Nakon izgubljenog spora o imovini: Amfilohije se obrušio na crnogorsku vlast\nČetvrtak, 20. juni/lipanj 2013, 04:32 CET\nMitropolit Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori Amfilohije žestoko se obrušio na crnogorsku vlast optužujući je kako jedan njen dio čini sve da razbaštini tu crkvu i, kako je rekao, uništi tu Mitropoliju.\nDo takvih izjava došlo je nakon što je Srpska crkva izubila spor protiv crnogorske države pred sudom u Stzrazburu a u vezi sa vraćanjem njene imovine.\nMitropolit Crnogorsko primorski Srpske pravoslavne crkve Amfilohije u najnovijem medijskom nastupu ocijenio je kako je Srpska crkva u Crnoj Gori gonjena i kako je u “pravnom vakuumu gorem nego u vrijeme komunizma”. Uzroke za to vidi u djelovima vlasti koje je je okarakterisao kao „militantne dukljanomontenegrine" i fašiste koji progone SPC iz, kako je rekao, nacionalističkih i ideoloških motiva. Budimir Aleksić iz Nove Srpske demokratije takve kvalifikacije smatra opravdanim.\n"Zaista je SPC ovdje progonjena, nema ugovora sa tom najbrojnijom vjerskom zajednicom, sveštenstvo se maltretira, ta institucija koja ovdje postoji od 1219. godine se medijski satanizuje i proglašava maltene stranom agenturom i rušilačkim i remetilačkim faktorom u zemlji, čime se ona crta kao legitimna meta za odstrel. Protiv njenog poglavara se vode krivični postupci za verbalni delikt", kaže Aleskić.\nPoglavar Srpske crkve u Crnoj Gori zabrinut je što crnogorska država još nije donijela zakon o vjerskim organizacijama i što jedino sa pravoslavnom crkvom nije sklopila ugovor o međusobnim odnosima. U tom kontekstu izjavu, koja je tokom predizborne kampanje stigla od šefa crnogorske Skupštine i lidera manje članice vladajuće koalicije SDP Ranka Krivokapića, protumačio je kao najavu, kako je rekao, razbaštinjenja Mitropolije crnogorsko-primorske. Sa takvim stavovima saglasan je pravni zastupnik Mitropolije Velibor Džomić koji nije želio da odgovara na dodatna pitanja.\nPravni zastupnik Crnogorske pravoslavne crkve, advokat Željko Tomović pak ukazuje na položaj te vjerske zajednice i konstatuje:\n"Već odavno je poznato da vlast u Crnoj Gori nema strategiju razvoja Crne Gore, jer da ima znala bi snagu duhovne vlasti i kroz to bi položaj Crnogorske pravoslavne crkve bio mnogo bolji nego što jeste. Što se tiče poboljšanja položaja to je neminovno, ali je suština priče u tome da se mora poštovati pravo na slobodu vjeroispovjesti sveštenika i vjernika Crnogorske pravoslavne crkve koje do sada uopšte nije poštovano. Mi smo na to više puta ukazivali kao i na diskriminaciju u odnosu na ostale zajednice vjernika i u okviru toga i crkve u Crnoj Gori", kaže Tomović.\nMonopol na duhovnu vlast\nU posljednje vrijeme u Crnoj Gori učestalije se pokreće pitanje šta je zapravo crkvena, a šta državna imovina. To pitanje posebno iskrsava nakon što je Srpska crkva pred sudom u Strazburu izgubila spor protiv crnogorske države, od koje je tražila vraćanje imovine, nacionalizovane poslije drugog svjetskog rata. Budimir Aleksić međutim tu ne nalazi vezu.\nSud u StrazburuxSud u Strazburu\n"Što se tiče pitanja da li će nova vlast nešto arbitrirati oko imovine, mislim da tome jednostavno nema mjesta. Nije riječ o bilo kakvom sporu, zna se čija je imovina pravoslavne crkve u Crnoj Gori. Dakle, imovina je onoga čija je bila vijekovima i što ni Turci nijesu osporavali. Riječ je o namjeri određenih struktura u vlasti da se oduzme imovina crkvi što je po mom sudu suludo i opasno", ističe Aleksić.\nRaško Konjević iz SDP nije želio da se osvrće na Amfilohijeve opaske i smatr kako spor oko crkvene imovine treba rješavati pred sudovima a ne u političkoj ravni.\n"Činjenica je da je posebno važno da pređemo iz jedne prakse koja je do sada bila u Crnoj Gori, a to je da se druge institucije koje su po Ustavu odvojene od države bave pitanjima koja su u isključivoj nadležnosti države. Prepustimo državi i njenim institucijama da se bave eventualnim sporovima, a mi koji se bavimo politikom treba da te institucije osnažimo i ojačamo, što je i zahtjev EU i da one svaki spor rješavaju po zakonu", ističe Konjević.\nŠta crkvenoj imovini kaže Željko Tomović ispred Crnogorske crkve, čiji sveštenici i vjernici nerijetko obrede obavljaju ispred vjerskih objekata koji nominalno pripadaju Srpskoj crkvi a koja je, kako Tomović naglašava, dekretom kralja Aleksandra iz 1920. oduzela autokefalnost crnogorskoj crkvi.\n"CPC je prije svega zainteresovana za vršenje vjerskog obreda. Svojina crkvena i svojina vjerskih organizacija je nešto što je sekundarno, bitno je omogućiti vršenje vjerskog obreda. Kada se neko postavlja sa aspekta monopola na duhovnu vlast u Crnoj Gori, njemu smeta svaka dlaka u jajetu. Moraju se neki navići da je ovo država Crna Gora i da ima svoju crkvu i da to traje vijekovima", rekao je Tomović.\nFollow @RSE_Balkan Ovaj forum je zaključen Sortiranje komentaraPosljednje prvoHronološki Komentari Ime: Miroslav Đukić Grad: Jadna vlast 05.11.2012 14:45 Meni je žao montenegrinske vlasti! Na siroti MNE režim se "obrušio" mitropolit Amfilohije, neopravdano, jer oni nisu ni luk jeli, ni mirisali, što bi se reklo: "bezazleni su kao golubovi" Srećom, tu je RSE da zaštiti siroti režim! Hvala Bogu da ima nekog da zaštiti i odbrani sirotinju! Ime: Milan Grad: Skopje 02.11.2012 09:36 ANONIMNI POSJETILAC: A zasto bi "unijacenje" t.e. "umir izmedxu crkava" bilo bas toliko stetno i toliko nesto lose? I pravoslavna i katolicka crkva su hriscanske crkve, obe propoveduju jedan bog (isti), sveto trojstvo, isus, devu mariju, istu bibliju ...!!! Zasto se ne bi pomirile pod uslovom da tacno utvrde pravila daljeg ponasanja i osnove saradnje?U ostalom Bog je dao religiju, Covek je izmislio crkvu (stara pogovorka u Makedoniji ali verujem da je ima svugde na Balkanu).Nije dobro da SPC propadne imajuci na umu religiozne potrebe na stotinjak hiljada pravoslavnih vernika u Srbiji. Naprotiv, bilo bi dobro kad bi ostala ali i prihvatila saradnju na ravnopravnim osnovama sa CPS i MPC!OBRAD LIPOVAC :BEOGRAD: gradnja bilo kakve nekretnine u nekoj drzavi oznacava izgradnu nekretnine na teritoriji te drzave u ovom slucaju drzave C. Gore- to je deo njene drzavne teritorije a svaka drzava zazire kad se na njenoj teritoriji nalaza nekretnine sa inostarnim instalacijama (drzavne, religiske, nevladine, privatne i t.d., svejedno koje).Zato je ostavljeno drzavama da same odlucuju dali ce, koliko ce i kome ce vratiti nacioalizovano.Ako se svima vraca nacionalizovano desice se, recimo kao jedan od primera, sledece: prugu kojom se kretao ekspesni voz Atina- Pariz (secate se jelda?) gradila je francuska zeljeznica pa je ugovorom za sebe dogovorila da duz pruge njena svojina budu 100 metara sa leve i toliko sa desne strane pruge. E sad zamislite da od Dzevdzelije do Beca po 100 metara levo i desno od pruge budu vraceni u svojinu francuskoj zeljeznici? MAX: SPC bi morala prihvatiti realnost svugde, i u vezi CPS i u vezi MPC, ali i u vezi cinjenica da su i C Gora i Makedonija sad nezavisne drzave primljene u UN te imaju i svoje avtokefalne crkve (nekom drugom prilikom o cinjenicama oko osamostaljivanju MPC i njenim odnosima sa SPC od oslobodzenja 1944 do danas).Medzutim SPC to nikad nece prihvatiti drzeci se slepo i stavljajuci se u funkciju nacional- sovinizmu proklamovanim krajem predproslog i pocetkom proslog veka na teritoriji Balkana i od tadasnje Srbija (takva kakva je tada bila) i tu pomoci nema bar iducih 100- tinjak godin.Nazalost Ime: Anonimni posjetilac 01.11.2012 22:25 Bas mi interesuje sta ce biti sa limeni vojni Magacinom..Sto je dobra za golubove..Letos hladno a zimi toplo. Ime: Anonimni posjetilac 01.11.2012 21:24 Uhvatila se opasna dreka kramp piuk esperata zakljucak na osnovu njihovih komentara Ime: Anonimni posjetilac 01.11.2012 20:29 Амфилохије је унијат на задатку да направи што већи раздор међу народима,те теко наштети највише српском народу.Ако погледамо сав састав данашњих владика увидићемо да ту нема пуно оних који раде разумом.Предвиђам тоталан пропаст СПЦ у деценијам које суиспред нас.Штосе ових "других" тиће,они се немају ћему радовати.Нико их неће пригрлити,а сами не могу кроз надолазећа времена.Губитници ће бити сви а профит ће остварити..погодите!? Odgovor Ime: Milivoje Radaković 01.11.2012 21:17 Druže anonimni, pa valjda "unijati" rade na tome da naprave MANJI razdor?! Ime: Obrad Lipovac Grad: Beograd 01.11.2012 12:18 Svi objekti koje je sazidala SPC od 1918. godine u Crnoj Gori treba da joj pripadnu. Ostale da vrati starom vlasniku, a to je Crnogorski narod, pa neka narod odluči hoće li tu da pravi disko klubove ili će se moliti bogu pod rukovodstvom Amfilohija ili Mihajla.Konzervu koju su Miloševićevi helikopteri postavili na Rumiji, hitno ukloniti jer remeti vekovne dobre odnose medju konfesijama. Ime: Max 31.10.2012 22:05 Srpska pravoslavna crkva (SPC) u Crnoj Gori treba da se prilagodi realnim okolnostima da je Crna Gora medjunarodno priznata drzava koja vec ima svoju autohtonu crnogorsku pravoslavnu crkvu (CPC). Jedino resenje je da Amfilohije okrene plocu /sto mu nece biti tesko/ i postane poglavar (ili zamjenik sadasnjeg poglavara) Crnogorske pravoslavne crkve (CPC). Onima u Beogradu neka kaze da se...srpska pravoslavna crkva (SPC) prostire do Crnogorske granice - a ovamo nikako. Odgovor Ime: Milivoje Radaković 01.11.2012 19:24 Rado bi drug Risto to uradio, i svima bi laknulo, ali nevolja je što je mitropolija premala za njegovu preosveštenu stražnjicu, pa merka bil' se mogao s braćom-dušmanima izboriti i konačno prigrabiti patrijaršijski tron. Sem toga, u vojsci Crne Gore nema formacijskog mesta za njegov profil, a nije red da ide u penziju kao pukovnik... Ime: P. A. 31.10.2012 17:22 Problem je sto crkva nema nista da da. Dvije hiljade godina obecava, ne daje nista, a svijest ljudi polako sazrijeva, pa nemogucnost isporuke necega (bilo sta!), postaje problem. Jer kad bi crkva imala neki, bilo kakav proizvod da ponudi, mogla bi mirno da prepusti ljudima da se odluce. Ovako, mora da nastavi da ih laze obecanjima. Jedina utjeha SPC je da je u Crnogorskoj situacija situacija - identicna. Odgovor Ime: Anonimni posjetilac 31.10.2012 19:25 Ti si kolega zalutao u svijetu velikih i nebi trebalo takvim pridavati bilo kakvu paznju Izbor urednika Bosna i Hercegovina Beba Berina - prva žrtva bh. administracije Primena sporazuma Beograd i Priština razmenili oficire za vezu Tema sedmice Kolika je snaga građanske pesnice u regionu Knežević za RSE Vladine mere su šminkanje mrtvaca Frederik Harhoff Haški sudac: Ubojstva su ostala nekažnjena Najčitanije Beba Berina - prva žrtva bh. administracije (2402)Odložen prijemni iz matematike - procurela rešenja (1661)Koji su pisci preživeli raspad Jugoslavije? (1419)Reportaža iz Hrvatske: Povratnička 'Cesta sira i meda' (978) Lucić: Mali šlager sezone (963) Svjedočio general koji je odbio Mladićevu zapovjed o progonu (855)Knežević: Vladine mere su šminkanje mrtvaca (823) Gaf nedelje: Oda žandarmeriji, krađa kukuruza i iskrena Ceca (753) Muzičari ispred Parlamenta BiH pjevali za matični broj (753)Poruka Srbiji iz Bundestaga: Datum visi (644)Najčešće poslanoBudućnost Kosovskih bezbednosnih snaga - vojska ili ne?Najviše komentaraBeograd i Priština razmenili oficire za vezu (34)Moon: Mogu li politički lideri bojkotovati svoje građane? (27)Radmanović promijenio odluku i prihvatio ugovor o prelazima (15)Koji su pisci preživeli raspad Jugoslavije? (14)Porodica se oprostila od Berine: Država nam nije pomogla (13)Muzičari ispred Parlamenta BiH pjevali za matični broj (13)Henri Bonet, direktor „Konrada Adenauera“: Očekujem odlaganje odluke o datumu (9)Budućnost Kosovskih bezbednosnih snaga - vojska ili ne? (7)Sirija i trgovinski sporazum centralne teme sastanka G8 (5)Knežević: Vladine mere su šminkanje mrtvaca (5)Najgledanije Zasviraj za JMBG Sarajlije odale počast preminuloj Berini BiH: Građani odaju počast preminuloj bebi Kosovski oficir za vezu preuzeo dužnost u Beogradu U boj, u boj za svoj broj Sedmica u slikama: 8.- 15. juni 2013. Sarajevo: Zapjevaj za matični broj Sarajevo: Porodica i građani se oprostili od Berine Padaj silo i nepravdo Slikaj i prijavljuj Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Dačić: Pariz bio prilika da se otkoči dijalog, Tači je najviše poražen | Ekspres.net\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić ocenio je da su možda bila i prevelika očekivanja da će se održati sastanak u Parizu, jer se, kako je rekao, znalo da predsednik Francuske Emanuel Makron neće zakazati takav sastanak, ukoliko Priština ne ukine takse na robu iz centralne Srbije i BiH.\nSrbija nije prepreka\n”To je bila prilika da se otkoči dijalog. Srbija ne predstavlja prepreku”, rekao je Dačić na konferenciji za novinare sa ministarkom spoljnih poslova Norveške Inom Eriksen Sorajde.\n”Samo tražimo da se mere koje su prepreka dijalogu, odnosno da se takse, koje su politička, a ne ekonomska mera, ukinu. Beograd želi da se dijalogom dođe do rešenja”, rekao je Dačić.\nPovezane vesti – Tači: Bez dogovora ulazimo u opasnu zonu\n”Nama je od ključne važnosti da nađemo kompromisno rešenje koje ne može biti nametnuto”, rekao je Dačić i objasnio da kompromis ne podrazumeva da se od Beograda traži priznanje Kosova.\nNema promene formata\nPovezane vesti –Vulin: Kosovo najveći izvor nestabilnosti na Balkanu\nUpitan koje su to kontramere od kojih, kako je ranije izjavio predsednik Aleksandar Vučić, Beograd nije odustao, Dačić je kazao da to nije pitanje za njega.\nTags dijalogeuHašim Tačiivica dacicpriznanjesamit u Parizu\nDAČIĆ: Otkazivanje Pariza poraz, ali najmanje Srbije Brnabić: Priština da povuče takse, pa onda može dijalog DAČIĆ: Srbija u EU nema većeg prijatelja od Mađarske Tači: Samit u Parizu treba da otvori put ka sporazumu, a to će biti teško


Dana 19.03.2013. godine\nAPELACIONI SUD U BEOGRADU u veću sastavljenom od sudije mr Sretka Jankovića, predsednika veća, Branke Pejović i dr Miodraga Majića članova veća, uz učešće višeg sudijskog saradnika Aleksandra Bagaša kao zapisničara, u krivičnom predmetu protiv okrivljenih AA i AA1, zbog krivičnog dela napad na službena lica u vršenju službene dužnosti u saizvršilaštvu iz člana 323 stav 1 KZ u vezi člana 33 KZ, odlučujući o žalbi Osnovnog javnog tužioca u Valjevu, izjavljenoj protiv rešenja Osnovnog suda u Valjevu K.br. 235/12 od 24.01.2013. godine, u sednici veća održanoj dana 19.03.2013. godine doneo je\nUvažavanjem žalbe Osnovnog javnog tužioca u Valjevu, UKIDA SE rešenje Osnovnog suda u Valjevu K.br. 235/12 od 24.01.2013. godine i predmet se VRAĆA prvostepenom sudu na dalji postupak.\nRešenjem Osnovnog suda u Valjevu K.br. 235/12 od 24.01.2013. godine odbijen je optužni predlog OJT-a u Valjevu Kt.br. 1302/11 od 08.02.2012. godine podnet protiv okrivljenih AA i AA1, zbog krivičnog dela napad na službeno lice u vršenju dužnosti u saizvršilaštvu iz člana 323 stav 1 KZ u vezi člana 33 KZ.,\nProtiv označenog rešenja žalbu je izjavio Osnovni javni tužilac u Valjevu zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, pogrešno i nepotpuno utvrđeno činjenično stanje i povrede krivičnog zakona, sa predlogom da Apelacioni sud u Beogradu uvaži izjavljenu žalbu, pobijano rešenje ukine i predmet vrati prvostepenom sudu na dalji postupak.\nApelacioni javni tužilac u Beogradu dostavio je podnesak Ktr. I br. 817/13 od 05.03.2013. godine u kome je predložio da se žalba tužioca uvaži kao osnovana i donese odluka u smislu žalbenog predloga tužioca.\nApelacioni sud u Beogradu je održao sednicu veća na kojoj je razmotrio spise predmeta, pa je imajući u vidu navode izjavljene žalbe, ceneći pri tom i stav Apelacionog javnog tužioca u Beogradu u citiranom pismenom podnesku, našao:\nOsnovano se izjavljenom žalbom ukazuje da je prvostepeno rešenje zahvaćeno bitnom povrede odredaba krivičnog postupka iz člana 368 stav 1 tačka 11 ZKP-a koja se ogleda u tome da prvostepeni sud u pogledu odlučnih činjenica nije dao jasne, kao i povredom krivičnog zakona, s obzirom da je prvostepeni sud pogrešno primenio odredbe krivičnog zakona.\nNaime, obrazlažući svoju odluku, prvostepeni sud nalazi da radnici Elektrodistribucije koji su obavljali predmetnu radnju isključenja električne energije nisu, odnosno nemaju svojstvo službenih lica prema članu 112 Krivičnog zakonika, a što proizilazi i iz presude Apelacionog suda u Beogradu Kž1 2980/11 od 10.11.2011. godine, te kako shodno navedenom radnici Elektrodistribucije nemaju svojstvo službenog lica, prvostepeni sud je zaključio da u konkretnom slučaju nedostaje bitan element krivičnog dela člana 323 stav 1 Krivičnog zakonika, zbog čega je odbio predmetni optužni predlog.\nMeđutim, razlozi koje je dao prvostepeni sud u obrazloženju pobijanog rešenja su neprihvatljivi za Apelacioni sud u Beogradu. Naime, odredbom člana 112 tačka 4 Krivičnog zakonika propisano je da se službenim licem smatra i lice kojem je faktički povereno vršenje pojedinih službenih dužnosti ili poslova. S obzirom da se u konkretnom slučaju radi o licima zaposlenim u preduzeću kome su poverena javna ovlašćenja, koja u okviru svoje službe obavljaju određene službene radnje koje su im poverene, to Apelacioni sud u Beogradu u konkretnom slučaju nalazi da su radnici Javnog Preduzeća Elektrodistribucije službena lica, te da shodno tome prvostepeni sud nije mogao da izvede zaključak tumačeći odredbu člana 112 Krivičnog zakonika da oštećeni nemaju svojstvo službenog lica. Takođe, Apelacioni sud nalazi da takav zaključak nije mogao prvostepeni sud da izvede ni iz odluke Apelacionog suda u Beogradu Kž1.br. 2980/11 od 10.11.2011. godine, s obzirom da se radi o rešenju kojim je ukinuta ožalbena presuda i kojim je praktično na strani 4 obrazloženja tog rešenja dat nalog da u ponovnom postupku sud utvrdi da li su radnici J.P. Elektrodistribucije službena lica, te da za svoj zaključak sud da jasne razloge. Dakle, navedenom presudom Apelacionog suda u Beogradu nije utvrđeno da radnici J.P. Elektrodistribucije nisu službena lica s obzirom da bi u tom slučaju sud bio obavezan da pobijanu presudu preinači, a ne da je ukine, kao što je to učinjeno, već je upravo prvostepenom sudu naloženo da utvrdi dali su radnici J.P. Elektrodistribucije službena lica.\nU daljem toku postupka prvostepeni sud će postupiti po optužnom predlogu OJT u Valjevu Kt.br. 1302/11 od 08.02.2012. godine, te će preduzeti sve radnje predložene predmetnim optužnim predlogom, nakon čega će biti u mogućnosti da donese pravilnu i na zakonu zasnovanu odluku za koju će dati jasne i neprotivrečne razloge koji će u svemu biti prihvatljivi i za ovaj sud.\nSa svega napred iznetog, Apelacioni sud u Beogradu je doneo odluku kao u dispozitivu rešenja na osnovu odredbe člana 401 stav 3 ZKP-a.


Euromelanom 2014: Podizanje svijesti o raku kože – TuzlaInfo.ba\nEuromelanom 2014: Podizanje svijesti o raku kože\n16/05/2014 | 7:19\nPovodom kampanje “Euromelanoma 2014.” u holu tržnog centra Omega održana je javna akcija kroz koju su građani imali priliku informisati se o raku kože, o znacima i simptomima na koje je potrebno obratiti pažnju, te upoznati se aktivnostima koje je potrebno poduzeti kod sumnje na promjene na mladežima.\nPanevropska kampanja za prevenciju karcinoma kože, koja se ove godine obilježava pod motom “Ranom dijagnozom spašavate život”, održat će se u periodu od 12. do 16. maja 2014. godine. Cilj kampanje je podizanje svijesti o raku kože, kako bi pacijenti na vrijeme i u što ranijem stadiju prepoznali sumnjive promjene na koži.\nPanevropska kampanja za prevenciju raka kože pokrenuta je u Belgiji 1999 godine i proširila se na 29 zemalja svijeta. Bosna i Hercegovina je postala aktivna članica Euromelanoma 2011. godine, a ove godine u kampanju je uključeno 30 javnih i privatnih zdravstvenih ustanova.\nPrema podacima Svjetske zdravstvene organizacije, dva do tri miliona ljudi godišnje oboli od nekog oblika zloćudnog tumora kože, od čega je 132 000 oboljelih od melanoma.\nPrema riječima prof.dr. Nermine Hadžigrahić, dermatologa Klinike za kožne bolesti UKC Tuzla, svjetske klimatske promjene i promjene u stilu života utiču na češću pojavu zloćudnih tumora kože a osobito malignog melanoma u populaciji.\n“Nekontrolisano, prekomjerno izlaganje ultravioletnim zracima nosi opasnost od sve češćeg nastanka epitelnih karcinoma kože i malignog melanoma. Prevencija se sastoji ne samo u zaštiti već i u obavještavanju šire javnosti o opasnostima nepromišljenog izlaganja suncu, o štetnim posljedicama UV zraka na zdravlje i važnosti samopregleda pigmentnih promjena na koži.\nVrlo je važna edukacija stanovništva u tom smislu, osobito mlađe populacije”, kaže prof. dr. Hadžigrahić, ističući da je osnovni cilj prevencije melanoma njegovo rano otkrivanje i u tom smislu najveću pažnju treba posvetiti pravovremenoj i adekvatnoj zaštiti od nepovoljnog uticaja sunčevog svjetla.\nZbog nepostojanja Nacionalnog registra za rak u Bosni i Hercegovini nema tačnih podataka o učestalosti melanoma kože.


TRENING NIJE KAZNA: Telo sluša i radi ono što mi želimo, ne odustajte i ne posustajte! | Happy BSC portal\nNakon završene košarkaške karijere malo je reći da je ostala u sportu. Postala je vrhunska u drugoj, potpuno različitoj disciplini - ekstremnim trkama. Osim toga, ona je i trener, bavi se fitnesom, vlasnica je jednog od najvećih indoor multisport prostora na Balkanu - Hangar training and performance centra. Osnivačica je Fit Campa i Urban Fitness projekta i iza sebe ima više uspešnih sportskih aktivacija na teritoriji cele Srbije.


FABRIKA VODE U KOLAŠINU\n23.07.2018. 18:15h Ažurirano: 30.01.2019. 03:35h\nKonačna odluka o predloženom planu reorganizacije za kolašinsku fabriku vode Lipovo trebalo bi da bude donijeta na ročištu zakazanom za 3. septembar do kada bi sudski vještak Ognjen Jovović trebalo da sačini nalaz o sprovođenju predloženog plana, kazao je “Vijestima” stečajni upravnik fabrike Dragan Milić.\nRočište za ispitivanje potraživanja i razmatranje predloženog plana reorganizacije odloženo je 10. jula po drugi put.\nMilić je do sada je priznao potraživanja povjerilaca u iznosu od 2,15 miliona eura, a u međuvremenu je stiglo još nekoliko prijava potraživanja koja bi tek trebalo da budu obrađene.\nPrema podacima iz juna ove godine, prijavljena su potraživanja u iznosu od 2,21 milion eura, od čega najviše potražuje Atlas grupa Duška Kneževića 1,19 miliona. Kompanija Atlas invest iz iste grupacije predložila je Privrednom sudu plan reorganizacije u kojoj je pokrenut stečaj u drugoj polovini februara ove godine. Ta kompanija prema podacima iz III isplatnog reda potražuje 110.622 eura, a firma Zeta invest 173.991 euro.\nUpravnik Milić ranije je saopštio da je osporio potraživanja šest zaposlenih među ukupno njih 20-ak koliko ih je ostalo u ovoj kolašinskoj fabrici.\n“U prvom isplatnom redu priznata su potraživanja u iznosu od 560.320 eura, od čega se 358.107 eura odnosilo na potraživanje Poreske uprave (62 odsto), a ostalo na potraživanja radnika”, naveo je Milić.\nU prvom isplatnom redu su još parnice, koje su u toku i čija je procijenjena vrijednost oko 22 hiljade eura. U drugom isplatnom redu su potraživanja po osnovu PDV-a i kamata Poreske uprave u iznosu od oko 73,7 hiljada eura.\nFabrika vode Lipovo\n27.11. 12:35 h\t2072\t143879\n27.11. 13:11 h\t1324\t104394\n27.11. 14:28 h\t1087\t94585\n27.11. 17:19 h\t242\t64335\n27.11. 18:58 h\t2719\t63856\n27.11. 12:35 h\t304\t2072\n27.11. 18:58 h\t159\t2719


DEBAKL ČOVIĆEVIH ADUTA U 'OTVORENOM': Pogledajte kako je zastupnica SDA pred kamerama HRT-a očitala lekciju Boži Ljubiću i Ivi Lučiću (VIDEO) | Slobodna Bosna\nKoja je ostavština Daytona? Šta treba mijenjati? Šta su donijeli lokalni izbori i šta očekivati u decembru na izborima u Mostaru nakon 12 godina? Koji plan za BiH imaju svjetske sile?\nU emisiji „Otvoreno“ na HRT-u gostovali su ministar vanjskih i europskih poslova Hrvatske Gordan Grlić Radman, bivši Tuđmanov obavještajac Ivo Lučić, zastupnica u Parlamentarnoj skupštini BiH Alma Čolo, predsjednik Glavnog vijeća Hrvatskog narodnog sabora Božo Ljubić te hrvatski zastupnik u Europskom parlamentu Tonino Picula.\nBožo Ljubić kazao je da je već u vrijeme potpisivanja sporazuma izražavao dileme o upravljivosti i funkcionalnosti takve države.\n- Bosna i Hercegovina je danas disfunkcionalna država, rekao bih da su do danas na sceni tri iste ili slične političke paradigme, kakve su bile pred početak rata u BiH. Imate bošnjačku, unitarističku paradigmu, da se BiH de facto konstituira kao država većinske nacije. Imamo separatističku politiku iz Republike Srpske, koji idu prema što većoj autonomiji, pa čak i nezavisnosti. Imamo hrvatsku političku paradigmu, koja je predviđala BiH federalno ustrojenu, od federalnih jedinica koje će imati etničku većinu jednog, drugog ili trećeg naroda - ističe predsjednik Glavnog vijeća Hrvatskog narodnog sabora te dodaje da ne postoji pozicija međusobnog povjerenja.\nNakon Ljubićevog monologa, uslijedilo je hlađenje.\nAlma Čolo, zastupnica SDA u Parlamentarnoj skupštini BiH, ne slaže se s Ljubićem, smatra da se radi o negativnoj percepciji budućeg suživota.\n- Hrvati su s nama i Srbima gradili institucije u ovoj zemlji, ali istina je da postoje određene blokade i ucjene, postoje mehanizmi koje koriste predstavnici RS-a te predstavnici HNS-a koji ne žele implementirati izborne rezultate iz 2018. godine. Ako blokirate neke procese, naravno da možete tvrditi da nema suživota - replicira Čolo i dodaje da Bošnjaci ne sprečavaju Hrvatima da izaberu svoga člana Predsjedništva.\n- Mi ne biramo hrvatskog člana Predsjedništva, već građani na slobodnim i demokratskim izborima tajnim glasanjem.\n„Slobodna Bosna“ izdvojila je izjavu Alme Čolo koja je Ljubića i Lučića ostavila bez teksta.\nNakon emisije uslijedili su i komentari na Facebook stranici HRT-a, a među onima koji se nisu svidjeli gostima u studiju bio je i ovaj.\nLJUBIĆU, KAO I DODIKU, NE PRIJA INTERESOVANJE EVROPSKE UNIJE: "Stvar je na nama da nađemo načina i dogovorimo se o državi kakvu želimo"\n08. Okt. 20208\nBOŽO LJUBIĆ BUDAN SANJA: "Prijedlog Rezolucije američkog Kongresa u potpunosti korespondira s politikom…"\n06. Okt. 20207


Sistem za analizu sadržaja Blue Coat sa tehnologijom Kaspersky Lab-a | | PC Press\nSistem za analizu sadržaja Blue Coat sa tehnologijom Kaspersky Lab-a\nKompanija Kaspersky Lab je objavila da sistem za analizu sadržaja S500 kompanije Blue Coat obuhvata vodeću tehnologiju „whitelisting” i nagrađivani mehanizam protiv zloćudnih softvera kompanije Kaspersky Lab. Ove dve tehnologije kompanije Kaspersky Lab osmišljene su da pomognu pri zaštiti korporativne IT infrastrukture od poznatih pretnji, ali i potpuno novih slabosti.\nPrva komponenta proverava da li su izvršni fajlovi preneseni preko „ulaza” u bazi podataka „dozvoljenih” tj. “whitelist” aplikacija. Ova baza podataka sadrži više od milijardu uzoraka fajlova za koje se kroz proveru pokazalo da nemaju zloćudnu aktivnost, i ona se neprestano ažurira podacima o novim aplikacijama. Na „ulazu” se takođe može osposobiti modalitet Default Deny koji sprečava transfer fajlova koji nisu na dozvoljenoj listi.\nDruga komponenta mehanizma protiv zloćudnih softvera kompanije Kaspersky Lab kombinuje metode potpisa i heurističke metode za otkrivanje zloćudnih softvera. Uz modul za „whitelisting”, bivaju skenirani samo oni fajlovi koji nisu u bazi podataka, što štedi moć obrade i resurse „ulaza”.\n„Ponosni smo što svoju tehnologiju protiv pretnji delimo sa Blue Coat Systems, prvim tehnološkim partnerom koji primenjuje našu vodeću ‘whitelisting’ tehnologiju na svojim ‘ulazima’, pri čemu se podrazumeva visoka pouzdanost modeliteta Default Deny”, kaže Nikita Švetsov, glavni tehnološki direktor kompanije Kaspesky Lab.\n„Napredna zaštita od pretnji kompanije Blue Coat i Sistem za analizu sadržaja, dokazano je pouzdan alat za zaštitu informacija. Tehnologije kompanije Kaspersky Lab imaju važnu ulogu u postizanju ove pouzdanosti. Uvereni smo da će naša najnovija ponuda – Sistem za analizu sadžaja S500, sa protokom od 1Gbps, biti još bolja u odbrani od sajber pretnji koje postoje u današnjem Internet okruženju”, kaže Kevin Flin, direktor marketinga za proizvode u kompaniji Blue Coat Systems.\nDodatne informacije dostupne su na https://www.bluecoat.com/products/content-analysis-system-atp\nAuthor Bojan StanojevićPosted on 12. December 2014. 3. August 2017. Categories NewsTags Blue Coat, Kaspersky, Zaštita\nPrevious Previous post: Vip predlaže poklon gedžete – štap za selfie ili Chipolo\nNext Next post: Održana Nacionalna konferencija o bezbednosti dece na internetu


Znate li ko su vaši kupci i koja je vaša ciljna grupa? | Mondo Portal\nmts Business centar Novi Sad predavanje\nZnate li ko su vaši kupci i koja je vaša ciljna grupa? 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n13.11.2018. / 12:36 13:16\nAutor mondo.rs 13.11.2018. / 12:36 13:16\nKompanija Telekom Srbija je u mts Biznis centru u Novom Sadu organizovala novu radionicu na kojoj su svi zainteresovani mogli da unaprede poslovanje pomoću alata za pronalazak kupaca preko društvenih mreža.\nIzvor: MONDO / Goran Sivački.\nIzvor: MONDO / Goran Sivački. 1\nIzvor: MONDO / Goran Sivački. 2\nIzvor: MONDO / Goran Sivački. 3\nIzvor: MONDO / Goran Sivački. 4\nKompanija Telekom Srbija u svojim mts Biznis centrima u Novom Sadu i Beogradu od maja organizuje radionice za predstavnike malih i srednjih preduzeća, na kojima prisutni mogu da uče o unapređenju svojih veština poslovanja korišćenjem novih alata i servisa.\nOvog puta naša nacionalna telekomunikaciona kompanija je u saradnji sa "Ludus digital" gencijom i Verom Stevanović, koja je vodila radionicu, organizovala predavanje o tome kako da mala i srednja preduzeća uspešno sprovedu targetiranje ciljne grupe potrošača na društvenim mrežama i na koji način to može da im pomogne da se bolje pozicioniraju na tržištu i približe klijentima, odnosno kako bolje da "pročitaju" njihove potrebe.\nmts Business Centar Novi Sad Radionica\nU mts Biznis centru se kontinuirano organizuju radionice i prezentacije u vezi sa savremenim poslovanjem, na kojima poslovni korisnici imaju priliku da dobiju koristan savet u cilju daljeg stručnog usavršavanja i osnaživanja svog biznisa korišćenjem savremenih alata i servisa.\nmts telekom srbija poslovanje biznis\n14.11.2018. / 13:31\nBravo Vera !


Zukorlić: Izvlačimo pouke iz prošlosti - Kazaljka\nNovi Pazar 20\t℃\nNaslovna/Novo/Politika/Zukorlić: Izvlačimo pouke iz prošlosti\nZukorlić: Izvlačimo pouke iz prošlosti\nRecite nam da li je Sandžak u Srbiji, otvarajte fabrike i gradite puteve, poručio Zukorlić.\nkazaljka Send an email 04.09.2019.\nNOVI PAZAR – Lider Stranke pravde i pomirenja (SPP) Muamer Zukorlić kazao je danas da Bošnjaci okupljeni u naselju Hadžet ne pozivaju na osvetu, već izvlače pouke o dešavanjima u prošlosti, očiju uprtih u budućnost.\nZukorlić je predvodio šetnju “Pohod na Hadžet”, gde su partizani po okončanju Drugog svetskog rata streljali Bošnjake zbog sumnje da su sarađivali sa okupatorima.\nKomunistički režim je na Hadžetu “zadao udarac vođstvu Bošnjaka i muslimana, sa namerom da se obračuna sa bošnjačkom elitom i ugrozi bošnjačko nacionalno i versko biće”.\n“20. vek je iza nas, a mi smo, posle 11 valova genocida, bezbroj zločina i pritisaka na naš identitet i dalje u Sandžaku, Novom Pazaru i na Hadžetu. Stojimo ispravno i uspravno, svesni da iz svih lekcija iz prošlosti izvučemo pouke i da nikome ne dozvolimo da nam čini ono što su nam činili”, kazao je Zukorlić.\nDodao je da još uvek na raznim nivoima vlasti ima moćnika koji obične ljude tretiraju kao ovce za šišanje.\n“Imamo politiku gradnje puteva i otvaranja fabrika do Sandžaka, ali nikako da taj put uđe u Sandžak ili se u njemu otvori neka fabrika. Recite nam da li je Sandžak u Srbiji, otvarajte fabrike i gradite puteve u njemu, ne optužujte druge da teraju Sandžak iz Srbije, to vi iz Beograda i Novog Pazara radite”, rekao je Zukorlić.\nErdogan: Planiramo ekonomski rast od 5 posto\nTužilaštvo: Zukorlić preminuo prirodnom smrću\nKonferencija umesto posete\n30 miliona evra za rekonstrukciju Opšte bolnice\nManfred Weber: Tu smo da pošaljemo signal evropske budućnosti za ceo region


Bosmanovo pravilo - dvije decenije kasnije... | BN\nBosmanovo pravilo - dvije decenije kasnije...\nTek svaki treći fudbaler u engleskoj Premijer ligi je Englez, a više stranih nego domaćih igrača ima i na Kipru, u Italiji, Portugaliji i Belgiji. Propale su mnoge nacionalne lige, a sve to zbog jednog Belgijanca i pravila o otvorenom tržištu.\nFudbal 26.01.2015 | 18:40\nOve godine u decembru „slavi“ se jedan važan datum u svetu fudbala – uvođenju čuvenog (pre svega po zlu) „Bosmanovog pravila“. Dve decenije su prošle otkako je povremeni belgijski reprezentativac Žan-Mark Bosman okrenuo fudbalski svet naglavačke. Evropski sud pravde doneo je pravilo koje je omogućilo slobodan protok radne snage, pa i fudbalera, u okviru zemalja Evropske unije, pa su sve članice EU bile prinuđene da ukinu ograničenje broja stranaca po klubovima. Bio je to, iako tada nismo bili svesni, jedan od prvih eksera zakucanih u mrtvački kovčeg naše lige koju smo do sada već praktično ukopali.\nDanas, 20 godina kasnije, uklonjene su skoro sve granice. Sve lige na Starom kontinentu prepune su internacionalaca sa svih krajeva planete, a uprkos možda i najstrožim uslovima za dovođenje pečalbara, najviše „legionara“ trenutno ima u engleskom fudbalu. Premijer liga ne samo da je finansijski najmoćnija i najatraktivnija, nego je i pravo stecište igrača sa svih meridijana. Uostalom, statistika je jasna: tek svaki treći fudbaler u elitnom rangu na Ostrvu je – Englez!\nPremijerligaši trenutno pod ugovorom imaju čak 356 stranca ili 67 odsto od ukupnog broja fudbalera. Rekorder je Njukasl na čijem se platnom spisku nalaze 23 „legionara“, Svonsi i Totenhem imaju po 22, Arsenal i Stouk po 21, dok su domaćim snagama ponajviše okrenuti Barnli sa „samo“ 11 i Vest Hem sa 13 stranaca. A slična slika je i u drugom rangu, Čempionšipu, gde su takođe više od polovine registrovanih igrača „ne-Englezi“. Pa onda i ne čudi što Gordi Albion decenijama ne može da postigne neki značajniji rezultat.\nU Engleskoj i Nemačkoj nastupaju fudbaleri iz 60 različitih zemalja, ali je ipak najšarenija francuska Liga 1 sa predstavnicima čak 65 država. I među njima čak 141 dolazi sa afričkog kontinenta, od Senegala, Obale Slonovače i Nigerije do Gabona, Konga... Interesantan je i slučaj Švajcarske koja i u nižim rangovima ima više od polovine fudbalera „sa strane“. Uglavnom dece gastarbajtera koji su se doselilu u „zemlju satova i čokolada“. Više od 50 odsto stranaca pored Engleske, imaju i Kipar, Italija, Portugalija (skoro stotinak Brazilaca koji se vode kao domaći) i Belgija.\nSa 14,3 odsto Jelen Superliga spada u nacionalna takmičenja sa najmanje „legionara“. Znatno više imaju skoro sve zemlje bivše Jugoslavije: Hrvatska 21,3%, BiH 23,9% i Slovenija 33,2%. „Negativni“ rekorder je, ipak, Gruzija sa samo 3,8 odsto ili 13 stranaca. Među njima i jedan Srbin – Bojan Pavlović, golman Zestafonija.\nPrema poslednjim relevantnim podacima, Brazil je i dalje najveći izvoznik radne snage sa oko 1.200 pečalbara u svim krajevima sveta. Plus mnogi koji su uzeli dvojno državljanstvo. „Karioke“ su najbrojnije i u TOP 5 evropskih liga sa 111 predstavnika, ali im prestiž ozbiljno ugrožavaju Argentinci koji imaju samo dvojicu fudbalera manje! Pre svega zahvaljujući velikom broju igrača u Španiji i Italiji.\nMeđu klubovima koji imaju veliki broj stranaca posebno se izdvajaju Porto i Fjorentina. Španac Lopetegi na raspolaganju ima petoricu Portugalaca i 24 stranca! A Vičenco Montela u Firenci čak 26 igrača „sa strane“: od Brazilaca, Belgijanaca, Argentinaca, Egipćana, Engleza, Španaca, Nemaca, Čileanaca, Senegalaca, pa do „cele Jugoslavije“ jer zajedno igraju Srbi, Crnogorci, Slovenci...\nIpak, nisu svi „zaluđeni“ dovođenjem stranaca, neki drže i do tradicije, a poseban slučaj je Atletik Bilbao. Klub sa San Mamesa u svojim redovima ima isključivo Baske, kojima se „potkrao“ i jedan sa druge strane granice – Ajmerik Laporte koji je rođen u Francuskoj. Retki su „legionari“ i u Eibaru (3) i Real Sosijedadu (4), u Seriji A Sasuolo ih ima samo trojicu, a jedini je Hrvat Vrsaljko koji nema bar dvojno italijansko državljanstvo. U Nemačkoj najmanje igrača iz drugih zemalja ima Paderborn (5), a u Francuskoj Sent Etjen (6).\nTOP 10 LIGA S NAJVIŠE STRANACA\n1. ENGLESKA 1 67,0%\n2. KIPAR 1 57,4%\n3. ITALIJA 1 54,0%\n4. PORTUGALIJA 1 53,0%\n5. BELGIJA 1 51,3%\n6. LUKSEMBURG 1 48,8%\n7. NEMAČKA1 48,5%\n8. ŠVAJCARSKA 1 38,1%\n9. FRANCUSKA 1 46,7%\n10. RUSIJA 1 44,1%\nNAPOMENA: liga i procenat stranih fudbalera\nTOP 10 LIGA S NAJMANJE STRANACA\n1. GRUZIJA 3,8%\n2. FARSKA OSTRVA 7,9%\n3. SEV. IRSKA 11,8%\n4. BELORUSIJA 12,3%\n4. ISLAND 12,3%\n6. MAKEDONIJA 13,1%\n7. ESTONIJA 13,4%\n8. SRBIJA 14,3%\n9. ALBANIJA 14,8%\n10. JERMENIJA 17,8%


U Rusiji se upravo dešava katastrofa, purnja ugljen-dioksid kao iz 5 TENT-ova\nSvet Autor:Ksenija Stojiljkovic15. jun. 202216:05 > 16:06\nRaspadskaya Foto:VIKTOR DRACHEV / AFP / Profimedia\nU trenutku kada se svet suočava sa potencijalnom nestašicom gasa izazvanu rusko-ukrajinskom krizom, dešava se najveće curenje gasa ikada, i to upravo iz rudnika uglja u Rusiji. Ovaj rudnik trenutno izbacuje količinu metana čiji sadržaj ugljen-dioksida može da parira onoj koju u proseku izbace pet termoelektrana na ugalj poput TENT-a u Obrenovcu.\nPostoji zemlja koja ima gas za EU, ali je zarobljen zbog konflikta sa Erdoganom\nKoliko je Rusija zaradila od izvoza goriva tokom 100 dana rata u Ukrajini\nRusi izvoze sve manje gasa, a Putinova kasa je sve punija. Evo zašto\nOko 90 tona metana na sat ispuštano je iz rudnika u januaru, kada je gas prvi put pronađen, prema podacima GHGSat, komercijalne kompanije za satelitski nadzor sa sedištem u Kanadi. Ova količina mogla bi da proizvede dovoljno prirodnog gasa za napajanje 2,4 miliona domova, piše Gardijan.\nU skorije vreme, čini se da iz rudnika curi manje gasa, ali se smatra da je curenje bilo aktivno najmanje šest meseci pre januarskog istraživanja.\nCurenje iz rudnika Raspadskaja u Kemerovskoj oblasti, najvećeg rudnika uglja u Rusiji, je oko 50 odsto veće od bilo kog drugog curenja koje je primetio GHGSat otkako je započeo svoje globalno satelitsko praćenje 2016. godine.\nIn January, around 90 tonnes of methane gas were released per hour from the Raspadskaya mine in Kemerovo Oblasthttps://t.co/vXZ5VCrmLx\n— WION (@WIONews) June 15, 2022\nBrodi Vajt, direktor energetike, deponije i rudnika u GHGSat-u, rekao je da je metan često zanemarena nuspojava eksploatacije uglja koja je doprinela klimatskom uticaju sagorevanja uglja. Procenjuje se da bi curenje u Raspadskoj dodalo oko 25 odsto emisiji gasova staklene bašte sagorevanjem bilo kog uglja proizvedenog iz rudnika.\n„Vidimo povećanje metana na ovoj lokaciji , što bi moglo da bude rezultat povećane proizvodnje uglja, povezane sa globalnim trendovima u upotrebi uglja“, rekao je direktor.\nInače, Rusija je jedan od najvećih svetskih izvora metana koji potiču iz fosilnih goriva. Gasna infrastruktura u zemlji, uključujući proizvodne pogone i gasovode, poznato je da curi uprkos pozivima da vlada preduzme mere.\nPol Bledso, bivši savetnik Bila Klintona u Beloj kući, koji sada radi pri Institutu za progresivnu politiku u Vašingtonu, rekao je da je duboko rezanje metana jedini siguran način da se ograniči kratkoročna temperatura i spreči naglo klimatske promene.\n"Ali, svaki mesec donosi nove dokaz da Rusija krije najmasovnije i najrazornije curenje metana na svetu. Putin očajnički krije ove ogromne emisije kako bi mogao da nastavi da profitira od prodaje ruskog uglja, nafte i gasa i da finansira rat. Ali te nacije poput Kine koje nastavljaju da kupuju Putinovu naftu i gas podjednako podržavaju ratni zločin”, rekao je Bledso.\nbout 90 tonnes of #methane an hour were released from the Raspadskaya coalmine in January, data showshttps://t.co/tx8oK9cSWO\n— George P (@PrinceGeorgeK) June 15, 2022\nSvi podzemni rudnici uglja proizvode metan, koji može da izazove eksplozije ako se nakupi. U eksploziji u rudniku Raspadska 2010. godine poginulo je 66 osoba.\nIspuštanje metana se može uraditi iz bezbednosnih razloga. Međutim, postoje načini za hvatanje metana kada se proizvodi velikom brzinom, ili za ispuštanje kroz oksidaciju, tako da uzrokuje manje štete klimi.\nMetan je oko 80 puta snažniji kao gas staklene bašte od ugljen-dioksida, iako se u atmosferi razgrađuje za oko 20 godina. U februaru je Međunarodna agencija za energetiku upozorila da većina zemalja premalo prijavljuje svoje emisije metana, a stvarne količine koje se izlivaju u atmosferu su daleko veće nego što se mislilo.\nNedavne studije su pokazale da bi smanjenje metana moglo biti jedan od najbržih načina da se obuzda globalni porast temperature i da bi sadašnji oštri rezovi mogli da spreče porast od oko 0,25 stepena do 2050. godine.\nDurvud Zilke, predsednik Instituta za upravljanje sa sedištem u Vašingtonu, rekao je da curenje iz Raspadske pokazuje hitnu potrebu za akcijom.\n„Ključno je postaviti sveobuhvatan satelitski sistem za praćenje metana. Takođe moramo da primenimo sistem podsticaja i sankcija koji mogu da poprave ove emisije, fokusirajući se prvo na super emitere“, rekao je Zilke.\nTakođe, sa sadašnjim visokim cenama gasa, cena hvatanja metana bila daleko manja od vrednosti njegovog korišćenja ili prodaje kao izvora goriva.\nNa klimatskom samitu Cop26 UN u Glazgovu prošlog novembra, više od 100 zemalja je obećalo da će smanjiti svoje emisije metana za najmanje 30 odsto do 2030. godine. Rusija, međutim, nije bila među njima.\nBONUS VIDEO: Tasić: Nemamo alternativu za gas, Rusija nam je trenutno jedini izvor


05.09.2003. - u povodu odluke Parlamenta FBiH, da usvoji izmjenu Zakona o PIO - BOSS - Bosanska stranka\nYou are here: Home / Press 2003. / 05.09.2003. – u povodu odluke Parlamenta FBiH, da usvoji izmjenu...\n01.09.2003. – u povodu otvorenog poziva BOSS-a poslanicima Parlamenta... 08.09.2003. – u povodu ugrozavanja ljudskih prava Haracic Edina, nosioca...


Kako Hercegovca privući da umisli kako će postati bogataš? - Dnevno.ba\nDužni smo se ispričati!\nKako Hercegovca privući da umisli kako će postati bogataš?\nAutor: Dnevno.ba Nedjelja, 05. ožujka 2017. u 12:54\nMOSTAR - Već smo nekoliko puta bili upozoreni od strane ekonomskog analitičara i financijskog stručnjaka da se ne objavljuju članci u vezi biznisa sa smiljem zato što je to tzv. Piramida koja se pojavljuje svakih 10-15 godina, a cilj joj nije da se ljudi obogate, već da se isele.


JSV – Strana 180 – (021) 523 090 www.jsv.org.rs jsv@jsv.org.rs\nPrvenstvo Srbije za kadete 2021 22. februara 2021.\nDimitrios Konstantinidis 12. februara 2021.\nOtvoreno prvenstvo Srbije za seniore – promena termina 10. februara 2021.\nArhive Izaberi mesec februar 2021 (5) januar 2021 (2) decembar 2020 (2) novembar 2020 (1) septembar 2020 (4) avgust 2020 (1) jun 2020 (2) april 2020 (1) mart 2020 (2) februar 2020 (8) januar 2020 (3) decembar 2019 (2) novembar 2019 (4) oktobar 2019 (5) septembar 2019 (6) avgust 2019 (2) jun 2019 (2) maj 2019 (3) april 2019 (1) mart 2019 (8) februar 2019 (7) januar 2019 (3) decembar 2018 (4) novembar 2018 (5) oktobar 2018 (6) septembar 2018 (3) avgust 2018 (6) jun 2018 (2) maj 2018 (1) april 2018 (6) mart 2018 (6) februar 2018 (8) januar 2018 (4) decembar 2017 (1) novembar 2017 (4) oktobar 2017 (5) septembar 2017 (5) avgust 2017 (1) jul 2017 (4) jun 2017 (5) maj 2017 (5) april 2017 (4) mart 2017 (8) februar 2017 (8) januar 2017 (4) decembar 2016 (1)


Čačanska fabrika čipsa ponovo na prodaju - Bizlife.rs\nČačanska fabrika čipsa ponovo na prodaju\n20:15 Čačak, 07/11/2011\nU Fabrici čipsa u Čačku očekuju da veoma brzo ponovo bude raspisan oglas za prikupljanje ponuda od zainteresovanih kupaca.\nPredsednik Samostalnog sindikata u čačaskoj fabrici Zoran Zečević, koji je bio na sastanku u Beogradu kod državnog sekretara Ministarstva pravde Slobodana Homena, izjavio je za Tanjug da je dobijeno čvrsto obećanje da će veoma brzo biti stvoreni uslovi za nalaženje novog strateškog partnera.\nU kolektivu smatraju da je posle prošlonedeljnih razgovora sa zvaničnicima u Ministarstvu pravde, u izgledu da bude povučena odluka Višeg javnog tužilaštva kojom je u junu zabranjena prodaja.\nSindikalni čelnik Zečević ističe da je fabrika, u kojoj je godišnje prerađivano i po 1. 500 vagona krompira, spremna da u kratkom roku ponovo proradi, a nestrpljivi su i radnici koji su mesecima bez posla.\nFabrika za preradu krompira nekadašnjeg Poljoprivredno industrijskog kombinata (PIK) “Čačak” je u stečaju od 26. oktobra 2010, kada su poverioci prijavili potraživanja od oko 15 miliona evra, a 115 radnika prešlo na evidenciju Nacionalne službe zapošljavanja (NSZ).\nOvlašćeni sudski veštaci krajem maja procenili su da imovina fabrike vredi 4,76 miliona evra.\nPrikupljanje ponuda oročeno je do 6. jula, dok su kupcima bile ponuđene tri podceline, koje sačinjavaju fabrika čipsa, pirea i snekova sa pratećim objektima, 3,8 hektara (ha) zemljišta i mašine sa opremom, po ceni od 4.217.935 evra, zatim 2,34 ha neizgrađenog zemljišta u krugu fabrike za 468.000 evra, kao i lokal od 44 kvadratna metra (m2) u Beogradu, za 79.200 evra. Kupcima je tako bila ponuđena kompletna proizvodnja, pošto je, kako je tada receno, fabrika spremna da ponovo proradi. Samo sedam dana pre otvaranja ponuda, međutim, prodaja je obustavljena na osnovu resenja Višeg javnog tužilaštva o zabrani raspolaganja imovinom stečajnog dužnika. U trenutku oglašavanja prodaje nije postojala zabrana, već je ona doneta tek kada je izvršen upis imovine u zemljišne knjige.\nFabrika čipsa je do privatizacije 2005, kada je otkupom deonica od radnika njen vlasnik postao biznismen Slaviša Purić, svrstavala među najuspešnija i najakumulativnije privredne organizacije u čačanskom kraju. Purić je bio većinski vlasnik “Slap grupe”, za koju je Pivredni sud u Beogradu 27. januara doneo rešenje o bankrotstvu, a on se zbog pronevere novca iz više kupljenih firmi, našao i u zatvoru.\nKada je prvi put oglašena prodaja Fabrike čipsa čiji je rok trebalo da istekne 13. jula, iz Ministarstva za ekonomiju i regionalni razvoj stizale su informacije da su za nju zainteresovane i firme iz inostranstva, pored ostalih neke kanadske i slovenačke, ali i kompanija “Marbo” iz Srbije, koja se bavi proizvodnjom čipsa i drugih prerađevina od krompira.


Renegades menja mousesports u StarSeries iLigi - Sportklub\nRenegades menja mousesports u StarSeries iLigi\nCS-GO Autor:Vladimir Belopavlović27. feb. 201917:46 > 18:02\nMousesports nije uspeo da na vreme prijavi tim za sedmu sezonu StarLadderovog takmičenja koje će se krajem marta i početkom aprila održati u Šangaju, a priliku umesto njih je dobila australijska ekipa Renegades.\nOvim je stigla nezvanična potvrda da mouse još uvek nije blizu razrešenja dileme oko toga ko će naslediti Martin „STYKO“ Styka i Chris „chrisJ“ de Jonga u sastavu tima. Propustiti turnir sa nagradnim fondom od pola miliona dolara je nešto što će teško pasti organizaciji, ali se datum prijave verovatno nezgodno poklopio sa trajanjem Majora, pošto će ozbiljnije rotacije i izmene među timovima krenuti tek nakon njega.\nRenegades sa druge strane je bez razmišljanja prihvatio poziv koji im je pripao nakon odlične igre na IEM Katowice Majoru gde su po prvi put u istoriji tima izborili status legendi i ušli u top 8. Australijska ekipa trenutno igra na nivou najboljih timova sveta i sada na turnir u Kinu idu kao jedan od favorita, sa velikim šansama da odu korak dalje od plasmana među osam najboljih, što im je do sada bio najbolji uspeh u StarSeries iLigi.


Smeštaj u Bernu | Edukacija\nŠoping u Bernu\nSmeštaj u Bernu\nHrana u Bernu\nOstali gradovi u Švajcarskoj\nŠarmantni stari deo grada Berna skoro u potpunosti je okružen rekom Arom i upravo tu se nalaze njegove najveće turističke atrakcije (Bernska katedrala, Kula sa satom, mnogi muzeji i crkve), a preko mosta na kraju starog grada, nalaze se poznati Park Medveda i velika Bašta Ruža.\nStoga su najbolje lokacije za odsesti u ovom gradu upravo Stari Grad i okolina Bašte Ruža, u blizini stanica gradskog prevoza. Kako bi vam boravak u Bernu bio što udobniji, a gradske znamenitosti na dohvat ruke, za vas smo izdvojili neke od najbolje ocenjenih hotela u Bernu od strane turista.\nHotel Schweizerhof važi za jedan od najluksuznijih hotela na svetu i nalazi se u samom centru Starog Grada. Pored njega, za one kojima su na odmoru bitne elegantne i luksuzne sobe i restorani, tu su istorijski hotel Bellevue Palace Bern, čije sobe gledaju na reku Aru i Alpe, kao i karakteristični butik hotel Belle Epoque, koji se nalazi na ivici starog grada, u blizini Parka Medveda.\nOd hotela srednjeg cenovnog ranga izdvaja se Hotel Alpenblick, koji se nalazi u elegantnoj staroj građevini u mirnom delu grada i, kao što njegovo ime govori, posetiocima nudi prelep pogled na Alpe. Pored njega, tu je i Hotel Restaurant Jardin, koji je okružen parkovima i lociran u blizini tramvajskih linija koje vode ka centru grada, a u blizini njega je i Hotel Best Western Bern.\nZa one koji žele da uštede, neke od jeftinijih opcija su: Hotel Landhaus, koji se nalazi preko mosta odmah do Starog grada, Hotel Ibis Bern Expo, preko puta Bern Expo Centra, i šarmantni Bed and Breakfast Wildrose, od koga vam treba 10 minuta hoda do centra grada i čiji je enterijer u interestantnom istorijskom stilu.\nMladi često zbog jeftinog prenoćišta biraju odsedanje u hostelima, a neki od najboljih i najzabavnijih ovakvih mesta u Bernu su: Hostel Glocke, Youth Hostel Bern i Pension Marthahaus.


Vreme - Inicijative: Malo mesta za nauku\nVREME 1115, 17. maj 2012. / VREME\nŠta to može biti hitno za instituciju staru 170 godina u čijim hodnicima se još osećaju dileme Jovana Sterije Popovića i Josifa Pančića, u kojoj se sprovode projekti poput Rečnika srpskog jezika koji traju i pola veka, a gde je sabran najstariji i najiskusniji deo srpske nauke?\nMeđutim, ponekad se desi i da se u kancelarijama Srpska akademija nauka i umetnosti stvari neočekivano ubrzaju. Tako je pod oznakom "Konferencija u SANU povodom formiranja nove vlade – važno!!!", Srpska akademija nauka i umetnosti u ponedeljak, 14. maja, hitno pozvala predstavnike medija u Srbiji kako bi im prenela informaciju važnu za nauku i, smatraju u ovoj instituciji – za društvo uopšte.\n...dr Milovan Šuvakov\nNaime, SANU je na ovoj konferenciji novinarima predstavila inicijativu da se u budućoj vladi Republike Srbije, ma ko da je formira, osnuje i ministarstvo nauke koje je u prošlogodišnjoj rekonstrukciji vlade – nestalo.\nKako bi, makar formalno, smanjili obim administracije, vlada je Ministarstvo nauke pripojila ogromnom Ministarstvu obrazovanja, koje ima čak sedam puta veći budžet, i utopila ga u njega. Mada je cilj bio smanjenje državne administracije, ovime se gotovo ništa nije postiglo – nauka je samo pripojena prosveti, a nju, umesto ministra, vodi državni sekretar.\nPOSLE 66 GODINA: Sada, baš u trenutku kada se govori o resorima i kadrovima, SANU je zajedno sa predstavnicima univerziteta pokušala da utiče na donosioce odluka i istakne zašto nam je ta institucija potrebna. Po njima, u ovom ministarstvu trebalo bi objediniti nauku i visoko obrazovanje. "Da li je pametno razdvajati nauku i nešto iz čega nauka izvire?", upitao je predsednik SANU-a Nikola Hajdin i dodao da su to dve grane koje vode do istog cilja.\nNjihovim ujedinjavanjem bio bi podignut naučni nivo univerziteta, a nauka bi se "obezbedila", smatra potpredsednik SANU-a za prirodne nauke Ljubiša Rakić.\nOtkud sad toliko brige i lobiranja za ministarstvo nauke?\nDo pre godinu dana nije se ni postavljalo pitanje hoće li biti ministarstva nauke ili neće. To je zato što je do aprila prošle godine ono neprekidno postojalo 66 godina, odnosno toliko dugo se resorom nauke upravljalo iz fondova nezavisnih od Ministarstva prosvete.\n"Visoko obrazovanje u Ministarstvu prosvete je pastorče, sektor sa samo osmoro ljudi. Kada bi bilo spregnuto sa naukom, dobilo bi na značaju", objasnio je Srđan Stanković, predsednik Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje dodajući da je takva praksa u visokorazvijenim zemljama.\nRektor Beogradskog univerziteta Branko Kovačević rekao je na konferenciji u SANU-u da se već sad zna da će nova vlada Srbije biti manja, pretpostavlja se sa 15 do 17 ministarstava, ali je naglasio da ona neće postići cilj ukoliko u njoj ne bude postojalo ministarstvo nauke i visokog obrazovanja. Rektor je pomenuo da se govori i o razvoju, kao nekakvom trećem sektoru uz nauku i visoko obrazovanje.\nTakva ideja je inače bliska Demokratskoj stranci.\nOna, međutim, nije nastala juče, niti u političkoj stranci. Članovi SANU-a je zagovaraju već duže vreme, a pre šest meseci o tome su obavestili Ministarstvo obrazovanja. Ipak, inicijatori ideje nisu, kako je Hajdin rekao, "osetili vetar u leđa", odnosno nisu naišli na podršku.\nGLASOVI NAUČNE ZAJEDNICE: No, ne treba zaboraviti da je u trenutku kada je Ministarstvo nauke ukinuto, pokrenuta široka akcija "Reci NE ukidanju Ministarstva nauke" tokom koje je više od 5500 ljudi, uglavnom naučnika, profesora i studenata, potpisalo peticiju tražeći da se njihovo resorno ministarstvo vrati.\nOva inicijativa iza koje stoji grupa naučnika u vreme početka izborne kampanje promenila je naziv u "SaDA za nauku". Iako su svim parlamentarnim strankama poslali dopis sa pozivom da se priključe inicijativi za uspostavljanje novog odnosa prema nauci, nijedan odgovor nije stigao. Ništa nalik ushićenim reakcijama koje su iz svih partija redom stizale na tekst "Znanje i propaganda" Jozefa Gebelsa (vidi "Vreme" br. 1110 od 12. aprila 2012).\nJedan od pokretača inicijative "SaDA za nauku", dr Milovan Šuvakov, viši naučni saradnik Instituta za fiziku Beograd, u razgovoru za "Vreme" kaže da je pomenuta peticija pokrenuta sa vrlo skromnim ambicijama. "Pokrenuli smo peticiju da bismo videli koliko kolega deli naše mišljenje i kako bismo na jedan skroman način skrenuli pažnju na značaj ovog malog resora. Međutim, vrlo brzo stvar je prerasla u ozbiljnu inicijativu. Imajući u vidu broj potpisnika peticije u odnosu na ukupan broj istraživača, moglo se zaključiti da se dobar deo stručne javnosti složio da je ukidanje Ministarstva nauke bio potez loš", navodi Šuvakov.\nInicijativa među naučnicima pokrenuta je kako bi se skrenula pažnja na ulogu nauke kao glavnog zamajca u razvoju jednog društva. Naučnici smatraju da je dosadašnji odnos političke elite prema nauci bio na niskom nivou, a da to najbolje pokazuje upravo ukidanje Ministarstva nauke bez ikakve prethodne javne rasprave. Osim toga, naučnici upozoravaju da se efekti toga već jasno vide jer nabavka potrošnog materijala i odobrene opreme kasni po njihovim rečima toliko da naučni projekti nisu dobili ništa u prvoj godini projektnog ciklusa, a godinama građene veze sa evropskim istraživačkim prostorom su ugrožene.\nNaučnici okupljeni oko inicijative "SaDA za nauku" navode da u većini Evropskih zemalja, Americi, Japanu, Kini i Rusiji pored ministarstva nadležnog za nauku postoje pravni subjekti kao što su agencije koje se bave raspodelom sredstava za istraživanje i nauku uopšte, zatim strategijama naučnog i tehnološkog razvoja i slično. Tako se obezbeđuje kontinuitet naučne politike i finansiranja bez obzira na to postoji li ministarstvo ili ne, ko je na njegovom čelu i slično.\nSLUH: "Uključivanjem Srpske akademije nauka i umetnosti u ovu inicijativu, postaje izvesnije da ćemo nakon formiranja nove vlade dobiti ovo po našem mišljenju vrlo značajno ministarstvo. Naravno, mi smo svesni da osnivanje predloženog ministarstva nije i rešenje svih problema visokog obrazovanja i nauke u Srbiji", kaže Šuvakov objašnjavajući da se formiranje ovog ministarstva smatra "važnim početnim korakom za posvećeno rešavanje problema koji je od visokog nacionalnog interesa".\nInicijativa "SaDA za nauku", kao i ona koju je pokrenula Srpska akademija nauka i umetnosti zajedno sa univerzitetima, ima podršku velikog dela naučne zajednice – prosta računica pokazuje da je većina od 10.000 naučnoistraživčkih radnika koje Srbija ima već potpisala peticiju kojom se zahteva da se ministarstvo vrati.\nNo, argumenata i podrške odavno je bilo dovoljno. Pitanje je samo hoće li donosioci odluka imati sluha za predloge i da li zaista vide Srbiju kao zemlju nauke i razvoja ili će se sve već rešiti prostom matematikom.\nViše od 5000 naučnika, profesora i studenata u aprilu 2011. godine potpisalo je peticiju kojom se zahteva formiranje ministarstva nauke u novoj vladi Srbije. Međutim, izbori tada još nisu bili na vidiku. "Znajući da je u momentu nakon predavanja peticije bilo nemoguće da se stvari isprave, postojala je potreba da se u periodu do izbora sačuvaju entuzijazam, prijatelji akcije i svest o tome da se od inicijative neće odustati. Za te potrebe osmislili smo koncept četiri plišane lutkice koje nose majice sa logom akcije i koje imaju imena naših naučnika Pupin, Tesla, Mika i Milutin. One putuju po svetu iz ruke u ruku kolege, slikajući se ispred naučnih institucija i sa poznatim naučnicima. Lutkice su se, u međuvremenu, vratile sa mnogobrojnim fotografijama", navodi dr Milovan Šuvakov, viši naučni saradnik Instituta za fiziku Beograd i jedan od pokretača inicijative "SaDA za nauku".\nNa tim slikama kraj lutkica su nobelovci, slavni naučnici i prestižne naučne ustanove – svima i svuda je preneta vest o tome da je Srbija ostala bez resora nauke i da je podrška neophodna.


News – Page 56 – Radio KFOR Srpski\nNewsBy Ivana Raskovic 23/01/2022\nKnjiga kao najbolji prijatelj dece\nU današnjem svetu tehnologije, povećava se broj roditelja koji se pitaju da li knjige još uvek imaju vrednost za decu. Iako je važno da deca steknu savremene veštine i iskustva, kritičke veštine i znanja dobijaju se iz čitanja knjiga koje nisu kopirane ili zamenjene tehnologijom. Mi vam predstavljamo samo nekoliko knjiga koje će imati pozitivan…\nNewsBy Marina Gigic 22/01/2022\nNewsBy Ivana Raskovic 22/01/2022\nNewsBy Jelena Stojanović 22/01/2022


> LCD Displej 16x2 Plavi < - KupujemProdajem\nElektronika i komponente > Moduli za samoizgradnju > ID oglasa: #32012177 (Obnovljen: pre 2 nedelje)\nLCD displej 1602 , 2x16 sa plavim pozadinskim svetlom.\n* Backlight Type: Blue LED\n* Character Fonts: 5×8 Dots (with cursor)\n* Controller: HD44780 or Equivalent\n* Power Supply for LCM: DC +5V\n* LED Backlight Input: DC +5V\n* Module Outline Dimension: 80W * 36H * 13.5T mm\n* View Area: 65W * 14H mm\n* Character Size: 4.89W * 2.78H mm\n* Pitch Size: 0.50W * 0.55H mm\nLično preuzimanje je moguće kod mene u Sremčici svakog dana obično posle 17h.\nPakete šaljem postexpresom, moguće je sa otkupom a može i po uplati na račun kada je poštarina (do 0.5kg) 250 dinara.\nSitnije i jeftinije predmete po uplati mogu da pošaljem kao preporučeno pismo i to košta 100 dinara.\nNAPOMENA: TRENUTNO ŠALJEM PONEDELJKOM I ČETVRTKOM\n> Pretvarac sa USB-5V na 12V <\n> Stepup-down za ulazne napone do 70V <\nLepo i sigurno zapakovano prilikom slanja.


10:05 >> 12:54\nNebojša Stefanović se nije pojavio kao svedok na danas zakazanom suđenju bivšem zameniku SBPOK Goranu Papiću\nDanas se pred Višim sudom u Beogradu nastavlja postupak protiv nekadašnjeg zamenika načelnika SBPOK Gorana Papića. U Palati pravde se pojavio bivši direktor policije Vladimir Rebić koji je svedok u procesu. Drugi svedok Nebojša Stefanović nje došao.\nKako reporter 24sedam javlja sa terena, Nebojša Stefanović se nije pojavio kao svedok na danas zakazanom suđenju bivšem zameniku SBPOK Goranu Papiću koji se tereti da je naredio da se Marku Miljkoviću, najbližem saradniku Veljka Belivuka, vrati blindirani džip.\nSudija je na početku suđenja rekao da nema dokaza da je Stefanović primio poziv za suđenje.\nU sud je stigao i Dejan Kovačevic, bivši načelnik UKP-a.\nSudija tražio sopstveno izuzeće: Prekinuto suđenje bivšem načelniku SBPOK\nBivši načelnik SBPOK-a nije se pojavio u sudu, sva četvorica svedoka policajaca došla\nSvedok optužio Papića da je naredio vraćanje Miljkovićeve oduzete "blinde": "Uključio spikerfon da privedeni čuje šta priča!"\nBivši načelnik drugog odelenja Zoran Kovačević, koji je svedok u slučaju, rekao je da je tadašnji načelnik SBPOK Milenko Munižaba naredio da se blindirani džip vrati jer je tako naređeno iz MUP-a.\nBivši direktor policije Vladimir Rebić je prilikom svedočenja rekao da ne veruje da je Goran Papić imao uticaj na Nebojšu Stefanovića. Rekao je da je doživljavao Papća kao lično obezbeđenje Stefanovića. Izjavio je i da ništa nije znao o vraćanju Miljkovićeve blinde i da je za ceo slučaj saznao kad je uhapšen Goran Papić.\nAdvokat Branislav Tapušković, branilac Gorana Papića, je istakao da je potpuno neverovatno da Nebojši Stefanoviću nije uručen poziv za današnje svedočenje.\n- Ono što je bilo bitno za mog branjenika već smo raščistili, a ova svedočenja mogu samo da pojasne pozadinu događaja. I to će se raščistiti na narednim suđenjima kada se bude pojavio Nebojša Stefanović. Potpuno je neobjašnjivo da njemu nije uručen poziv za današje suđenje. Vratio se poziv kao neuručen, kao da nije objavljeno da će on danas biti saslušan kao svedok - kazao je Tapušković.\nDa podsetimo, Goran Papić se tereti da je izvršio krivično delo trgovina uticajem, precizirala je portparolka tužilaštva Ivana Rakočević.\nKako se sumnja, Papić je 15. aprila 2020. godine, koristeći svoj položaj rukovodioca u SBPOK-u, posredovao da se ne izvrši službena radnja koja bi se morala izvršiti, odnosno zahtevao od tadašnjeg rukovodioca Policijske uprave za grad Beograd da se licu koje je sada u pritvoru odmah vrati blindirano vozilo koje je od njega tada privremeno oduzeto.\nMediji su preneli da je u pitanju vozilo Marka Miljkovića koji se zajedno sa Veljkom Belivukom tereti da je organizator kriminalne grupe koja se sumnjiči za ubistva, preprodaju droge, držanje oružja…\nInače, Papić je raskinuo radni odnos u MUP Srbije odmah pošto je za ministra unutrašnjih poslova imenovan Aleksandar Vulin. Važio je za bliskog saradnika Nebojše Stefanovića, dok je ovaj bio na čelu policije, kao i Dijane Hrkalović, nekadašnje sekretarke MUP Srbije.\n"Mogao je da zove bilo ko, ali ja Miljkoviću blindu ne bih vratio": Policajci u belešci naveli da je vozilo moralo da ide na skener\nGoran Papić Vladimir Rebić Nebojša Stefanović suđenje\nStefanović se ponovo nije pojavio na sudu: Drugi put izbegao svedočenje na suđenju Goranu Papiću - evo šta je naveo kao razlog!


Tag / 5.oktobar 2000. / Vesti online\nb92.net 18 komentara\n5. oktobar - 13 godina razočaranja\nPre 13 godina održane su demonstracije kojima je srušen režim Slobodana Miloševića.\nVečernje novosti, Telegraf 13 komentara\nDobrica Ćosić poziva studente da se vrate u otadžbinu\nKnjiževnik Dobrica Ćosić uputio je studentima iz Srbije koji borave u inostranstvu, na njihov zahtev, pismo u kome ih poziva da se vrate u zemlju i bore se za njen preporod. On, takođe, za...\n"Građanska Srbija treba da podrži vladu naprednjaka i socijalista"\nNenad Prokić je ponovo, pre svega, pisac, dramaturg i univerzitetski profesor. Sa Liberalno demokratskom partijom rastao se burno, tvrdeći da se njena oštrica sasvim istupila, na spominjanje...\nKako je izdahnula srpska revolucija (1): Sudnji dan za narod\nPetog oktobra 2000. mnogi su odustali od plana da pribave pare za avionsku kartu i raspakovali kofere. Danas, 12 godina kasnije, u Srbiji su koferi ponovo u modi. Cela Srbija se tada nadala istinskim...


Sahranjen Nelson Mandela – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBivši lider Južne Afrike i legendarni borac protiv aparthejda sahranjen je u svom rodnom selu gdje je odrastao i živio nakon napuštanja politike. Sahrani prisustvuje oko 4.500 ljudi.\nPosljednji oproštaj od Nelsona Mandele u selu Kunuu, gdje je sahranjeno i njegovo troje djece, počeo je specijalnom vojnom procesijom – prebacivanjem kovčega sa tijelom iz njegove kuće u posebno pripremljenu grobnicu.\nPogrebna povorka sa Mandelinim tijelom stigla je juče u Kunuu, a prethodno se u vazduhoplovnoj bazi “Voterkluf” od njega oprostilo rukovodstvo vladajućeg Afričkog nacionalnog kongresa.\nSvečanu ceremoniju je predvodio aktuelni šef južnoafričke države Džejkob Zuma.\nČlanovi Mandeline porodice tokom noći su prisustvovali bdenju, na kojem su čitani citati o njegovom životu.\nSahrana je mješavina tradicionalnih rituala i državne ceremonije. Običaji Tembu klana kome je Mandela pripadao, podrazumijevaju da pokojnik bude umotan u leopardovu kožu, biće zaklan vo, a stariji član porodice obratiće se duši preminulog.\nVećina od oko sedam miliona pripadnika Kosa plemena živi na sjeveroistoku države u proviniciji Istočni Kejp, a njihova kultura priznaje postojanje duša predaka.\n“Kada tijelo leži tamo, duša je još živa”, rekao je prečasni Vesli Mabuza, predsjedavajući Komisije za promociju i zaštitu prava kulturnih, vjerskih i lingvističkih zajednica Južne Afrike.\nU nedjelju, član porodice će mu se obratiti riječima: “Madiba, sada te sahranjujemo”, rekla je Nokuzola Mndende, direktorka Instituta za tradicionalne religije Ikamagu.\n“Ali zbog toga što je Mandela, takođe, bivši državnik, možda će biti i zastava Južne Afrike”, rekla je Mndende.\n“Ovo je ritual koji pokazuje duboko poštovanje prema preminulom”, dodao je Mabuza.\nPrema tradiciji Kosa plemena, na dan sahrane kolje se vo. Pošto se životinja zakolje i skuva, ožalošćeni je pojedu obično ispred porodične kuće.\nOtprilike poslije još godinu dana, biće održana radosna ceremonija kojom se preminuli poziva i koji će od tad paziti na porodicu i njenu djecu, kao dobronamjerni predak, a ovaj ritual naziva se Ukubujisa, dodala je Mndende.\nStanovništvo se od bivšeg lidera opraštalo tri dana, a prema podacima južnoafričkih vlasti, u mimohodu se od Mandele oprostilo oko 100.000 žitelja Južne Afrike.\nVeliki broj inostranih visokih zvanica stigao je u selo Kunuu, uključujući i britanskog prestolonaslednika princa Čarlsa, nekoliko afričkih predsjednika i potpredsjednik Irana.\nKancelarija legendarnog borca za mir u Južnoj Africi, Dezmonda Tuta, najavila je da će on ipak prisustvovati sahrani Mandele, iako je prethodno objavljeno da je Tutu odložio put jer nije bio pozvan na sahranu svog starog prijatelja.\nNelson Mandele je preminuo 5. decembra u 96. godini.


Kalendar 26/07/2009 Srbija Sport\nPočetna Strana Kalendar / Arhiva 26/07/2009\nReno suspendovan na narednoj trci F1\nSvetska automobilska federacija (FIA) suspendovala je ekipu Renoa sa naredne trke šampionata F1, koji se za Veliku nagradu Evrope vozi u Valensiji 23. avgusta\nIbrahimović na lekarskom u Barseloni\nFudbaler Intera Zlatan Ibrahimović doputovao je na Nou Kamp kako bi priveo kraju pregovore sa aktuelnim prvakom Evrope i Španije, i obavio lekarske preglede u svom novom klubu\nSP: Oboreno šest svetskih rekorda\nPrvog dana plivačkih takmičenja na Svetskom prvenstvu u Rimu oboreno je šest svetskih rekorda\nSP: Srbija preko 'azura' u četvrtfinalu\nVaterpolisti Srbije pobedili su domaću selekciju Italije rezultatom 7:5 i ostvarili plasman u četvrtfinale Svetskog prvenstva u Rimu\nSL: Brazil zaustavio Srbiju u trileru\nOdbojkaši Srbije su u dramatičnom finalu izgubili od Brazila sa 3:2, čime su propustili priliku da u Beogradu osvoje prvo zlato u Svetskoj ligi\nEP: Zlato za Tatjanu Jelaču\nMlada srpska atletičarka Tatjana Jelača postigla je veliki uspeh osvojivši zlatnu medalju u bacanju koplja na juniorskom Prvenstvu Evrope u Novom Sadu, srpski atletičari 10. u ukupnom plasmanu\nRestart za Jelenu Janković\nPosle jednomesečne pauze i razočaranja na Vimbldonu, Džej Džej će, kao četvrti nosilac, učestvovati na turniru u Stenfordu, koji se igra na tvrdoj podlozi za ukupan nagradni fond od 700.000 dolara\nKontador trijumfovao na Tur de Fransu\nŠpanski biciklista Alberto Kontador osvojio je drugu titulu na Trci oko Francuske\nTošićev prvenac u dresu Junajteda\nFudbaleri Mančester Junajteda pobedili su kineski Hangžou Grintaun sa 8:2 u prijateljskom meču, a prvi pogodak u dresu prvog tima 'đavola' postigao je srpski internacionalac Zoran Tošić\nSrpski dvojac bez kormilara, koji čine Ivan Ostojić i Aleksandar Radović, osvojio je bronzanu medalju na Svetskom prvenstvu za mlađe seniore (veslači do 23 godine), koje se održava u češkim Račicama\n"Šta treniraš?" na Adi Ciganliji\nPedeset nacionalnih sportova predstavljeno na Adi Ciganliji u okviru akcije "Šta treniraš?" na kojoj su brojne ličnosti iz javnog života, mladima ukazali na važnost bavljenja rekreativnim sportom\nĐurđiću, Mariću i Skandarskom svetski bodovi u Trikali\nTrojica srpskih reprezentativaca upisali su svetske bodove u trci na planinskim biciklima na stazi u blizini Trikale u Grčkoj koju zovu i "Mala Švajcarska" i nalazi se na nadmorskoj visini od 1100 do 1400 metara\nJovanović pobedio na trci u Slovačkoj\nSrpski profesionalac u dresu Sparte iz Praga Nebojša Jovanović pobedio je u generalnom plasmanu na trci "Velika nagrada Brada" u Slovačkoj u kategoriji 2.2 voženoj u blizini Brna\nVelšanin novi navijač Partizana\nSamo dva dana posle utakmice Partizan – Ril, Velšanin Geret Hjuz kupio je sezonsku ulaznicu za utakmice šampiona Srbije\nEP: Srebro za Milu Andrić\nMila Andrić osvojila je u nedelju srebrnu medalju u trci na 400 metara prepone na juniorskom Evropskom prvenstvu u atletici, koje se održava u Novom Sadu\nHamilton trijumfovao na VN Mađarske\nAktuelni svetski šampion Formule 1 Luis Hamilton pobednik je trke za Veliku nagradu Mađarske koja se danas vozila na stazi Hungaroring\nEP (U-20): Srbija na 11. mestu\nMlada košarkaška reprezentacija Srbije uzrasta do 20 godina osvojila je 11. mesto na Evropskom prvenstvu koje se igra na Rodosu, savladavši Ukrajinu sa 83:56 u utakmici za plasman\nNikola Milojević prvak Evrope\nMladi srpski teniser Nikola Milojević osvojio je danas u češkom Plzenu titulu prvaka Evrope u konkurenciji dečaka uzrasta do 14 godina\nSP: Čavić u finalu\nMilorad Čavić je postavio novi nacionalni i lični rekord vremenom 22,75 i plasirao se u finale discipline 50 metara delfin na Svetskom prvenstvu u Rimu\nJovanović drugi, Stević četvrti u Slovačkoj\nOdličan početak srpskih biciklista na trci "Velika nagrada Brada" u kategoriji 2.2 u Slovačkoj u blizini Brna. Nebojša Jovanović, koji vozi u svom profi timu Sparte iz Praga, osvojio je drugo mesto, dok je Ivan Stević u majici reprezentacije Srbije, stigao kao četvrti


Novembar 7, 2008 od bosnamuslimmedia Danas islam prolazi kroz teško iskušenje zbog propagande koju šire brojni mediji zbog njegovog, navodno, podgrijavanja terorizama. Ovo mu se posebno pripisuje od događaja 11. septembra. Mediji su koncentrisani na optužbu islama i zbog kako kažu, njegove okrutnosti, njegova širenja mačem, divljačkog i barbarskog postupanja u ratu itd. Ovu optužbu upućivali su islamu brojni orijentalisti i misionari od prije više stoljeća. Ta se propaganda i napadi iz dana u dan sve više šire, kao idejni zlonamjerni napadi protiv ove vjere s namjerom da bi se islam omrznuo u svijesti naroda i spriječilo njegovo širenje.\nLike this:Volim Učitavanje...\tObjavljeno u Islam općenito, PDF E-BOOKS | Napiši komentar\tRSS komentari


U Cinemas klubu\nPartibrejkers sutra u Sarajevu Partibrejkersi su sinonim za najkonzistentniji rock bend ovih prostora za koji se može reći da djeluje po vlastitom opjevanom načelu: biti isti, poseban, slobodan i samo svoj, a u petak, 12. februara u sarajevskom klubu Sloga održat će dvosatni nastup\nAko još ne znate gdje ćete\nLudi doček Nove godine u sarajevskom Domu mladih Novogodišnjoj ponudi glavnog grada Bosne i Hercegovine pridružiće se i prostor Doma mladih koji će 31. decembra u periodu od 22:00 do ranih jutarnjih sati 1. januara obezbijediti party za pamćenje\nTBF u petak nastupa u Sarajevu Splitski muzički sastav The Beat Fleet - TBF u petak će nastupiti u sarajevskom klubu Cinemas Sloga\n18. decembra u 21:00\nOdlična vijest za fanove TBF-a: Ponovo stižu u Sar... The Beat Fleet ili TBF muzički je sastav nastao 1990. godine u Splitu. Čine ga Mladen Badovinac (vokal), Luka Barbić (vokal), Aleksandar Antić (vokal), Ognjen Pavlović (bas gitara), Nikša Mandalinić (gitara) i Janko Novoselić (bubnjevi)\nDEPO Portal i FACE TV vas vode na party: Dijelimo ... U organizaciji MY FACE u Sarajevu će 12. decembra nastupiti Tom Novy, DEPO Portal vas vodi na party!\nŽeliš postati DJ? Prijavi se na Zero to Hero DJ ra... Radionica je otvorena za širu publiku i nema nikakvih ograničenja za učešće a simbolika njenog naziva govori da učesnicima nije potrebno predzanje\nStari dobri rock od 21:00\nNe znate gdje biste u subotu? Pravac Pivnica HS: U... Momčilo Bajagić Bajaga i njegovi Instruktori nastupit će u Pivnici HS u subotu, 19. decembra\nNE PROPUSTITE VRUĆU ZABAVU NA VILSU\nEkscentrični njemački DJ stiže u Sarajevo: Tom Nov... U organizaciji MY FACE u Sarajevu će 12. decembra nastupiti Tom Novy\nŽestoka svirka u Sarajevu\nAG Klub: Death metal Halloween uz Festival of Muti... U subotu, 31. oktobra, u sarajevskom klubu AG se održava sad već tradicionalni Halloween party uz zvuke metala na kojem će nastupiti dva izvrsna benda, domaći death metal bend Festival of Mutilation, te zagrebačka death metal trojka Decomposing Entity\nJazz club Monument obilježava 70–ti rođendan Neila... U utorak, 20. oktobra, jazz club Monument obilježava 70–ti rođendan Neila Younga nastupom sarajevske grupe Still Crazy i njihovim maratonskim tributom ovom starom hipiju i velikom kantautoru\nVIDEO/ Zagrijavanje pred vikend\nMuzički ugođaj uz Sarajevsko: Koncert Tijane Dapče... Poznata pop pjevačica Tijana Dapčević nastupit će 16. oktobra u Pivnici HS na sarajevskom Bistriku\nBudite brzi i zgrabite nagradu\nDEPO Portal vas vodi na koncert: Osvojite ulaznice... Prodaja ulaznica za sarajevski koncert Hladnog piva, koji će biti održan u petak, 16. oktobra, u Domu mladih, uveliko je u toku, a DEPO Portal za svoje vjerne čitatelje poklanja jedan broj ulaznica


Kakva je sudbina 25.000 Nišlija namenski učlanjenih u SNS: Trošna kula od članskih karata | intervju.rs\nObjavljeno 20. juna 2019.\nSama činjenica da je svaki deseti Nišlija učlanjen u vladajuću Srpsku naprednu stranku dovoljno govori o vladavini partokratije u ovom gradu, gde važi ona „da ništa ne možeš da završiš“ ako nemaš knjižicu ove partije, koja u Nišu ima čak 25.000 članova.\nAko se to uporedi sa brojem od oko 234.000 punoletnih glasača, onda je računica jasna. U jednom intervjuu Aleksandra Kujundžić, zadužena za evidenciju u Srpskoj naprednoj stranci (SNS), rekla je da se po dolasku ove partije na vlast veliki broj građana u nju učlanjivao, a da se sada to svelo na nekoliko novih članova dnevno. Toliko ni Gradski odbor Socijalističke partije Srbije (SPS) nije imao na početku višestranačja i vladavine Slobodana Miloševića. Demokrate su se nekako u vreme režima Borisa Tadića nekako domogle 7.000 članova, koji su takoreći iz istih razloga pristupali DS-u kao i danas SNS-u, pa kao nekada i Jugoslovenskoj levici, iz koje nikada nije objavljeno koliko pristalica ima u Nišu.\nProdali veru za večeru\nNeko bi pomislio da je „ljubav“ prema ovoj partiji i njenom lideru Aleksandru Vučiću toliko velika da ljudi masovno hrle u mesne odbore da uzmu svoj „dobitni listić“, ali istina je mnogo drugačija. Najveći broj tih učlanjenih naprednjaka odlučio je da proda veru za večeru zbog gole egzistencije. Moral i čast su stavljeni u stranu jer neko želi da se učlani da bi se zaposlio, neko da bi zadržao posao, ima i onih koji bi da namaknu još neki dinar iz opštinskog ili gradskog budžeta putem socijalnih davanja, a pitanje za diskusiju glasi: da li u ovome ima elemenata kriminala? Zašto kriminala? Zato što se na stranačkim sastancima odlučuje ko će i koliko da dobije narodnog novca iz opštinskog ili nekog drugog budžeta.\nDejan Sovrlić, šef odborničke grupe „Dosta je bilo“ u opštini Medijana, kaže da se na tim stranačkim sastancima „deli“ narodni pazar i objašnjava način na koji se isisava novac zarad stranačkog rada, a koji aktivistima ide u džepove.\n„U velikom procentu razlog učlanjivanja jeste posao, odnosno dobijanje novca iz državne kase. U opštini Medijana, na primer, ima devet komisija, što je mnogo jer je realno da ih ima tri. To su komisije za komunalnu delatnost, socijalu, životnu sredinu i druge. Jedan predsednik komisije dobija oko 24.000 dinara mesečno platu iz opštinskog budžeta. Članovi komisija dobijaju po sednici oko 1.200 dinara. I kada to sračunate u svim opštinama i u Skupštini grada Niša, to su milioni koji odlaze u džepove aktivista vladajuće stranke i njenih koalicionih partnera. Druga je stvar što je pre izvesnog vremena, na primer, jedna odbornica opozicije preko noći postala nezavisni odbornik, odnosno deo vlasti. Pitali smo se svi zbog čega je to uradila, a onda se pojavila vest da je ona kandidat za direktora Gimnazije ’Stevan Sremac’. I kako će ta žena da bude pedagog u tako cenjenoj školi posle nečasnog čina? Mi ih prozivamo poimence na sednicama gradske skupštine, gledaju u pod, ne smeju ni da se jave za reč da repliciraju“, priča Sovrlić.\nOn navodi da se na stranačkim sastancima odlučuje po zahtevima građana odnosno članova za dobijanje socijalne pomoći iz republičkih ustanova za socijalnu pomoć.\n„Na stranačkim sastancima se odlučuje, na primer, koje će ime biti predloženo za socijalnu pomoć, ali iz republičkog budžeta. I tom članu opština daje preporuku da dobije nekih 20.000 dinara. Taj član i uostalom svi ostali za novac koji dobijaju moraju da mašu zastavicama, dovode na učlanjenje druge komšije koje imaju neke probleme pa ih ’lažu’ da će to preko stranke da obave i slično“, priča Sovrlić.\nRadiša Spasić, predsednik Udruženja radnika po ugovoru u Nišu, kaže da su ljudi toliko moralno izmrcvareni, da je pitanje da li uopšte i vredi pričati o moralu.\n„Sredina juna je danas, a pre nekoliko dana je izvesna gospođa M. K., član Predsedništva Demokratske stranke u Nišu, zaposlena u JKP ’Medijana’. I o čemu mi pričamo? U Udruženje dolaze ljudi koji godinama grcaju u nekim dugovima. I šta se javlja kao najnovija pojava. Roditelji penzioneri se učlanjuju u SNS ne bi li te ’nemoralne dužnosti’ oslobodili svoju decu koja već rade po nekim ugovorima. To se vidi kada dođu da učlane decu i uz fotokopiju lične karte svog deteta prilože i fotokopiju svoje članske karte?! Prvo sam burno reagovao, a sada mi je to, u stvari, vrlo tužno“, priča Spasić.\nApetiti veći od budžeta\nOn navodi i primere partizacije u uobičajene životne navike. „Dolazili su nam ljudi koji su nam ispričali o tome da i u katastru postoji čovek koji mnogo brže vrši uknjiženja, a na osnovu stranačke pripadnosti. Najparadoksalnije je bilo kada smo čuli da se prave spiskovi po mesnim odborima SNS-a za zapošljavanje u fabrikama kablova koje dolaze na jug, mada se mora priznati da je to izmišljotina G17 plus, koji je jedno vreme na taj način namakao mnogo glasova. Nema tu klasičnog mita, nego učlani se, možeš da daš donaciju, možeš da lepiš plakate i spisak s tvojim imenom ide direktno u Nacionalnu službu za zapošljavanje, odakle ćete poslati direktno na posao?! Govorimo ljudima da su to apsolutne prevare, ali da su spiskovi postojali, to je tačno“, objašnjava Spasić.\nDa situacija u SNS-u u Nišu i nije tako sjajna, komentariše nam jedan od članova, koji kaže da su među mnogim članovima u početku rasli apetiti, ali novca „nema za sve“, tako da su mnogi „razočarani“ jer se nisu partijski okoristili. „Sve je više nezadovoljnih članova. Evo, sada pripremamo odlazak na miting u Zaječar i jedva smo namakli četiri autobusa. To je 200 ljudi, a u mesnom odboru imamo preko 1.200 članova“, kaže nam on i upućuje na slučaj Nišlijke Snežane Jovanović.\nOva majka (46) dvojice sinova članica je SNS-a od početka. Sedam puta je operisana zbog kancera dojke i nedavno je doživela neprijatnost jer joj je predsednik komisije za socijalu SNS-a nazvao „droljom“ i „kurvom“ na sastanku kome je prisustvovalo dvadesetak članova. Tužila ga je sudu, a svedoci su rekli „da se tako nešto nije dogodilo“?!\nSlične Teme:Aleksandar Vučić, Izdvojeno, Niš, SNS\nReply on Twitter 1264623818955522048Retweet on Twitter 12646238189555220483Like on Twitter 126462381895552204821\nMoj raj u Borči IV deo\nReply on Twitter 1264619190293614604Retweet on Twitter 1264619190293614604Like on Twitter 126461919029361460413\nMoj raj u Borči III deo\nReply on Twitter 1264607798538706948Retweet on Twitter 1264607798538706948Like on Twitter 126460779853870694810\nMoj raj u Borči II deo\nReply on Twitter 1264594235031945218Retweet on Twitter 1264594235031945218Like on Twitter 126459423503194521825\nMoj raj u Borči.\nReply on Twitter 1264593904772485121Retweet on Twitter 12645939047724851212Like on Twitter 126459390477248512152


Yu4You.com: J U S T\n"J U S T"\nRezultati pretrage po vrstiMuzika CD (5864)Časopisi (266)Etno (1099)Cveće (76)\nJ U S T,Muzika CD - rezultati pretrage\nKompilacija na 2 CD-a Ili 2CD Box set antologija kako su je neki nazvali. Izdanje koje je označilo povratak benda na scenu. Remasterizovano je 29 pesama raspoređenih po vremenu nastanka – prvi CD donosi...\nHomesick Mac and Pera Joe... Y' all!\n- Blues Trio\nBlues Trio bend sa novim albumom Homesick Mac and Pera Joe... Y' all! 16 sjajnih numera - hajde da ih čujemo! Hajde da uživamo u njihovoj muzici!\nPesme: 1. Lovely's dream\n4. Hooray, hooray, this woman is killing me\n6. I can't old out\n8. Hisitation blues\n15. I'm hog for you baby\n17. Blues trio & keith dunn: who do you love\n18. Blues trio & sven zetteberg : goin' down to main street\nJugosloveni su nam pripremili album sa radosnim pesmama. Frontmenu grupe nakon raspada stare Jugoslavije trebalo je dosta vremena da se obnove. Fanovi su na njihov novi album čekali preko 20 godina. Trenutnu...\nPesme: 1. Sećanja me noćas ubiše\n2. Kad sam pored tebe\n3. Tvoje ime je ljubav\n4. Nismo krivi mi\n5. Reci mi u lice sve\n6. Pijem iz zajebancije\n7. Debeli moj\n8. Sudbina je\n11. A ja ću tebe voleti do smrti\nJoš artikala u ovoj kategoriji (Pogledajte svih 3643 pronadjenih artikala)\nMore ljubavi - Beat street\nSve su moje pjesme tragovi života - Zdravko Djuranovic\nCena Ljubavi - Boris Bizetić\nPenzioner - Ljubiša Pavlović Pau\nJ U S T,Časopisi - rezultati pretrage\nCena: EUR 3.95 (US$ 5.12)\nJoš artikala u ovoj kategoriji (Pogledajte svih 266 pronadjenih artikala)\nKraj vremena - časopis Gradac 167-168 - Umetničko društvo Gradac\nBasara - Gradac časopis 178-179 - Umetničko društvo Gradac\nSvetlana Ceca Ražnatović - Kompletna biografija - Story\nDanijela - Ljubavni roman - Marketprint\nJ U S T,Etno - rezultati pretrage\nCena: EUR 173.95 (US$ 225.46)\nŠajkača za navijače\nCena: EUR 12.88 (US$ 16.69)\nCena: EUR 65.95 (US$ 85.48)\nCena: EUR 119.95 (US$ 155.47)\nJoš artikala u ovoj kategoriji (Pogledajte svih 201 pronadjenih artikala)\nJ U S T,Cveće - rezultati pretrage\nCena: EUR 57.95 (US$ 75.11)\nBuket 20 crvenih Lala i 19 Irisa\nCena: EUR 71.95 (US$ 93.25)


Najava i trejler filma "G.I. JOE: Zmijske oči" (Snake Eyes: G. I. Joe Origins) • Bioskop KVART\nParamount Pictures je objavio prvi trejler za film „G.I. JOE – Zmijske oči“ (Snake Eyes: G. I. Joe Origins), u kome ćemo se upoznati sa poreklom jednog od omiljenijih pripadnika poznate vojne jedinice.\nGlavnu ulogu u filmu tumači Henry Golding (Crazy Rich Asians) i u prikazanim kadrovima možemo videti veliku dozu stilizovane akcije koja se prirodno nadovezuje na kultnu planinsku scenu iz filma „G.I. JOE – Odmazda“ (G.I. JOE Retaliation). Zmijske oči (Snake Eyes) je nindža odeven u crno koji nikada ne otkriva svoje lice i ne govori. Prvi put se pojavio 1982 godine u okviru „G.I. Joe : A Real American Hero“. Od početka su pomenute osobine učinile da postane popularniji od svojih saboraca, da bude miljenik mase i da krene ponekad u solo akcije praćen svojim vernim psom Timberom.\nG.I. Joe – Zmijske Oči, je tvrdoglavi samotnjak primljen u drevni japanski klan, Arašikage, nakon što je spasio život nasledniku. Po dolasku u Japan, Arašikage uče Zmijske Oči tajnama nindža ratnika, ali mu pružaju i nešto za čime je dugo žudeo. Tu je našao i svoj dom. Međutim, kada tajne iz njegove prošlosti budu otkrivene, Zmijske Oči će morati da prođe ispit savezništva i časti, čak iako to znači gubitak poverenja onih njemu najbližih.\nFilm je zasnovan na likovima G.I. Joe, a u istom se pojavljuju i njegov zakleti neprijatelj Andrew Koji, kao Olujna Senka, takođe nindža i brat po poružju. Úrsula Corberó, kao Baronica, Samara Weaving kao Skarlet, Haruka Abe je Akiko, Tahehiro Hira je Kenta i Iko Uvais, kao Čvrsti majstor.\nRežiju filma potpisuje Robert Schwentke (RED, Insurgent, R.I.P.D.) dok je za scenario zadužen Evan Spiliotopoulos (The Huntsman : Winter’s War, Hercules, Beauty and the Beast).\nU domaćim bioskopima od 22. jula 2021.\nG.I. JOE: Zmijske oči"\nPrethodni tekstJužni vetar: Ubrzanje\nSledeći tekstNajava i trejler filma “Odred otpisanih: nova misija” (The Suicide Squad)


Istraživanje usvojenosti koncepta mejoze predavačkim i heurističkim poučavanjem | The University of Split Repository\nThe research of the concept of meiosis classical and heuristic teaching\nIvana Zdilar (2016)\nZdilar, I. (2016). 'Istraživanje usvojenosti koncepta mejoze predavačkim i heurističkim poučavanjem', Master's thesis, University of Split, University of Split, Faculty of science, accessed 18 September 2019, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:166:750673\nZdilar I. Istraživanje usvojenosti koncepta mejoze predavačkim i heurističkim poučavanjem [Master's thesis]. Split: University of Split, University of Split, Faculty of science; 2016 [cited 2019 September 18] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:166:750673


Stižu nove novčanice evra | Evropa | DW | 09.11.2012\nStižu nove novčanice evra\nOd sledeće godine, Evropska centralna banka pušta u opticaj nove novčanice evra. Razlog za to nije neke ekonomske prirode. Reč je o večitoj borbi sa falsifikatorima i boljoj zaštiti novčanica od kopiranja.\nKad se pre više od deset godina uvodio evro, govorilo se da su njegovi apoeni gotovo sigurni od falsifikovanja. Ali vreme je prolazilo i u međuvremenu falsifikovanih novčanica ima u čitavoj Evropi. Mnogim građanima su falsifikati na neki način dospeli u novčanike i oni i ne slute da svoj račun plaćaju bezvrednim papirom - zbog čega onda i sami mogu da dospeju u zatvor.\nNovčanica od 600 evra\nPrema proceni policije, u opticaju ima novčanica u ukupnoj, teoretskoj vrednosti od oko šest i po miliona evra. Čini se da je to mnogo, priznaje Helmut Šefer iz Pokrajinskog ureda za borbu protiv kriminala Bavarske. Ali, ako se setimo da su u opticaju stotine milijardi pravih evra, onda je to gotovo beznačajan iznos koji jedva da ima ikakvog efekta na ekonomiju Euvope.\nŠefer i nije zadužen za stabilnost evra, već za to da svaki građanin, kada dobije novčanicu u ruke, može da bude siguran da je „prava“. To je i smisao emisije novih novčanica zajedničke valute: otežati život kriminalcima. Novčanice se uglavnom ionako stalno „vrte“ kroz Evropu (to se može videti i po „tajnim“ oznakama gde je novčanica bila štampana) i nacionalne banke neprestano uništavaju stare i dotrajale novčanice, a komercijalnim bankama dostavljaju „svež“ novac. Od sledeće godine on će imati bolja bezbednosna obeležja, a zamena će početi novčanicama od pet evra i potrajaće godinama, dok većina novca ne bude zamenjena.\n„Sve može da se falsifikuje“\nGrafičar iz Kelna, Hans-Jirgen Kul zna mnogo o tim bezbednosnim obeležjima. I sam je prekršio zakon i falsifikovao novčanice, zbog čega je osuđen na šest godina zatvora. Doduše, više se ne bavi falsifikovanjem, ali nije ni impresioniran merama bezbednosni na sadašnjim novčanicama: „Na prednjoj strani je oznaka Evropske centralne banke malo izbočena, samo malo. Ona može da se s malo pažnje osetiti pod prstima. Za samo donekle sposobnog grafičara – to nije nikakav problem.“\nHans-Jirgen Kul iz Kelna odslužio je zatvorsku kaznu zbog do sada najboljih falsifikata dolara\nKul se u stvari „proslavio“ – i dobio policiju za vrat, ne po falsifikovanju novčanica evra, već američkog dolara. Njegovi „radovi“ smatraju se najboljim falsifikatima američke valute koji su se ikad pojavili. Zato ga je, nakon odsluženja kazne, policija konsultovala zbog takozvanih novčanica „super-evra“, vrhunskih falsifikata koji su se pojavili odnekud sa istoka Evrope. Ali njegovo iskusno oko nije impresioniralo umeće tih kriminalaca. Po njegovom mišljenju, falsifikatori na kraju uvek naprave iste greške: „Najveći problem za falsifikatore su vodeni žig i hologram.“\nNove novčanice evra biće još teže falsifikovati, ali nemački policajac zadužen za falsifikate dobro zna da je sve samo pitanje vremena. „Nikad se neće pojaviti novčanice koje neće moći da se falsifikuju“, priznaje Šefer. Ali bar neko vreme će njegov posao biti lakši: kriminalcima treba vremena da otkriju sve detalje zaštite pa se prvi falsifikati obično veoma lako otkriju.\nFalsifikatori nisu „intelektualci“\nZato se sve svodi na mrtvu trku između štamparija emisionih banaka i falsifikatora. Nakon falsifikata nemačkog grafičara i američki Fed promenio je novčanice dolara. Kul priznaje: nove novčanice su izuzetno komplikovano napravljene. Ali i dodaje: „Za dobrog falsifikatora ni to nije veliki problem.“\nEvropska centralna banka najavljuje nove, sigurnije novčanice\nBavarski kriminolog slaže se sa osuđenim falsifikatorom i uveren je da on neće nikada ostati bez posla: dokazano je da se novac falsifikovao još u starom Egiptu, mada su danas prevare preko interneta mnogo lakše i donose veću zaradu. Ali falsifikatori su posebna vrsta kriminalca, objašnjava Šefer: prevaranti u virtuelnom svetu su „intelektualni“ tipovi, a falsifikatori su obično zanatlije koji žele nešto da naprave svojim rukama.\nUprkos svim merama zaštite, osuđenom grafičaru i falsifikatoru iz Kelna ponekad se čini da je zapravo glavni problem u ljudima koji koriste novac. Mnogi jedva da i pogledaju novčanicu koju stavljaju u novčanik. Zato konstatuje: „Sve dok ljudima možete da podmetnete i nepostojeće novčanice od 75 evra, do tada i falsifikatori mogu da rade šta hoće.“\nI na kraju, Evropska centralna banka posebno je naglasila činjenicu da će „stare“ novčanice evra i dalje da važe. Naravno – ako nisu falsifikovane.\nAutori: D. Kaufman, A. Šubić\nKljučne reči Euro, Europäische Zentralbank, Geldnoten, Eurozone, EZB\nTrajni link https://p.dw.com/p/16fu3


Moguće je ponovo zatvaranje granica u Evropi?! | BN\nMoguće je ponovo zatvaranje granica u Evropi?!\nNjemački ministar spoljnih poslova Haiko Mas nije odbacio mogućnost da će neke granice u Evropi možda ponovo biti zatvorene u slučaju velikog povećanja zaraženih virusom korona, ali je istakao da se to neće ponovo desiti bez glasanja.\nSvijet 27.06.2020 | 16:39\n"Ne može se odbaciti mogućnost ponovnog zatvaranja granice ukoliko broj zaraženih u nekom regionu EU bude značajno veća nego u drugom", rekao je Mas za njemačku novinsku agenciju DPA.\nOn je napomenuo da bi sličan potez morao biti koordinisan širom Evrope.\nNa početku pandemije virusa korona, brojne članice EU, uključujući i Njemačku, jednostrano su zatvorile granice.\nGotovo sve granice u EU i Šengenskoj zoni su ponovo otvorene, uz izuzetak Norveške i Finske, koje planiraju da svoje prelaze otvore sredinom jula.\nMas je istakao da je Evropa mnogo naučila iz krize i to ne samo kroz deficite već i kroz snagu.\nNjemačka 1. jula preuzima predsjedništvo EU i Mas priznaje da su velika očekivanja ostalih članica od Berlina.\nOn je dodao da su za njega najvažniji ciljevi njemačkog predsjedavanja EU - sporazum o kriznom fondu za obnovu nakon pandemije i budžet EU do 2027. godine, te uspješan zaključak pregovora o Bregzitu i postizanje zajedničkog stava u borbi za prevlast između SAD, Kine i Rusije.\nKažu da je "Korona" bolest koja napada mozak. Ko ima mozga , i zna da razmišlja, otporan je.\nTo kralju bas tako,budale bolesne,pametni zdravi,nek zatvaraju sta hoce,zivim i mrem ovde.\nJa sam racunao kad su govorili 600 mrtvih dnevno u italiji, fakat je da u zemlji od 50 miliona racunski 2000 ljudi umire svakodnevno tako da sam sumnjao, i uglavnom stariji i oni koji su imali i druge bolesti\nNaravno ovo je lazna bolest i plandemija\nI lazna demokratija i lazna drzava i lazne institucije. Bojim se da ce se ispistaviti da su nam i babe lazne, da se ispod marame kriju zapravo mlade, zdrave, prelijepe djevojke. :) ko jos vjeruje u koronu?


Sada je problem što rastu cijene osnovnih životnih namirnica - ulja, šećera, brašna, kaže Hodžić\nA. Bajramović 21.07.2021\nALARMANTNO Iz Udruženja potrošača upozoravaju: Cijene divljaju, građani sve teže žive\nHljeb poskupio prije 15 dana\nCijene svakodnevno i nezaustavljivo rastu, a građani, uz sve ostale probleme, sve teže žive.\nPotvrđuju to i u Udruženju potrošača BPK Goražde, koje konstantno prati trendove na tržištu, ali i Ministarstva trgovine Federacije.\nMidhat Hodžić, predsjednik Udruženja potrošača BPK Goražde, rekao nam je da je tačno da cijene rastu, i to kontinuirano u nekoliko posljednjih mjeseci.\n- Primijetili smo da, ako nije “skočila” cijena, polako uzimaju na gramaži. Do sada ove niže kategorije nisu ni mogle kupovati ove luksuzne proizvode, ali sada je problem što rastu cijene osnovnih životnih namirnica - ulja, šećera, brašna. Penzionerima će dati 100 maraka, a šta će oni sa 100 maraka u godini? A šta ćemo tek s onima koji nemaju ništa? Ne vidim drugo rješenje, osim da potrošači, građani izađu na ulice - kazao nam je Hodžić.\nČavalić: Posljedica globalnih trendova\nMerima Maslo, pomoćnica ministra za cijene i analizu tržišta u Ministarstvu trgovine FBiH, kaže da je u Sektoru za cijene vanredno stanje.\n- Donijeli smo niz mjera neposredne kontrole koje su na snazi. To je ono što je bilo u nadležnosti ovog ministarstva. Rast cijena je rezultat obnovljene potražnje u pojedinim zemljama te manje proizvodnje u prethodnom periodu usljed uvođenja restrikcija u kretanju ljudi - rekla je Maslo.\nFederalni i kantonalni inspektori tokom kontrola poštivanja odluka o ograničavanju marži na određene proizvode u aprilu i maju izvršili su ukupno 557 inspekcijskih nadzora i izrekli 138.750 KM novčanih kazni.\n- Jedini adekvatan mehanizam po pitanju osnovnih životnih namirnica, koji bi mogao odgovoriti ovom izazovu, barem kada je riječ o nezaposlenima i penzionerima, jeste sistem robnih rezervi. Nažalost, on nije funkcionalan, naročito u RS, gdje, praktično, ne postoji, pa ni u FBiH, gdje je doveden do apsurda. Do rasta cijena je došlo jer su neki, putem svojih sistema robnih rezervi, uzimali pšenicu u većim količinama ili je čuvali za domaće tržište, bojeći se novih valova pandemije. To je poremetilo odnos ponude i potražnje na tržištu i BiH je samo kolateralna šteta - istakao je Čavalić.\nPrema podacima Ministarstva trgovine FBiH, najviši rast imale su cijene ulja, zbog manjih prinosa i rekordnih cijena uljarica koje BiH u cijelosti uvozi, ali i pšenice koju iz vlastitih rezervi imamo samo oko 20 posto. Potrošačke cijene u maju ove u odnosu na maj prošle godine više su za 1,7 posto.\nViše o temi Poskupljenja\n13.07.2021 u 14:13\nProsječna plata 990 KM, a troškovi 2.042,34 KM\nPoskupljenja Admir Čavalić Cijene Midhat Hodžić Merima Maslo


HITNO! POSAO Pomocni kuvar Beograd - 84 aktuelna posla - Oglasi za posao Jooble\nPosao Pomocni kuvar Beograd\nKuvar/ica potreban/na za prodaju gotovih jela na Savskom Vencu. Radno vreme pre podne 08:30h - 16:30h Slobodni dani: Nedelja Moze pocetnik bez iskustva, neko ko hoce da nauci. Pocetna plata 55000 din. (1. mesec) zainteresovani kandidati mogu nas kontaktirati na...\n...Potreban nam je kandidat za sledeću poziciju: Kuvar (Beograd) Opis posla: - Kuvanje tradicionalnih srpskih jela - Održavanje higijene radnog prostora Uslovi rada: - Prethodno radno iskustvo - Pedantnost u poslu Mesto rada: Beograd Radno vreme...


Royal Canin: Size Nutrition Mini Starter je hrana za štence malih rasa do 2 meseca starosti. Namenjena je i za ishranu skotnih kuja i kuja koje doje. Inspirisan profesionalnim istraživanjima, BIRTH PROGRAMME je jedinstveno nutricionističko rešenje koje obezbeđuje potrebe kuje i njenih štenaca tokom prvih pet faza njihovog životnog ciklusa: gestaciju, rođenje, laktaciju, dojenje i rast do 2 meseca života. Rezultat naučnih saznanja u Royal Caninu, START COMPLEX ekskluzivna kombinacija nutricionističkih elemenata koji su prisutni u majčinom mleku zajedno sa nutrijentima koji aktivno doprinose sigurnosti procesa varenja i pojačavaju prirodni imunitet šteneta.\n- Nutricionistički profil koji je adaptiran potrebama kuje za visokom količinom energije na kraju gestacije i tokom laktacije.\n- Nutricionistički odgovor koji obezbeđuje siguran prelazak sa majčinog mleka na čvrstu hranu (energetska vrednost, kvalitetni proteini, masti).\n- Granule su takve teksture da se veoma lako mogu rehidratisati kako bi se formirao obrok koji ima konzistenciju kašice, a koji je pritom veoma ukusan za štence.\nSastav: Dehidrirano meso živine, pirinač, životinjske masti, biljni izolat proteina, kukuruz, repina pulpa, dehidrirani životinjski proteini, mineralne soli, sojino ulje, riblje ulje, frukto-oligo-saharidi, hidrolizat kvasca (izvor manan-oligo-saharida), jaja u prahu, ekstrakt cveta nevena (izvor luteina).\nAnaliza: Proteini (30%), Masti (22%), Omega 6 masne kiseline (4.4%), Omega 3 masne kiseline (0.3%), Kalcijum (1.15%), Fosfor (0.95%), Magnezijum (0.08%), Natrijum (0.35%), Hlorid (0.6%).\nAditivi: Vitamin A (20000 IU/ kg), vitamin D3 (1700 IU/kg), vitamin E (600 mg/kg), vitamin C (300 mg/kg), vitamin B1 (10 mg/kg), vitamin B2 (5 mg/kg), vitamin B5 (45 mg/kg), vitamin B6 (34 mg/kg), vitamin B12 (0.1 mg/kg).\nCena već od: 3.370 din.