložbu za 2022.\n…Izložba Apstraktni pejzaž 2.0, koja se održava u okviru programa Kritičari su izabrali, podstaknuta je slojevitom istorijom izlagačkog prostora u kome se održava i razvija se kao komentar na jednu tačku ove istorije – pomenutu izložbu Apstraktni pejzaž iz 1962. godine. Isto kao što Čelebonović pojam preuzima iz francuske kritike modifikujući mu značenje, tako se i za potrebe ove izložbe pojam apstraktni pejzaž koristi „bez krutosti i statičnosti, kao kontekstualni povod za sučeljavanje pogleda savremenih praksi umetnica i umetnika na pejzaž. …Izložba Apstraktni pejzaž 2.0 se ne ograničava na formalno apstraktni jezik slike, već okuplja stavove umetnica i umetnika koji sa različitih metodoloških, medijskih i semantičkih polazišta preispituju pejzaž kao žanr, motiv ili kontekstualni i jezički okvir svojih umetničkih ispitivanja…\nAna Ereš je naučna saradnica na Odeljenju za istoriju umetnosti Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu. Bavi se istraživanjem modernizma, istorije izložbi i jugoslovenskog umetničkog prostora u 20. veku. Objavila je publikacije: Mrđan Bajić: skulptotektura (2013), Skulptura: medij, metod, društvena praksa (2016, kourednica), Marko Čelebonović (2017; 2018, koautorka), Jugoslavija na Venecijanskom bijenalu (1938-1990): kulturne politike i politike izložbe za koju je dobila Nagradu Pavle Vasić. Dobitnica je Nagrade Lazar Trifunović za kritičko pisanje o umetnosti (2017).\nTekst iz kataloga Ane Ereš preuzmite ovde\nBiografije umetnika preuzmite ovde\nSiniša Ilić& Bojan Đorđev


Nedeljni horoskop od 16. do 22. septembra 2019: Devica izbija u prvi plan na poslu, Strelac ima mnogo udvarača, Ovnu ide sve od ruke | Astrosudbina\nNaslovna Nedeljni horoskop Nedeljni horoskop od 16. do 22. septembra 2019: Devica izbija u prvi...\nNedeljni horoskop od 16. do 22. septembra 2019: Devica izbija u prvi plan na poslu, Strelac ima mnogo udvarača, Ovnu ide sve od ruke\nNedeljni horoskop od 16. do 22. septembra 2019: Najveću naklonost zvezda ove sedmice imaće Device, Vodolije i Jarčevi. Šta ovaj period donosi svakom znaku Zodijaka na svim životnim poljima saznajte odmah u ovonedeljnom horoskopu, piše Ehoroskop.net.\nLJUBAV: Svakodnevne strasti i emocije biće obeležje vašeg emotivnog života. Stalno će vam se događati nešto lepo, ali ne uvek i prijatno. Mnogi će zapamtiti ove dane po dinamici. Osobe suprotnog pola pozivaće vas u svoje društvo.\nKARIJERA: Nakon što dobijete potrebne informacije, krenućete u akciju još predanije. Ovo je verovatno vaš uzlet kad počinjete da ostvarujete mnoge svoje planove. Nećete zaboraviti nijedan detalj, ali biće potrebni i napori da uspete.\nLJUBAV: U idućim danima doći će do postepenog poboljšanja u vašem emotivnom životu. Ljudi će opet postati otvoreniji prema vama, a i obratno. Mnogi će svoju vezu obnoviti nekim izlaskom na lepo mesto. Samci će se opet probuditi i počeće više da izlaze.\nKARIJERA: Biće još nekih malih borbi čiji će rezultat zavisiti od vaše sposobnosti da sarađujete s drugima. Trebaće malo strpljenja, a to će vas nervirati. Od vas zavisi kako ćete se nositi s postavljenim zahtevima. Budite suzdržani kad treba.\nLJUBAV: Diskrecija i intimnost biće vam glavna obeležja i kriterijumi kojima ćete se rukovoditi u emotivnom životu ovih dana. Možda ćete voljenoj osobi čak ići i na živce, jer kad ona poželi da izađe, vi biste ostali kod kuće. Budite malo kooperativniji.\nPrethodni tekstSaznajte koji afrodizijak pali i žari svaki horoskopski znak: Rasplamsajte strasti još večeras!\nSledeći tekstDnevni horoskop za 15. septembar 2019. Ovan da se ne upušta u svađe, Rak da se više posveti poslu, Lavovima ponestaje snage


Inovativne metode « Kako birati igračku?\n« Deca i kompjuter\nZasto je vazno da dete skloni igracke? »\nIgračku biramo prema:\nPrema uzrastu- Kada poželimo da detetu kupimo igračku, najčešće se rukovodimo njegovim uzrastom.to je potpuno logično, jer su igračke tako i konstruisane- da podstiču razvoj sposobnosti i veština u određenom uzrastu. Ipak,to ne treba da bude osnovni vodič u odabiru,jer se deca ipak međusobno razlikuju. Igračke treba da budu izazov detetu, dobro je da su malo naprednije, ali da su prikladne u pogledu veličine i težine.\nPrema polu- Pol ne bi trebao da bude dominantan kriterijum prilikom izbora igračaka. Istraživanja pokazuju da dečaci i devojčice biraju slične igračke, pogotovo ako im se ne nameće dilema oko toga koje su igračke za koji pol.\nPrirodni i veštački materijali- Kvalitetne igračke izrađene su od prirodnih materijala, ili dobro odrađenih i sastavom sigurnih veštačkih materijala. Treba paziti na lomljive delove, čupave ili na tečnosti koje se mogu izliti. Bolje je odabrati igračke koje se mogu lako prati i održavati.\nPravila za odabir igračaka za decu mlađu od tri godine\n1. Igračke ne bi smele da imaju vezicu ili kanap.\n2. Etikete treba da budu dobro zalepljene.\n3. Prostor sa baterijama ne sme biti lako dostupan deci, već zatvoren šrafovima.\n4. Ako je igračka od drveta ,treba paziti na oštre ivice materijala koje se mogu otkinuti.\n5. Materijal od koga je igračka napravljena ne sme sadržavati otrovne sastojeke (živu, olovo, selen) ,da bi je dete bez štetnih posledica moglo stavljati u usta.\n6. Igračka ne sme proizvoditi preglasne zvukove jer je dečiji sluh mnogo osetljiviji od sluha odraslih.\n7. Bezbedne igračke za kupanje.\nTagovi: bezbednost, igračke - Dana: 08.04.13 u kategoriji: Igračke, Računari u v-o radu, T.Kulišić


TOMA PIKETI O GLOBALNOJ KRIZI IZAZVANOJ COVIDOM-19\nToma Piketi, jedan od najangažovanijih svetskih ekonomista, autor knjige Kapital u XXI veku, napisao je tekst povodom globalne ekonomske krize izazvane pandemijom Covida-19. Tekst će objaviti njegovi izdavači na više od 40 jezika. Ekskluzivno pravo objavljivanja teksta na srpskom jeziku dobila je izdavačka kuća Akademska knjiga iz Novog Sada. U svom tekstu Toma Piketi upozorava: „U ovoj fazi, apsolutno je hitno sagledati razmere aktuelne krize i učiniti sve kako bi se izbeglo najgore, odnosno opšti pomor.“\nNjegova predviđanja za okončanje epidemije u siromašnim državama nisu optimistična. Navodi za primer Indiju: „Sprovođenje izolacije u krhkim ekonomskim sistemima moglo bi se ispostaviti kao potpuno neadekvatno. Budući da ne postoji socijalna pomoć, najsiromašniji će vrlo brzo morati prekinuti izolaciju u potrazi za poslom, što će izazvati nov talas širenja zaraze. U Indiji se izolacija prevashodno svodila na to da se iz grada proteraju migranti i seosko stanovništvo, što je dovelo do nasilja i masovnih seoba, uz opasnost od intenzivnijeg širenja virusa. Da bi se izbegao pomor, potrebna nam je socijalna država, a ne država-zatvor.“\nPiketi najveću zamerku upućuje bogatim državama: „Aktuelni režim slobodnog kretanja kapitala, uspostavljen u periodu 1980–1990. pod uticajem bogatih zemalja (naročito Evrope), defakto podstiče izbegavanje plaćanja poreza milijardera i multinacionalnih kompanija iz čitavog sveta. On sprečava krhke poreske uprave siromašnih zemalja da uspostave pravično i legitimno oporezivanje, što, ukratko rečeno, ozbiljno ugrožava temelje države.“\nPromišljanja Toma Piketija uvek su u službi socijalne zaštite najugroženijih slojeva stanovništva na globalnom nivou: „Ova kriza može biti povod za razmišljanje o minimalnom dotiranju zdravstvenog i obrazovnog sistema za sve stanovnike sveta, koje bi se finansiralo na osnovu univerzalnog prava svih zemalja i koje bi se zasnivalo na delu poreskih prihoda što se ubiraju od najprosperitetnijih ekonomskih aktera: velikih kompanija, domaćinstava s visokim dohotkom i nasledstva (na primer onih s dohotkom 10 puta višim od svetskog proseka, odnosno od 1% najbogatijih ljudi na svetu).“\nIntegralni tekst Toma Piketija možete pročitati na sajtu Akademske knjige: ovde\nBora Babić, glavna urednica Akademske knjige


Grčki parlament podržao prijedlog kreditora – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nZa predložene mjere glasalo je 229 poslanika, 64 je bilo protiv, a šestoro uzdržano.\nAgencije navode i da su među onima koji su bili protiv i ministar energetike Panajotis Lafazanis iz Sirize, zamjenica ministra finansija koja je podnijela ostavku Nađa Valavani, i prvi zamjenik ministra zdravlja Dimitris Stratulis, prvi zamjenik ministra odbrane Kostas Isihos.\nPremijer Aleksis Cipras, čija se stranka zamalo pocijepala tokom ovog procesa, naglasio je da se ne slaže s ovim drakonskim sporazumom ali da zemlja nije imala drugi izbor, ukoliko želi da ostane u evrozoni.\n“Nećemo odustati od obećanja da se do kraja borimo za prava radnika. Nema drugog načina, osim da svi mi podijelimo teret ove odgovornosti”, rekao je Cipras u parlamentu.\nU međuvremenu, predsjedavajući Evrogrupe Jerun Dijselblum, potvrdio je na Tviteru da će danas biti održana telefonska konferencija ministara finansija evrozone, kako bi se utvrdilo da li je Grčka usvojila sve mjere koje su kreditori zahtijevali za otpočinjanje pregovora o trećem paketu pomoći.\nPoslanici grčkog parlamenta imali su rok do četvrtka u ponoć da se izjasne o prijedlogu zakona o strogim mjerama štednje koje međunarodni kreditori zahtijevaju od Atine u zamenu za dodelu trećeg paketa pomoći.\nMeđu mjerama o kojima su se grčki poslanici izjašnjavali su: podizanje poreza na dodatu vrijednost (PDV), nezavisnost statističke službe, reforma penzionog sistema, jačanje finansijskog sektora, smanjenje nenaplativih zajmova i eliminisanje političkog uticaja na bankarski sektor, liberalizacija privrede, privatizacija elektrodistibucione mreže, reforma tržišta rada.\nProtivnici mjera štednje gađali su sinoć policiju dimnim bombama ispred zgrade parlamenta u Atini. Parlament raspravlja o mjerama koje Grčka mora da sprovede.\nPolicija je odgovorila suzavcem, nakon čega je više stotina demonstranata pobjeglo sa atinskog trga Sintagma.\nNešto ranije, više hiljada demonstranata izašlo je na ulice Atine tokom dana protesta zbog novog dogovora o finansijskoj pomoći kojim je Grčka spašena od bankrota, ali će biti provedene dodatne reforme.\nNeposredno pred sukobe sa policijom, demonstranti su marširali noseći transparente sa sloganima poput “Otkažite pomoć!” i “Ne politici EU, Evropske centralne banke i Međunarodnog monetarnog fonda”, prenose agencije.\nBanjalučke servisne informacije: Nekoliko ulica bez struje


Vesti online / Vesti / Društvo / Vladika orezao prve čokote\nI ove godine slavu Svetog Trifuna zaštitnika vina i grožđa, na Rajačkim pivnicama, meštani, vinari i vinogradari, gosti i posetioci iz raznih krajeva Srbije slavili su zajedno sa predstavnicima Srpske pravoslavne crkve.\nU vinogradu: Vladika Ilarion sa sveštenstvom\nOrezivanje prvih čokota vinove loze u vinogradu, kome je prethodilo lomljenje slavskog kolača, obavio je episkop timočki Ilarion sa sveštenstvom crkvene opštine Negotin i bratstvom manastira Bukovo.\nČestitajući svim vinarima i voćarima praznik, vladika im je poželeo rodnu godinu, podsetivši okupljene da se na prostorima Negotinske Krajine vekovima proizvodilo vino prepoznatljivog kvaliteta, koje se izvozilo u evropske prestonice.\nTradicija duga sedam vekova\nOkupljene goste i posetioce Rajačkih pivnica sa željom da godina bude rodna i berićetna, puna sunca i vina koje će se naći na trpezama mnogih restorana i ljubitelja vina širom zemlje, goste je pozdravio Ljubisav Božilović, predsednik SO Negotin.\nNikola Mladenović Matalj, predsednik Udruženja (prvi sleva) sa svojim vinarima\n- Tradicija gajenja vinove loze i proizvodnje dobrog i prepoznatljivog vina u našem kraju traje više od sedam vekova. Vino i vinski putevi predstavljaju značajan deo naše poljoprivredne i turističke ponude, žilu kucavicu koja spaja istoriju, kulturu podneblja, našu prošlost i budućnost. Sveti Trifun, zaštitnik vinara i vinogradara, kao i svakog 14. februara, okuplja sve naše ljude koji se bave izuzetnim poslom, spravljanjem nektara koji poznavaoci i ljubitelji vina proglašavaju najboljim u zemlji i van njenih granica. Poštujući umeće spravljanja vina koje se prenosi s kolena na koleno, uz novine koje nam godine donose, spajamo prošlost i sadašnjost radi bolje budućnosti - rekao je u ime pokrovitelja proslave Ljubisav Božilović i najavio da će lokalna samouprava i ove godine, u cilju pospešivanja podizanja novih zasada pod vinovom lozom, subvencionisanjem, poseban akcenat staviti na autohtone sorte, začinak, tamjaniku i ostale, i to sa povećanjem površine zasada sa 0,3 do jednog hektara.\nPredviđene su, kako je rekao i druge mere pomoći vinogradarima i vinarima.\nSlavilo se širom Krajine\nSvetog Trifuna, proslavili su i članovi Udruženja vinara Negotinske Krajine, kolektiv i đaci Poljoprivredne škole "Rajko Bosnić" u Bukovu kod Negotina, manastir Bukovo kao i proizvođači grožđa i vina u seoskim mesnim zajednicama. Posebno svečano je proslavljen i na rogljevačkim i smedovačkim pivnicama, na kojima su domaćini, povodom praznika, širom otvorili vrata svojih pivnica.\nNikola proizvođač za primer\nU prisustvu prijatelja i gostiju, proizvodnu godinu svečanim orezivanjem prvih čokota, počeo je sa porodicom poznati krajinski proizvođač Nikola Mladenović Matalj.\n- Veoma cenjena vina ovenčana domaćim i inostranim priznanjima, ovaj mladi proizvođač inače i predsednik Udruženja vinara Negotinske Krajine, proizvodi zahvaljujući kvalitetnom grožđu sa sopstvenih plantaža trenutno na 17 hektara. Ove godine u planu je podizanje novih zasada na 2,5 hektara, a sledeće još toliko - kaže Mladenović.\nTo, kaže Nikola znači da će svu zemlju koju ima, oko 22 hektara, namenski privesti upravo ovoj proizvodnji. Vinarija Matalj plantaže ima na pet hektara, u okolini Negotina, 12 hektara u Mihajlovcu i pet hektara u Tamniču.\nGosti na Rajačkim pimnicama\nPlaniranih pet hektara Mladenović treba da zasadi oko nove vinarije na Bukovu i to sa domaćim sortama, prokupac, bagrina i začinak. Nova Vinarija Matalj bi trebalo da bude gotova do 1. juna ove godine, a njen kapacitet će biti 200.000 litara.\nU muzičkom programu priređenom povodom Svetog Trifuna, na trgu Sabora Svete Trojice, učestvovali su učenici Umetničke škole "Stevan Mokranjac", Tamara Paunović, Etno grupa Dolamai akustični orkestar Kontrakord. O vinu je govorio Saša Skalušević, a zdravičar na ovogodišnjoj manifestaciji bio je glumac, Branislav Mijatović.\nStolećima verni vinu\nPosao vinogradara je težak jer "grožđe i vino traže slugu", kažu vinari koji se decenijama bave ovom proizvodnjom. U krajinskom vinogorju vernost vinogradarstvu se meri vekovima, a tradiciju su meštani prenosili s kolena na koleno.\nSela uz Timok, prema granici sa Bugarskom, poput Rajca, Rogljeva, Smedovca ili Crnomasnice, su poznata po toj tradiciji. Vremena su se promenila, ali neki običaji nikada neće. Posebno vezani za 14. februar i ime Svetog Trifuna zaštitnika vinara i vinogradara, koji je i ove sezone posebno svečano obeležen, u čast početka nove proizvodne godine. U opštini Negotin pod vinogradima je oko 800 hektara, a u četiri opštine Borskog okruga ova proizvodnja je zastupljena na 1.300 hektara.\nSRBIJA London: Srebro za srpsko vino


VMO sistem - Yellow Pages\nIzrada segmentnih garažnih i industrijskih vrata\nVMO sistem je kompanija čija je osnovna delatnost izrada segmentnih garažnih i industrijskih vrata, kao i ugradnja motora za kapije i vrata.\nIzrada segmentnih garažnih i industrijskih vrata – VMO sistem\nKompanija VMO sistem osnovana je 1992. Godine. Firma je prvobitno pružala bravarske usluge, da bi tokom svog rada usavršila izradu segmentnih garažnih i industrijskih vrata, kao i ugradnje motora za klizne i krilne kapije, čime se uspešno bave i danas.\nDanas VMO sistem uspešno uvozi komponente iz Italije i pruža uslugu izrade garažnih segmentnih vrata, kao što uvoze motore italijanske firme BFT i distribuiraju ih na tržištu Srbije.\nVMO sistem dugi niz godina posluje u oblasti automatike i garažnih i industrijskih segmentnih vrata.\nSve komponente, neophodne za izradu i ugradnju vrata i automatika uvoze se iz Italije. Pored toga što izrađuje, vrši ugradnju vrata, VMO sistem uvozi i distribuira motore italijanske firme BFT.\nUgradnja garažnih segmentnih vrata\nVMO sistem izrađuje garažna segmentna vrata, ali i vrši konačnu ugradnju.\nVrata su izrađena od čeličnih, pocinkovanih, plastificiranih limova panela debljine 42mm punjeni samogasivim poliuretanom gustine 4 kp/cm3, širine 615 – 495 mm. Poseduju sisteme zaštite protiv pucanja opruga I čeličnih užadi, kao i sve potrebne ateste propisane zakonima EU, pa su u tom smislu veoma bezbedna, kako za ljude, tako i za materijalna dobra.\nInterventni i preventivni servisi segmentnih vrata\nVMO sistem obavlja poslove servisiranja industrijskih i garažnih segmentnih vrata. Vršimo, interventne i preventivne servise.\nPod interventnim servisima se podrazumeva otklanjanje kvarova i ugradnja oštećenih delova.\nS druge strane, pod preventivnim servisiranjem podrazumeva se:\nKontrola nivelacije vrata i dovođenje istih u ispravan položaj,\nPodmazivanje i dotezanje torzionih opruga,\nKontrola sigurnosnih uređaja protiv pucanja čeličnih užadi i protiv pucanja torzionih opruga,\nKontrola vučnog sistema (doboši i čelična užad),\nKontrola ispravnosti i podmazivanje točkića.\nInterventne servise preporučuju se minimum 2 puta godišnje.\nOd trenutka upućivanja poziva, naši majstori će se pojaviti u roku od 24 sata. Na ugrađene elektronske komponente garancija je 2 godine, na ugrađene mehaničke komponente garancija je 5 godina.\n1 Preporuka za VMO sistem\nFirma za preporuku\n22 decembra, 2021 11:56 am\nIskrena preporuka za sve u ovoj firmi, cena, ljubaznost rokovi.\nKatice Opačić 14, Batajnica, Zemun\n062 118 7349\nugradnja motora za vrataugradnja motora za kapijeizrada vrataservisi segmentnih vrataugradnja segmentnih vrataizrada segmentnih industrijskih vrataizrada segmentnih garažnih vrata


Hercegovački "kralj" skupocjenih vozila Ivan Inja Bašić ponovno uhićen – SirokiBrijeg.info\nNaslovnica Vijesti Crna kronika Hercegovački “kralj” skupocjenih vozila Ivan Inja Bašić ponovno uhićen\nHercegovački “kralj” skupocjenih vozila Ivan Inja Bašić ponovno uhićen\nOsim Bašića, privedeno je još nekolio osoba među kojima je ponovno uhićen i Ivan Gavran, potvrdila je Gavranova odvjetnica Ljiljana Planinić.\nPrethodni članakBLOGER MIRO: Gradonačelnik Širokog Brijega koji preko 10 godina “valja” o sustavu pročišćavanja otpadnih voda!\nSljedeći članakAustrijski parlament usvojio Trajnu zabranu tradicionalnih komemorativno-političkih okupljanja na Bleiburškom polju!


M. J. (20) iz Lebana po predlogu Višeg javnog tužilaštva u Leskovcu, određen je pritvor zato što je u noći između ponedeljka i utorka nakon rasprave nasrnuo na L. M. (24) i četiri puta ga ubo nožem.\nPritvor mu je odredio sudija za prethodni postupak Višeg javnog tužilaštva u Leskovcu.\nŽrtva brutalnog napada, L. M. i dalje se nalazi na lečenju i u teškom stanju i kako smo saznali, životno je ugrožen.\nLokalni mediji preneli su ranije da je u tuči učestvovalo više osoba, a da je svađa zapoleta na tribinama fudbalskog stadiona u toj varoši.


Da li vredi kupiti VW Touran 1.9 TDI iz 2007.god? | Testovi automobila | Pitajte Aleksandra Todorovića\nHitna kupovina - Brzi odgovori Autor:\tAleksandar Todorović - 29. January 2015.\nPitanje: Poštovani g.Todoroviću, interesuje me vaše mišljenje o sledećem Volkswagen Touranu 1.9 tdi sa oglasa.\nwww.polovniautomobili.com/oglas5314664/volkswagen_touran_19_tdi/ Gornji automobil je kupljen nov u Srbiji što je jedan od razloga zašto sam zainteresovan, a nemam poverenje za uvozne automobile koji se prodaju na placevima zbog vraćanja kilometraže. U mogućnosti sam i sam da odem u inostranstvo i kupim auto.Volkswagen Touran su mi preporučili prijatelji poznajući moje potrebe. Česta putovanja (preko 25.000 km godišnje), kampovanje i nošenje sportske opreme. Uplatu od 499 dinara sam vam poslao danas. I.Jeftić.\nKada planirate kupovinu?: Tokom februara 2015.\nKoliko novca želite da potrošite?: do 8000 evra\nŠta trenutno vozite?: Clio 3 Grand tour 1.2\nIzmeđu kojih se automobila dvoumite?: vw touran, opel zafira\nGde ste čuli za ovaj sajt?: od prijatelja\nKoliko kilometara godišnje prelazite?: 20-30 hiljada\nOdgovara Aleksandar Todorović: Poštovani g.Jeremiću, hvala na poverenju, i hvala na zanimljivom pitanju. Kupovina polovnog automobila sa sobom nosi uvek jako mnogo nepoznatih. Prednosti kupovine novog automobila su sasvim jasni, posebno kada već imate iznos od 8.000 € za koji je čak moguće kupiti i neke nove automobile.\nMožda za 8.000 – 9.000 € nije moguće pronaći automobil koji ima dovoljno veliki gepek, ali već za 10.000 € možete kupiti recimo Škodu Rapid, prostran automobil sa veoma velikim prtljažnikom, dobrom ponudom prostora, VW-ovom proverenom mehanikom, automobil koji jako dobro drži vrednost, a osim toga, uz novi automobil ide i garancija, i sve prednosti koje uz to idu. Svakako, meni nije cilj da vas odgovaram od kupovine polovnog automobila, kod nas vlada mišljenje (koje jeste pogrešno), da je mudrije odabrati polovan auto jer njemu sporije pada vrednost. Polovnom automobilu istina, realna vrednost na tržištu sporije pada, ali ako planirate da godišnje prelazite 30,000 km, što baš i nije mala kilometraža, posebno nije mala, jer ćete ovaj automobil voziti po Srbiji, onda je upitno koliko je isplativo kupovati automobil za koji vas već čekaju veliki troškovi. Da verujemo da oglašeni Touran ima „samo“ 137,000 km, opet to i nije tako mala kilometraža, posebno jer je automobil kupljen kod nas, što nikako nije prednost, jer naši su putevi najgori u Evropi, jednako nam je loše i gorivo, a servisi nam ne spadaju u grupu najboljih evropskih servisa, posebno se to odnosi na kvalitet delova koji se kod nas nude. Ako je automobil održavan u nekom VW-ovom ovlašćenom servisu, to može biti velika prednost. Namerno naglašavam može biti, jer ipak kvalitet servisa u VW-ovoj mreži nije svuda ista.\nOdmah da se razumemo, realna procena stanja motora je jedna vrlo „varijabilna“ rabota. Kompjuter može da pokaže da je sve u najbolje redu, kompresija može biti dobra, ali već sutrada iza ćoška može da vas sačeka neki problem sa plivajućim zamajcem, diznama, turbinom, katalizatorom koji je sasvim sigurno sada za zamenu, i da ne nabrajam dalje. Svakako, dolazi i do zamora materijala, automobili se sastoji od preko 1,000 delova, i svaki je bitan na svoj način. Automobil iz oglasa ima 7 godina, dakle 2,555 puta je vožen po našim putevima. To nimalo nije malo. Zar nije bolje kupiti novi VW Polo za oko 10.000 €?\nDa ste napisali da prelazite godišnje 10,000 km, sigurno vam nebi sugerisao da kupujete nov automobil, jer bi bolje od mene znate šta želite, i šta vam je potrebno, i takođe već imate plan, odnosno ideju da taj automobil prodate za par godina. Nov auto je isplativo kupiti, ako kod vas ostane bar 6-7 godina, jer tek nakon nekih 150,000 km počinju ozbiljni kvarovi i ulaganja. Zato mislim da gospodin koji je oglasio VW Touran, i koji prodaje svoj automobil ima jako puno iskustva, i jako racionalno raspolaže sa svojim finansijama.\nNaravno, VW Touran 1.9 TDI (PD) je prostraniji i bolji automobil od VW Pola, ili Škode Rapid, ali ćeto to zadovoljstvo morate da platite svojim živcima, i vremenom u servisu, ali i takav polovan automobil gubi na vrednosti iz godine u godinu. Svakako, da je gubitak vrednosti polovnog automobila koji vredi 3.000 € posle 5 godina relativno mali, a da je gubitak polovnjaka koji košta 8.000 € posle isog razdoblja srazmerno veći.\nSvakako vam preporučujem da kupite automobil u inostranstvu. Cene u Nemačkoj su previsoke i van svake pameti. Probajte u Holandiji ili Belgiji.\nOVO JE SAMO DEO ODGOVORA KOJI SAM POSLAO DIREKTNO NA MEJL GOSPODINU. POŠALJITE I VI VAŠE CENJENO PITANJE, NEĆETE OSTATI BEZ ODGOVORA.\nTagovi:Da li vredit kupiti VW Touran 1.9 TDI iz 2007.god?, Hitna kupovina, Odgovori na pitanja, Pitajte, Saveti\nDa li vredi kupiti VW Touran 1.9 TDI iz 2007.god? 0 out of 5 based on 0 ratings. 0 user reviews.\nInterauto-Trade Čačak: Povoljno Opel finansiranje\nPitajte Aleksandra Todorovica\t22. February 2022.\nBenzinci ne mogu da pređu više od 400.000 bez generalnog remonta. Mnogi su gotovi već…


5. новембра 2019. Novi Sad, Vesti\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i direktorka za Zapadni Balkan Evropske banke za obnovu i razvoj Zuzana Hargitai potpisali su Pismo o namerama kojim se iskazuje obostrana zainteresovanost za saradnju između Grada Novog Sada i Evropske banke za obnovu i razvoj, u pogledu obezbeđivanja finansiranja Grada i/ili „ESCO“ kompanije za obnavljanje energetske efikasnosti Sportskog i poslovnog centra „Vojvodina“. Naime, EBRD je pristala da finansira i upravlja konsultantskim uslugama za podršku SPENS-u u ažuriranju izvršene procene kapitalnih investicija i razvoju studije izvodljivosti razrađujući u više detalja različite mogućnosti energetske efikasnosti, kao i obnove u cilju uštede vode, te proceni najefikasnijeg mehanizma finansiranja za podršku obnavljanja SPENS-a. Po završetku konsultantskog zadatka, Grad će nastaviti razgovore sa EBRD-om, kako bi obezbedio finansiranje u svrhu implementacije projekta.\n– Posle dve godine sastanaka sa predstavnicima EBRD, krećemo u konkretizaciju predmeta razgovora koje smo vodili sa njima, u nekoliko segmenata. Dva uvodna dokumenta su danas potpisana, za „Zeleni grad“ i „SPENS“, ali postoji i treći pravni posao koji ćemo zajedno raditi. Ponosni smo što danas ulazimo u zajednicu „Zelenih gradova“ i zahvaljujući EBRD dobijamo grant u vrednosti od 300 000 evra za izradu akcionog plana. U svetu je, sa Novim Sadom, trenutno 30 gradova koji su deo te zajednice. Radi se o akcionom planu koji će nam pokazati šta i kako treba da činimo da Grad bude ekološki uređeniji, a on će pokrivati sve najosetljivije oblasti iz segmenta zaštite životne sredine. Drugi dokument koji smo danas potpisali, je vezan za koncept „Zelenih gradova“ i radi se o tome da krećemo u izradu objedinjenog projekta za rekonstruckciju SPENS-a. Stručnjaci iz EBRD će oceniti koji je to finansijski aranžman najbolji za Grad Novi Sad, u pogledu obnove ili zamene fasadnog omotača tog objekta, obnove krova, stepeništa, ali i unutrašnjih prostora kao što su velika i mala dvorana, bazeni itd. Do početka oktobra ćemo dobiti jasnu sliku šta ćemo da radimo dalje sa SPENS-om i onda ćemo fazno donositi odluke o tome koje procese prve da realizujemo. Gruba procena je da celokupna obnova može da košta i do 4,5 milijardi dinara, a naša ideja je da SPENS tako rekonstruišemo, da on dobije novih 40 godina vitalnosti. Verujem da ćemo već na proleće naredne godine moći da vidimo prve radove na njegovoj rekonstrukciji. Dakle, ne rušimo ništa, nego sve obnavljamo i čuvamo, a sve to što radimo oko SPENS-a proizlazi iz koncepta „Zelenih gradova“ – rekao je Miloš Vučević i zahvalio se na odličnoj saradnji predstavnicima EBRD.\n– Izuzetno mi je drago što svedočimo konkretnim koracima gradske uprave Novog Sada koja je iskazala posvećenost prema „zelenoj budućnosti“. Novom Sadu želim dobrodošlicu u porodicu „Zelenih gradova“ i da uvek bude posvećen implementaciji strategije zaštite životne sredine. Drago nam je što ćemo zajedno raditi i na nabavci 30 novih vozila za gradsko saobraćajno preduzeće, a mogu da najavim i da ćemo sa gradskom toplanom raditi studiju o tome kako bi JКP „Novosadska toplana“ moglo da iskoristi obnovljive izvore energije – rekla je Zuzana Hargitai.