U firmi GAJILI marihuanu - zaplenjeno 4,5 tone\n26/11/2019 | 18:51\nU firmi GAJILI marihuanu – zaplenjeno 4,5 tone\nPolicija je na poljoprivrednom dobru u vlasništvu firme Jovanjica otkrila ilegalnu laboratoriju za proizvodnju marihuane i zaplenila više od četiri i po tone tog opijata.\nPolicija je po nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal našla na poljoprivrednom dobru u blizini Stare Pazove ilegalnu laboratoriju za proizvodnju marihuane u veštačkim uslovima. Zaplennjeno je 649,4 kilograma osušene marihuane i 65.581 stabljika u sirovom stanju ukupne težine 3.954 kg, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nZbog sumnje da je počinio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, uhapšen je P.K., odgovorno lice firme Jovanjica u čijem vlasništvu je to poljoprivredno dobro.\nOsumnjičen je da je bio vođa organizovane kriminalne grupe koja se bavila gajenjem marihuane.\nZbog istog krivičnog dela, kao članovi grupe, uhapšeno je osam zaposlenih u firmi Jovanjica, dok se za još jednom osobom traga.\nProtiv P.K. je podneta i krivična prijave zbog sumnje da je falsifikovao službenu legitimaciju. Protiv vozača automobila u kojem je bio P.K, podneta je prekršajna prijava jer je vozilo “bilo opremljeno svetlosnom i zvučnom signalizacijom mimo zakona”.\nPretresom prostorija firme Jovanjica nađeni su i jedan pištolj i jedan revolver, zbog čega će protiv P.K. biti podneta i krivična prijava zbog nedozvoljene proizvodnje, držanja i prometa oružja i eksplozivnih materija.\n100 SRPSKIH privrednika noć provelo u parku: Zemljotres je bio stravičan\nKinez TUŽIO prijatelja i kompaniju zbog lika iz VIDEO IGRICE\n10/08/2021 | 19:13\nU Saudijskoj Arabiji uhapšeno 207 državnih službenika


Priča uspješnog preduzetnika: Propalu kompaniju kupio za 26 centi, pa je pretvorio u lidera avioindustrije | Ekonomist\nIzvršni direktor niskobudžetne aviokompanije AirAsia, Tony Fernandes, jedan je od onih poduzetnika koji je uspio potpuno propalo poslovanje ponovno dići na noge. Upravo zbog tog poduhvata zaradio je titulu kralja transformacije.\nNakon što je izgradio uspješnu poslovnu karijeru u diskografskoj kući Warner Music, ovaj uspješni preduzetnik odlučio se na potpunu promjenu karijere. Tako je 2001. godine sa svojim novim poslovnim partnerom Kamaruddinom Meranunom, za jedan malezijski ringit (oko 26 centi) kupio propalu aviokompaniju, piše CNBC.\nTako je, pod njegovim vođstvom, samo u prošloj godini, AirAsia ostvarila dobit od 10,6 milijardi malezijskih ringita, odnosno oko 2,58 milijardi dolara. Isto tako, povećao je i cijelu radnu flotu kompanije. Prije njegovog dolaska ova firma raspolagala je s dva aviona i zapošljavala 100 radnika, da bi danas ona imala internacionalnu mrežu od 20.000 radnika i 250 aviona. Kvalitetu njegovog rada potvrdilo je i nedavno imenovanje AirAsia-e za najbolju svjetsku niskobudžetnu aviokompaniju.\nAko se pita ovog 54-godišnjeg preduzetnika koja je njegova najjača liderska osobina, reći će da je ključ uspjeha njegov skriveni talent za pronalaženje najboljih ljudi.\n– Tražim ljude koji “grizu”, koji su željni uspjeha. Ako pobliže analizirate moj tim, vidjećete kako je to grupa koja se jednostavno žele dokazati – pojasnio je Fernandes.\nVještina pronalaska potencijala, Fernandesu se pokazalo izuzetno korisnom i to prilikom odabira poslovnog partnera uz kojeg je razvio novu mobilnu aplikaciju za kupovinu avionskih karata.\n– Njegov rad i talent osvojili su me na prvu – kazao je.\nNo, uprkos svom “talentu” ovaj uspješni direktor ističe kako pronalazak pravih ljudi nije dovoljno za razvoj uspješnog poslovanja. Prema njemu, svaki dobar lider, mora pronaći način kako te radnike i zadržati.\n– Vjernost radnika se teško stiče. S njima morate biti otvoreni i pošteni, ali osim toga morate im omogućiti napredak – pojašnjava Fernandes.\nUspješna poslovna karijera, ovom poduzetniku osigurala je 32. mjesto na listi najbogatijih ljudi, a prema Forbsu, njegovo bogatstvo procijenjeno je na 530 miliona dolara.


Galis doo servis mobilnih telefona i tehnički pregled vozila o nama | GALIS DOO\nGalis doo tehnički pregled vozila je firma koja se već 12 godina uspešno bavi u sledećim oblastima: knjigovostvene usluge, servis mobilnih telefona a od 2008 i tehnički pregled vozila. Nalazimo se na tri lokacije i to u Branka Radičevića 14a lokali 11 i 24, zgrada tržnog centra, gde nam se nalazi servis mobilnih telefona i knjigovodstvene usluge i u Njegoševoj 35 gde se nalazi tehnički pregled vozila.\nU servisu mobilnih telefona koji se nalazi u ul. Branka Radičevića 14a/11, pored samog servisiranja mobilnih telefona, nudimo i usluge popravke računara, digitalnih fotoaparata i instalacija videonadzora. Opremljeni smo najsavremenijom opremom pa Vam zato možemo izaći u susret i rešiti bilo koji problem koji imate a naš servis nudi. Dekodiranje telefona, zamena fletova, LCD, toucha, punjenje telefona, nakvašeni telefoni, softverski kvarovi, srpski meni u telefonu ne predstvljaju nikakav problem! Pored servisiranja možemo da Vam ponudimo puno dodatne opreme, baterije, auto i kućne punjače, solarne punjače, stalke za mobilne, futrole raznih tipova, nove i polovne telefone sa garancijom i još puno toga…\nTehnički pregled vozila koji se nalazi u Njegoševoj 35 u Knjaževcu, može Vam ponuditi kompletnu uslugu registracije vozila, osiguranje Delta djenerali i Takovo, uz najpovoljnije uslove, plaćanje čekovima na više rata kao i drugim pogodnostima. Nudimo pomoć u obradi papira prilikom uvoza vozila, prevod papira i sl., prenos vlasništva vozila a u svakom momentu možete kod nas potpuno besplatno proveriti Vaše vozilo i biti sigurni u ispravnost istog.\nDesign by "Andjela&Dragan" | Theme Designed by: r4i download | Thanks to r4i gold3ds, r4i and r4i sdhc


Kako doći do Ulica Nikole Tesle u Bistra pomoću Autobus ili Vlak | Moovit\nKako doći do Ulica Nikole Tesle u Bistra pomoću Autobus ili Vlak\nUpute do Ulica Nikole Tesle od top lokacija u Bistra.\nOd Library Od The University Of Politehnic Baltazar Zapresic, Zaprešic 33 min\nOd Solidum, Zagreb 48 min\nOd Klinička Bolnica Sveti Duh, Zagreb 35 min\nKako doći do Ulica Nikole Tesle pomoću Autobus\nKako doći do Ulica Nikole Tesle pomoću Vlak\nKoliko dugo treba do Ulica Nikole Tesle od Library Od The University Of Politehnic Baltazar Zapresic, Zaprešic javnim prijevozom?\nTreba 33 min od Library Od The University Of Politehnic Baltazar Zapresic, Zaprešic do Ulica Nikole Tesle koristeći Autobus - 172, Autobus - 176\nKoliko dugo treba do Ulica Nikole Tesle od Šestine, Zagreb javnim prijevozom?\nTreba 55 min od Šestine, Zagreb do Ulica Nikole Tesle koristeći Autobus - 128, Autobus - 176\nKoliko dugo treba do Ulica Nikole Tesle od Psihijatrijska Bolnica Sveti Ivan, Zagreb javnim prijevozom?\nTreba 55 min od Psihijatrijska Bolnica Sveti Ivan, Zagreb do Ulica Nikole Tesle koristeći Autobus - 146, Autobus - 123, Autobus - 176\nKoliko dugo treba do Ulica Nikole Tesle od Solidum, Zagreb javnim prijevozom?\nTreba 48 min od Solidum, Zagreb do Ulica Nikole Tesle koristeći Autobus - 116, Autobus - 176\nKoliko dugo treba do Ulica Nikole Tesle od Klinička Bolnica Sveti Duh, Zagreb javnim prijevozom?\nTreba 36 min od Klinička Bolnica Sveti Duh, Zagreb do Ulica Nikole Tesle koristeći Autobus - 128, Autobus - 176\nKoliko treba da dođete do Ulica Nikole Tesle od Library Od The University Of Politehnic Baltazar Zapresic, Zaprešic pomoću Autobus?\nKoliko treba da dođete do Ulica Nikole Tesle od Šestine, Zagreb pomoću Autobus?\nKoliko treba da dođete do Ulica Nikole Tesle od Psihijatrijska Bolnica Sveti Ivan, Zagreb pomoću Autobus?\nKoliko treba da dođete do Ulica Nikole Tesle od Solidum, Zagreb pomoću Autobus?\nKoliko treba da dođete do Ulica Nikole Tesle od Klinička Bolnica Sveti Duh, Zagreb pomoću Autobus?\nKoliko treba da dođete do Ulica Nikole Tesle od Vrapče, Zagreb pomoću Vlak?\nTreba 89 min od Vrapče, Zagreb do Ulica Nikole Tesle koristeći Vlak - 3200\nKoje stanice su najbliže kraj Ulica Nikole Tesle?\nNajbliže stanice kraj Ulica Nikole Tesle su:\nStanica Kod Benzinske je udaljena 782 met(a)ra, 11 min pješice\nStanica Polj.-Kod Škole je udaljena 1141 met(a)ra, 15 min pješice\nKoje Vlak linije staju blizu Ulica Nikole Tesle?\nOve Vlak linije staju blizu Ulica Nikole Tesle: 3200\nKoje Autobus linije staju blizu Ulica Nikole Tesle?\nOve Autobus linije staju blizu Ulica Nikole Tesle: 176\nTrebate upute do ulice Ulica Nikole Tesle u Bistra, Hrvatska?\nSkinite Moovit aplikaciju kako biste vidjeli sve ulice i stanice najbliže ulici Ulica Nikole Tesle. Tražite specifičnu tranzitnu opciju koja će Vas odvesti tamo? Autobus ili Vlak i druge opcije su tranzitne opcije koje Vas mogu odvesti do Ulica Nikole Tesle. Evo popisa linija koje prolaze blizu Vašeg odredišta - Vlak: 3200; Autobus: 176.\nTražite alternativne stanice? Odaberite iz sljedećeg popisa stanica koje su najbliže ulici Ulica Nikole Tesle: Donja Bistra-Centar; Kod Benzinske; Krapinska 41; Polj.-Kod Škole.\nObližnje atrakcije kraj Ulica Nikole Tesle u Bistra Zaprešićanka Donja Bistra Bistra Src Bistra Apios Bukovje Bistransko Poljanica Bistranska Novaki Bistranski Novaki Bistranski Jablanovec Caffe Bar Dinamo Konzum Market Oborovo Bistransko Pojatno Odmorište Jakovlje Ina Jakovlje-Istok Odmorište Jakovlje - Istok Odmorište Jakovlje Odmorište Jakovlje - Zapad Ina Jakovlje-Zapad\nKako doći do popularnih atrakcija u Zagreb pomoću javnog prijevoza PingPong dvosmjerne komunikacije Downtown Rampa na pruzi Kineziološki fakultet (KIF) Tramvajska stanica Savski Gaj Jet Set svinaweb Müller Vino Maxi Konzum Viva Fitness Dubrava Caffe bar FAKiN Pepper's Destino Klub 100 Pečenjara Zen APIS Arena Centar Shopping Gimnazija Tituša Brezovačkog Block Bar\nNajbliže stanice prema Ulica Nikole Tesle u Bistra\nAutobus stanice najbliže Ulica Nikole Tesle u Bistra


Vlada objavila konkurs za još tri preduzeća | Istinomer vesti\nMilorad Grčić / Foto: FoNet / Nenad Đorđević\nVlada objavila konkurs za još tri preduzeća\nVlada Srbije objavila je javne konkurse za izbor direktora javnih preduzeća “Elektroprivreda Srbije”, “Srbijašume” i Preduzeća za podzemnu eksploataciju uglja Resavica, piše RTS.\nNa čelu sva tri javna preduzeća nalazili su se vršioci dužnosti direktora, znatno duže od godinu dana, što je zakonom o javnim preduzećima maksimalan rok – nakon toga se mora izabrati direktor. Ipak, Predrag Aleksić je na čelu “Srbijašuma” od decembra 2014, Stevan Dželetović u Resavici od februara 2015, dok je Milorad Grčić postavljen za v.d. direktora EPS-a 15. marta 2016. godine.\nNakon što je najavljeno raspisivanje konkursa za direktora u ova tri preduzeća, oglasila se “Transparentnost Srbija”. “Konkursi za direktore ova tri preduzeća već su bili raspisani”, piše TS – “za direktora Srbijašuma bio je raspisan u januaru 2015. godine, po starom Zakonu, dok su konkursi za direktore EPS-a i JPPEU Resavica raspisani u martu 2016. godine, po novom Zakonu i zakonski je obavezno bilo da se okončaju do 3. marta”.\nIz TS se osvrću i na (nedemantovane) medijske napise iz maja prošle godine, da će konkurs za direktora EPS-a biti poništen: “Smatramo da je potrebno razjasniti da li je prethodni konkurs valjano sproveden, a ako nije, ko će zbog toga snositi odgovornost. Izvesno je da poništavanje javno objavljenih konkursa bez saopštavanja obrazloženja može podstaći spekulacije da se čeka na novi politički dogovor i prijavu direktora koji bi imao političku podršku, odnosno, da obeshrabruje one dobre kandidate koji takvu podršku nemaju.”, piše TS.\nGlasanje na Kosovu samo uz podršku OEBS-aDKSG neće da se pripoji SKC-u


Kad bismo u Srbiji imali minimalac kao na Malti, retki bi odlazili | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Dijaspora Kad bismo u Srbiji imali minimalac kao na Malti, retki bi odlazili\nKad bismo u Srbiji imali minimalac kao na Malti, retki bi odlazili\n„Kao juče da se desilo… 2014. godina. Jednostavno sam ušao u kuću i rekao supruzi: ‘Selimo se na Maltu!’. Zvuči kao fraza, ali rešio sam da promenim nešto i pokušam da živim negde gde reč ‘normalno’ prosto normalno i zvuči i izgleda. Ne da se obogatim, što svi negde potajno želimo (priznali to sebi ili ne), već da priuštim sebi i porodici sve ono što se pod tim normalno podrazumeva kao što je školovanje, kupovina, putovanja i ostale životne potrepštine“, priča Slobodan.\nOn navodi da ga je Srbija umorila i iz njega izvukla mnogo energije.\n„Prosto mi taj sistem ne odgovara. Fraze ‘nebeski narod’ i ‘da komšiji crkne krava’ su previše maha uzele u našoj prelepoj zemlji. Da sam imao mogućnosti, otišao bih možda i negde dalje do Malte“, navodi naš sagovornik, koji ipak priznaje da često dolazi u Srbiju – nekoliko puta godišnje.\n„Poslednji put smo bili pred sam početak ove tkz. p(l)andemije. Retko kad ostajemo duže od 10 dana, zbog obaveza na poslu i školi, ali da budem iskren, svaki put se uverim da sam doneo ispravnu odluku. U šali kažem da glumimo gastarbajtere u Srbiji. Potrošimo određenu sumu novca, vidimo se s familijom, kupimo neku sitnicu i brže-bolje, nazad na naše ostrvo“, ističe naš sagovornik.\nKaže da bi se vratio sutra, pod uslovom da se mnogo toga promeni u Srbiji. Pogađa ga sve što se dešava u našoj zemlji, počev od školstva i obrazovanja koje je apsolutno obezvređeno i dodaje da ne pamti školsku godinu koja u proteklih 15 godina nije započela štrajkom prosvetara i skraćenim časovima.\n„Porodica kao temelj društva je potpuno razorena, zakone imamo, ali ih ne primenjujemo, sve norme normalnog ponašanja više ne postoje, a više živimo u prošlosti, nego u sadašnjosti, dok nam je budućnost, pogotovo svetla, daleko milionima godina“, objašnjava Slobodan.\nPrema njegovim rečima, njegova porodica na Malti živi normalno, ne oskudeva ni u čemu, ali se i ne razbacuje. Mogu da priušte sebi sve ono što život čini kvalitetnim. Čak mogu da pomognu drugima i usreće ih, a da to ne utiče na kvalitet njihovog života.\n„To je nešto što me izuzetno ispunjuje. Presrećan sam kad vidim da moja pomoć usrećuje druge ljude. Nije fraza, jednostavno sam srećan zbog toga, čak moja supruga kaže da mi vidi po izrazu lica da bih zaplakao. To je ono što mi je ova država pružila. Moja sreća nema cenu, a tek kad mogu da je podelim s drugima. E, to je nešto!“, naglašava Slobodan.\nKaže da redovno prati sve što može i što utiče na kvalitet život u Srbiji, uz opasku „da nije srećan onim što vidi“.\n„Razmišljam samo o jednoj stvari. Zar ne postoji neko, ko će da kaže ‘dosta više’. Zar ljudi koji vode zemlju od raspada Juge naovamo misle da će biti srećniji, lepši, zdraviji, uspešniji, ako iza sebe imaju narod koji pati, muči se, i nije srećan?“, pita se naš sagovornik.\nSlobodan kaže da na Malti znaju za našu zemlju, mada im je prva asocijacija Jugoslavija i Tito.\n„Poslednjih nekoliko godina se dosta stvari izdešavalo u kojima smo bili i direktni ucesnici, pa mislim da je i narod ovde malo promenio svoje misljenje o ljudima sa naših prostora. Siguran sam da nas izuzetno cene kao radnike, ali i smatraju da imamo ‘dugačak jezik'“, objašnjava Slobodan.\nZahvaljujući jednom svom projektu upoznao sam je puno naših ljudi. Naime, po dolasku na Maltu, nakon nekoliko meseci, napravio je Facebook stranicu “Srpsko-Malteška Info Grupa” i po tome postao „poznat“.\nIdeja mu je bila da pomogne našima koji se odluče na dolazak na ovo ostrvo.\n„Moja supruga i deca razumeju i govore malteški jezik, dok sam ja u debelom zaostatku jer najveći deo vremena provodim sa našim ljudima rešavajući probleme i zavrzlame oko apliciranja, nalaženja posla, stanova. Naravno, ne družim se samo sa Srbima, već i sa ostalim Balkancima, a imam prijatelje među mnogim nacijama na ostrvu, počev od Maltežana, Engleza, Rusa, Nemaca, Mađara, Azijata, Latinoamerikanaca…“, navodi Slobodan.\nPrema njegovim rečima, život mu se promenio nabolje, u svakom smislu – i duhovno i materijalno. Po dolasku je radio kao konobar, a zatim menjao pozicije i firme, a sad radi za jednu od agencija koje angažuju ljude za održavanje kancelarija i prodavnica.\nPored toga, ima vremena i za svoj hobi. Fudbalski je sudija u MFA (Malteškoj fudbalskoj asocijaciji).\n„Uskoro planiram da otvorim firmu, a trenutno radim i kao savetnik u jednoj novootvorenoj firmi, koja se bavi isporukom hrane. Stignemo i na plažu i u akvapark, ali i da obilazimo Maltu i Gozo (drugo ostrvo). Čak sam putovao na fudbalske utakmice u Napulj i Minhen, što mi je ranije bila nezamisliva akcija. Što bi se reklo ‘udesio sam sebi'“, naglašava sa zadovoljstvom naš sagovornik.\nČesto našim domaćinima znam da kažem da kad bi imali minimalac sa Malte u Srbiji (oko 800 evra), retko ko bi otišao.\nNa pitanje da uporedi život u dve zemlje, Slobodan je kao iz topa naveo prednosti života na Malti:\nŠkola je besplatna za svu decu (knjige su besplatne, a deca ih ne nose kući iz škole)\nDečiji dodatak i ostali benefiti su dostupni svima koji ispunjavaju uslove propisane zakonom, a koji se odnose na iznos godišnjeg primanja roditelja (ne treba puno papira za apliciranje, i ako imate stan ili kuću u vlasništvu, imate mogućnost da ostvarite pravo na ove stvari)\nSvako dete, koje nastavi školovanje, ima pravo na stipendiju (oko 100 evra mesečno)\nDržava subvencioniše kupovinu prvog stana, a za one koji nisu kupili stan do svoje 40-te godine, nema ni depozita\nDržava subvencioniše i privatnike i novotvorene firme\nKao jedinu manu navodi javni prevoz, koji je dosta haotičan, pa su gužve česte (malo ostrvo puno automobila). Dodaje da su Maltežani veliki potrošaci, ali i da im je porodica stub društva, zbog čega su obavezni porodični ručkovi u restoranima svake nedelje.\nOd raznih poučnih iskustava jedno je ostavilo poseban utisak na njega.\n„Malta organizuje u vreme božićnih praznika humanitarnu akciju zvanu L-Istrina (skuplja se novac za lečenje dece u inostranstvu i obolele od raka). Celodnevni događaj prenosi malteška državna televizija, a darodavci se smenjuju. Jedne godine smo se mi Srbi prvi put organizovali i učestvovali na tom događaju. Inače, celom manifestacijom ‘rukovodi’ predsednica Malte. Video sam da su iznenađeni jer se, zvanično, niko od stranaca nije tu pojavio pre nas. I naredne dve godine smo se pojavljivali. Ove je situacija zbog korone drugačija i ne znam šta će biti. Tada sam stekao jako puno prijatelja među Maltežanima. Da napomenem, ideja je bila da se uključimo u kulturni i humanitarni život na Malti, da pokažemo našu lepšu stranu. Nismo to uradili da bi stekli neke poene kod domaćina“, objašnjava Slobodan.\nOd zanimljivih iskustava ističe i ono sa nešto starijim imenjakom, rodom iz jednog sela kraj Pančeva, u kojem se Slobodan rodio i odrastao.\n„Nikada se ranije nismo sreli ni videli. Naime, na jednom od sastanaka sa našim ljudima, započeli smo priču o nekoj bližoj prošlosti i dotakli temu ratova na bivšim prostorima Balkana. U jednom trenutku, on je ustao i pitao me da li je moj otac Ivan Rangelov. Rekoh da jeste, ali da je pokojni, na šta je on skočio, pogledao me nekako unezvereno i rekao da mu je moj otac spasao život na ratištu. Tada sam zaplakao“, priseća se Slobodan.\nPrema njegovim rečima, na Malti je upoznao ljude iz svih krajeva sveta. Čak je na jednom događaju dobio na poklon dres fudbalske reprezentacije Paragvaja (oni su crveno-beli, pa je asocijacija bila na jedan naš klub) od devojke koja je bila učesnik tog događaja.\nZahvaljujući prijateljstvu sa jednim Nepalcem, bio je njegov gost u Nepalu sedam dana. Obišao je čitavu zemlju za kratko vreme.\n„Zasad nam uspeva naša tranzicija“\nKad je reč o koroni, Malta je zaštitila sve svoje stanovnike, ističe Slobodan.\n„S obzirom na to da je ostrvo u pitanju, lako je sve zatvoriti ili kontrolisati, tako da je stopa smrtnosti izuzetno mala. Do sada su uglavnom umirali stariji (80+). Zaposlenima je produžena pomoć do marta 2021. godine (bilo do septembra 800 evra mesečno, sada je 660 evra mesečno). Dali su vaučere za potrošnju u restoranima i prodavnicama (po 100 evra za sve starije od 16 godina) kako bi podržali poslodavce i firme. Država je umanjila poreze i još mnogo toga… Naravno, sve ovo je poremetilo ceo svet, pa i moje poslove, ali se prilagođavam. Zasad nam uspeva naša ‘tranzicija’, zaključuje Slobodan.


Sve razine vlasti FBiH ostvarile pozitivan finansijski rezultat od 395 miliona maraka - Index.ba\nNaslovnica BiH Sve razine vlasti FBiH ostvarile pozitivan finansijski rezultat od 395 miliona maraka\nSve razine vlasti FBiH ostvarile pozitivan finansijski rezultat od 395 miliona maraka\nZa razdoblje januar – juli 2018. godine sve razine vlasti Federacije BiH ostvarile su pozitivan finansijski rezultat od 395 miliona maraka, navedeno je u konsolidiranom izvješću o izvršenju proračuna kojeg je danas razmatrala Vlada FBiH.\nIzvješće je urađeno na temelju financijskih izvješća o izvršenju proračuna FBiH, kantona i općina Federacije BiH, te financijskih planova vanproračunskih fondova u FBiH (po deset kantonalnih službi za zapošljavanje i kantonalnih zavoda zdravstvenog osiguranja, tri kantonalne direkcije za ceste, Fond MIO, Federalni zavod za zapošljavanje i Zavod zdravstvenog osiguranja i reosiguranja FBiH).\nPosmatrano po razinama vlasti, ukupan pozitivan rezultat Proračuna FBiH iznosi 47,3 milijuna KM, kantona 137,7 miliona KM, općina 136,2 miliona KM i sektora socijalne zaštite (vanproračunski fondovi) 73,8 miliona KM.\nUkupni prihodi za prvih šest ovogodišnjih mjeseci iznose 4.438,3 miliona KM, što je za 284,3 miliona KM ili za 6,8 posto više u odnosu na isto razdoblje 2017. godine, dok je ostvarenje u odnosu na plan 45,2 posto.\nUkupni rashodi iznosili su 3.672,3 miliona KM što je za 196,4 miliona KM ili za 5,6 posto više u odnosu na isto razdoblje prethodne godine, a ostvarenje u odnosu na plan je 40,8 posto.\nKonsolidirani kapitalni transferi iznose 32 miliona KM i u odnosu na razdoblje januar – juli 2017. godine njihovo ostvarenje je više za 10.000.000 KM. Kapitalni transferi drugim razinama vlasti iznose 0,5 miliona KM, transferi pojedincima 2,6 miliona KM, neprofitnim organizacijama 12,9 miliona KM i javnim poduzećima 17,4 miliona KM.\nPrethodni članakVlada FBiH: Uskoro potpisivanje novog sporazuma sa Sindikatom BH Telecoma\nNaredni članakJovan Tintor osuđen na 11 godina zatvora za zločine u Vogošći


PU Lokal pres: Nepoštovanje lokalnih medija i građana u Šapcu – LocalPress\nPoslovno udruženje asocijacije lokalnih i nezavisnih medija ’’Lokal pres’’ najoštrije osuđuje direktne pretnje upućene lokalnom mediju ’’Podrinjske’’izrečene javno na konferenciji za novinare u Šapcu od strane Vojislava Mijića, predsednika Plivačkog kluba ’’Šabački delfini’’. Gospodin Mijić je u svom neprimerenom obraćanju medijima i novinarima zapretio da će ovaj medij biti ugašen i oričio datum za tako nešto – april sledeće godine.\nKragujevac 8.08.2019. godine


Raspored - Radio Slobodna Evropa, Ponedjeljak/ponedeljak 8 januar/siječanj 2018\nBanja Luka: Povodom 9. januara, Dana Republike Srpske, čije je obilježavanje Ustavni sud BiH proglasio neustavnim, za danas u Banjoj Luci najavljeno je više manifestacija zbog kojih će doći da promjene u režimu saobraćaja u nekim dijelovima grada. Turisti u Banjoj Luci tokom praznika potrošili oko milion maraka. Imamo priču i iz Milića, gdje u kuće pravoslavaca – kao i u drugim sredinama – Božić ulazi nakon Badnje noći i ostaje tri dana. Behalend - BiH uzduž i poprijeko: Bijeljina - u Narodnoj biblioteci Filip Višnjić gradonačelnik će danas uručiti poklon-paket knjiga u vrijednosti od dvije hiljade maraka, Cazin: od cazinske dijaspore, poklon kuće za Hasu Majtića i Esada Šarića. U Zeničkodobojskom kantonu, utopljavanje zgrada školskih i zdravstvenih ustanova, i Goražde: usklađivanje liste esencijalnih lijekova ne treba da bude na štetu osiguranika. U redovnoj raseljeničko-povratničkoj hronici priča iz naselja Ovčari u općini Konjic – Slavica i Tadija Božić s puno rada povratak čine održivim...


Prijem šampiona Marka Mijatovića 22 decembra, 2015\nPosle Evropskog šampionata u kik boksu Funkcioneri lokalne samouprave grada Požarevca i Sportskog saveza priredili su prijem u svečanoj sali Gradskog zdanja za sugrađanina Marka Mijatovića koji je na Evropskom šampionatu u kik boksu osvojio zlatnu medalju. Sa prijema sportiste -Ponosan sam...\nJavni poziv za finansiranje posebnih programa iz oblasti sporta 05 maja, 2015\nODLUKA - Javni poziv za finansiranje posebnih programa iz oblasti sporta ZAKLjUČAK - Javni poziv za finansiranje posebnih programa iz oblasti sporta...\nLista za finansiranje posebnih programa iz oblasti sporta 20 aprila, 2015\nLista za finansiranje posebnih programa iz oblasti sporta u okviru programske aktivnosti: podrška predškolskom, školskom i rekreativnom sportu i masovnoj fizičkoj kulturi...\nJavni poziv za finansiranje posebnih programa izoblasti sporta\nNa osnovu člana 12. Pravilnika o uslovima, načinu i kriterijumima za ostvarivanje potreba i interesa u oblasti sporta, koji se realizuju iz budžeta grada Požarevca(„Službeni glasnik grada Požarevca“, br.1/15) i Zaključka Gradskog veća grada Požarevca, br. 01-06-55/2015-17 od 23.3.2015. godine Komisija za sport grada...\nJavni poziv za finansiranje godišnjih programa o obezbeđivanju sredstava za ostvarivanje potreba i interesa u oblasti sporta Public call for annual funding program 28 januara, 2014\nNa osnovu člana 7. Pravilnika o obezbeđivanju sredstava za ostvarivanje potreba i interesa u oblasti sporta na teritoriji grada Požarevca ( "Službeni glasnik grada Požarevca“ br. 1/13), Pravilnika o izmenama i dopunama Pravilnika o obezbeđivanju sredstava za ostvarivanje potreba i interesa u oblasti sporta na...


Uhvatili su nas ponovo u mišolovke blokirajućeg straha, onog koji nas onemogućava da gledamo izvan etničkog, da spoznamo nivo podvale i konačno jednom progledamo kao civilizovan svijet iznad podjele koja nam je nametnuta\nBauk kruži Bosnom i Hercegovinom - bauk rata. Tako bi se, parafrazom drugova Marxa i Engelsa, mogla sažeti trenutna situacija u našoj zemlji. Preciznije, ako bismo to gledali suštastvenije, moglo bi se reći da bauk straha od ponavljanja scenarija 90-ih opsjeda posljednjih mjeseci ovaj prostor. Situacija u regionu, metanisanja u Crnoj Gori, kosovsko pregnuće u Srbiji, i ini drugi poznati scenariji koji se ciklično vraćaju ovdje, uzbihuzurili su sve domaće snage, svako je zasukao svoje rukave, te se u osjetljivoj situaciji i opštoj uznemirenosti nastoji ostvariti ono što su višedecenijski mokri snovi vječito istih aktera našeg postraća i potonuća u ambise haosa. Budući da nas pitanje pandemije, virusa koji ubija, i toga da je stopa smrtnosti u BiH među najvećim u Europi, uopšte ne zanima, da smo na svakom koraku tu podbacili, političke glavešine zaglibljene u svoje mračnjačke operacije iznova nas nastoje dovesti u stanje opšte opasnosti i iznose svaki svoja strašila raspada. Naravno, raspad podrazumijeva rat, a da bi se do tog stanja došlo, nastoji se akumulirati nove tone i tone straha, u strahom ionako dezavuisano tkivo etničkog naroda.\nPred zidom ratovanja\nTo što mnogi danas tvrde da je kudikamo bilo lakše i prozračnije u prvim godinama nakon završetka rata, istina je koja nam pokazuje da smo dotjerali cara do duvara. Opšte nečinjenje, pražnjenje ove zemlje od ljudi koji su zaista imali neku viziju normalnog društva, nove-stare polarizacije na secesiju i ukidanje, izborni zakoni u najavi, koji legitimiraju etničku podjelu i etnička čišćenja, uništavanje svakog oblika građanskog društva neopterećenog etnonacionalnim predznakom, prouzrokovali su potpuno beznađe. Sa jedne strane medijskim bombardovanjem i konfabulacijama se stvara utisak da je sukob, samo što nije, tu iza brda i da je nezaobilazno veliko finale koje nismo imali krajem dvadesetog vijeka, a sa druge strane zbunjeni ljudi koji ne znaju gdje je početak i konac svega ovoga guraju nas u nove manipulacije strahom povampirenja retorike rata i stvaranja utiska da je crvena linija izlaska iz stanja mira već prekoračena. Dakako, globalna ubrzanja koja je donijela pandemija jesu mnogo toga dovela u pitanje, svijet se kao jednim hokus-pokusom iznenada promijenio, ono što smo do sada znali više uopšte ne znamo i nove okolnosti nužno traže nove odgovore i nova rješenja.\nNo, uprkos tome, strašenje ratom, korištenje naše kolektivne traume, betoniranje statusa permanentne opasnosti od rata, nedopustiva je kategorija na koju ne smijemo pristati ni u kojim okolnostima. U svemu tome, pak, prije svega zaprepašćuje kratko društveno pamćenje i odbijanje prepoznavanja dobro poznatih oblika manipulacije. Ako se vratimo koracima unazad u sve ranije periode postdejtonske BiH, lako ćemo vidjeti da je kategorija refreničnog vraćanja na retoriku sukoba ono što nam se priređuje pred svake izbore. Niz puta oni su kao odbijali učestvovati u vlasti godinu prije izbora, da bi u toj godini sve bilo naelektrizirano prijetnjama, a potom se završilo u njihovoj ponovnoj izbornoj pobjedi. Homogenizacija nacionalnog tkiva sva tri konstitutivna naroda, uz potpuno zanemarivanje da nas ima ovdje koji toj konstitutivnoj podjeli ne pripadamo, jedina je moguća njihova strategija. Samo zahvaljujući tome oni još ovdje postoje, mogući su i održivi. Sada kada im tlo pod nogama, nakon katastrofalnih promašaja u procesu borbe protiv pandemije, krađi, uništavanju i unižavanju života, izmiče, oni su još jednom donijeli odluku da nas spinerskim i službaškim metodama uznemiravanja dovedu pred zid ratovanja.\nOstavljeni na vjetrometini\nŠto će reći, uhvatili su nas ponovo u mišolovke blokirajućeg straha, onog koji nas onemogućava da gledamo izvan etničkog, da spoznamo razinu podvale i konačno jednom progledamo kao civiliziran svijet iznad podjele koja nam je nametnuta. Lakoća sa kojom mi pristajemo na njihovo strašenje, vraćanja u tor etnizirane nacionalističke podjele, ono je što jeste najopasnija tačka njihovog nasrtanja. Dok imamo neriješena ubistva, u kojima sistem jede tuđu djecu, a svoju bogati i šalje po bjelosvjetskim egzotičnim destinacijama, pandemijske promašaje koji pokazuju da su građani ove zemlje potpuno ostavljeni na vjetrometini i prepušteni sami sebi, pristati na etničko zastrašivanje znači odustati u potpunosti od vlastite ljudskosti. Možda se doima teško tome pružiti otpor, ali ukoliko postoji i zera razuma među ljudima u ovoj zemlji, iz te zere razuma je jasno da je ovo njihov posljednji pokušaj da ostanu na vlasti. Na nama je, jedino na nama, kakav ćemo im odgovor suprotstaviti.\n10:00 h\t94\n18.10. 07:00 h\t189\t23355\n18.10. 10:00 h\t94\t7652\n18.10. 10:45 h\t1835\n18.10. 07:00 h\t54\t189\n18.10. 10:00 h\t37\t94


Od ljutog Srbina do najvećeg srbomrsca - TAMO DALEKO\nOd ljutog Srbina do najvećeg srbomrsca\n23. јуна 2020. Zdravko Elez 695 Views 0 Comments\nAktuelni predsednik Crne Gore i lider DPS Milo Đukanović nekada se izjašnjavao kao Srbin, poštovao Srpsku pravoslavnu crkvu i nije mu padalo na pamet da državu odvaja od Srbije.\nĐukanović je za vreme tridesetogodišnje, gotovo neprekidne vlasti u Crnoj Gori, prošao dugačak put od velikog i zakletog prijatelja Srbije do osobe koja negira sve sprsko u korenu crnogorskog identiteta.\nTokom svih godina vlasti on je pokazao koliko je neuništiv i kako mu uspeva da uprkos mnogim skandalima opstaje i dalje u vrhu. U jednom trenutku svoje vladavine, sa njim se desilo nešto što će ga otrgnuti iz naručja Srbije, koja je od tada počela da mu stvara velike glavobolje.\nOn će se pred novim ispitom naći već 30. avgusta, kada su u Crnoj Gori zakazani lokalni i parlamentarni izbori. Đukanović je ove izbore raspisao usred epidemije koronavirusa i turističke sezone koja će sasvim sigurno biti najslabija do sada, a u želji za novim mandatom nisu mu zasmetala ni politička zbivanja oko višemesečnih protesta vernika u litijama, zabrana prelaska granice za građane Srbije i nemiri u Budvi koje izazivaju funkcioneri njegove stranke.\nNajpre, podsetimo se nekih Đukanovićevih izjava tokom prve i druge decenije upravljanja Crnom Gorom, kada ništa nije slutilo na to da će ovakav “srpski sin” postati najljući neprijatelj Srba i Srbije.\nCrnogorci su ponosni na srpsko poreklo i crnogorsku državnost, na slavnu istoriju srpskog naroda. Zato i verujemo u zajedničku budućnost i prosperitet. (jun 1990)\nCrna Gora odbija da se zbog nikogovića, i crnogorskih i srbijanskih, odrekne bratstva i zajednice sa Srbijom. Ne mogu Crnu Goru na taj put naterati, niti iz zajedničke države sa Srbijom isterati, iako im je to sada jedini, veoma perfidan cilj i interes. (maj 1998)\nNe pada mi na pamet da prekrajam istoriju i da prekrajam ono što su istorijske činjenice. Nesporno je da je crnogorska Mitropolija bila važan stub crnogorske državnosti tokom čitavog istorijskog trajanja. (april 2006)\nIznenadni politički zaokret u pravcu crnogorske nezavisnosti Đukanoviću se dogodio u prvim godinama ovog veka, u momentu kada mu je bilo jasno da je veza njegovog političkog protivnika u republici Momira Bulatovića i tadašnjeg predsednika SR Jugoslavije Slobodana Miloševića toliko jaka i neraskidiva da je on ničim ne može narušiti.\nJedini njegov izbor je bio da uđe u projekat crnogorske nezavisnosti i da se okrene biračkom telu koje je zdušno podržavalo taj projekat, kako bi ono što je izgubio u sukobu sa Bulatovićem dobio na drugoj strani. Uspeo je u tome da 2006. Crnu Goru odvoji od zajednice posle referenduma na kome je za samostalnost glasalo 55,5 odsto izašlih birača.\nOdmah iza prvih država koje su priznale samostalnost Kosova, Crna Gora se već u oktobru 2008. odlučila na taj korak.\nKako je tadašnji premijer Milo Đukanović saopštio, Crna Gora je takvu odluku donela samo dan nakon što je Generalna skupština UN izglasala predlog Srbije da se jednostrano proglašena nezavisnost Kosova stavlja u nadležnost Međunarodnog suda pravde u Hagu.\nOd takve odluke Đukanovića nisu uspeli da odvrate ni predstavnici crnogorske parlamentarne opozicije sa kojima je on imao jednoiposatni razgovor u pauzi sednice vlade i koji su mu preneli da oni takvu odluku nikada neće priznati.\nI pored pritisaka koji su usledili godinama posle ovog priznanja, crnogorski vladar koji se nekada kleo u jedinstvenu državu sa svim pokrajinama, još uvek nije preinačio ovu svoju odluku koja je doprinela lošim odnosima sa Srbijom. Kosovo je, kako ume da kaže Đukanović, ekonomski partner sa kojim u kontinuitetu Crna Gora ima suficit u spoljnotrgovinskoj razmeni.\nVlada Mila Đukanovića je još 2009. godine usvojila pravopis i rečnik crnogorskog jezika, a već sledeće godine se u škole umesto srpskog, uvodi kao zvaničan jezik – crnogroski, takozvani maternji. Ovim jezikom su u crnogorsko pismo uvedena dva nova slova „ с́” i „з́” na ćirilici, odnosno „ś” i „ź” u latiničnoj formi, tako da crnogorski jezik ima ukupno 32 slova.\nInicijativa Vlade Mila Đukanovića da se uvede crnogorski jezik umesto srpskog jezika, kao zvaničnog u Crnoj Gori, 2010. naišla je na protivljenje pre svega velikog dela naroda, a onda i prosrpski nastrojenih opozicionih stranaka u Crnoj Gori. One su tvrdila da usvajanje zvanične crnogorske gramatike diskriminiše brojni srpski narod koji se izjašnjavao da im je maternji jezik srpski.\nSavet crnogorske vlade za opšte obrazovanje preimenovao je i zvanično 2010. naziv školskog predmeta maternji jezik u crnogorski jezik.\nCrnogorska pravoslavna crkva – CPC\nOva takozvana crkva osnovana je 1993. u stanici policije na Cetinju, kao marginalna organizacija. Kretanjem Mila Đukanovića u nezavisnost posle 2000. dobija veću medijsku pažnju, i te godine je tek registrovana. Od tada komentari u režimskim medijima, na svim verskim praznicima prikazuju obe crkve, ali favorizuju CPC, a negativno prikazuju Srpsku pravolsvnu crkvu – SPC. Međutim, kako CPC nije zvanična crkva, niti ima veze sa verom, uprkos propagandi i finansijskoj pomoći vlasti, nije uspela da se ukoreni u narodu.\nInače, Milo je na jesen 2019. najavio osnivanje svoje crkve. On je inicirao je formiranje pravoslavne crkve Crne Gore bez nacionalnog predznaka, što bi, kako je jednom izjavio, okončalo podeljenost pravoslavnih vernika u Crnoj Gori.\nOd referenduma 2006. godine na snazi je restriktivni Zakon o crnogorskom državljanstvu koji, za razliku od mnogih zemalja u okruženju, ali i Evropi, zabranjuje posedovanje dva pasoša, naročito srpskog i crnogorskog. Upravo ovo je razlog zbog koga je jedan broj Srba iz Crne Gore primoran da bira između dva državljanstva jer, iako ima pravo na srpsko, na crnogorskom sudu će možda morati da se izjasni da li će ga zadržati, čime više neće imati crnogorsko, ili će ga se odreći.\nU pitanju su naravno dvostruki aršini, jer je za razliku od Srba, Hrvatima zakonom dozvoljeno da imaju dvojno, tačnije crnogorsko i hrvatsko državljanstvo.\nGlavobolja koju Đukanović već mesecima ima zbog protivustavno donetog Zakona o slobodi veroispovesti jesu litije u kojima širom Crne Gore protestuju vernici kako bi očuvali svetinje SPC. Iz njegovih ranijih nastupa, pa čak i pisma upućenom patrijarhu Pavlu, iščitava se stav da je crnogorska Mitropolija u okviru SPC bila važan stub crnogorske državnosti, ali je ta ideja njemu sada strana i nepoznata.\nNakon tri meseca pauze zbog pandemije koronavirusa, u nedelju su nastavljene verske šetnje kroz Crnu Goru, što Đukanović iskusno prevodi na politički teren.\nU tom smislu, kao odmazda za mirne proteste vernika koji ne dozvoljavaju podržavljenje crkava i manastira, crnogorski vladar još uvek ne dozvoljava prelaz državljanima Srbije preko granice.\nSrbima ne daju u Crnu Goru zbog korone\nIako je većina zemalja uz negativan PCR test ili određena dokumenta, dozvolila građanima Srbije da pređu granicu, Crna Gora još uvek brani ulazak u zemlju, uz brojne izgovore. Tačnije, svi iz Srbije mogu da pređu granicu, ali uz obavezan karantin od 14 dana u nekoj od ustanova u različitim gradovima Crne Gore.\nNaime, Nacionalno koordinaciono telo (NKT) za zarazne bolesti u Crnoj Gori, svakog petka donosi odluku o merama na granicama, koje se menjaju u odnosu na države regiona, ali i celog sveta. Za građane Srbije je sve vreme tokom pandemije obavezan karantin, koji je u početku bio 28 dana, a potom 14 dana. Ova odluka posebno pogađa crnogorske državljane koji žive ili studiraju u Srbiji, a koji su većinom prosrpski orjentisani i sada ne mogu da se vrate kući.\nIzvor: Nova.rs/ fotografije: Boris Pejović\n← Sijelo na tromeđi\nНово Сарајево на српским вековним темељима →\n12. новембра 2019. Zdravko Elez 0\nSrpkinja režira seriju o FBI\n14. маја 2019. Zdravko Elez 0\nБил у Лос Анђелесу точио српску ракију\n10. августа 2019. Zdravko Elez 0


Zavođenje putem Interneta može neugodno iznenaditi - Index.hr\nZavođenje putem Interneta može neugodno iznenaditi\nŽENA i muškarac koji su se nakon tromjesečnog kontaktiranja putem interneta odlučiti sastati uživo doživjeli su neugodno iznenađenje ispostavilo se da su već zajedno u braku, javila je u nedjelju jordanska agencija Petra.\nKako navodi agencija, Adnan i njegova supruga Sana već su tri mjeseca živjeli odvojeno kad su se "susreli" na internetu. Nakon tromjesečnog elektronskog dopisivanja odlučili su se upoznati i to je bio kraj virtualnog zavođenja.\nSana je nazvala Adnana lažljivcem, a on je odmah podnio zahtjev za službeni prekid braka, prenosi agencija Petra.


Lokacija, prostor, oprema, tim\nLokacija i čekaonica\nOrdinacije i oprema\nOprema sa kojom radiomo je savremena i kvalitetna. Planmeca i Antos stolice, BioLase laser...\nProstor za konsultacijei sastanke\nZa sve konsultacije sa pacijentom na raspolaganju je posebna prostorija gde svako može dobiti privatnost. Praktikujemo da na tenane pacijantu ukažemo na sve opcije koje su pred njim, i za svaku opciju iznesemo sve prednosti i mane. Izbor je na Vama!\nSoftver specijalno izrađen za nas\nKao i kvalitetu materijala i opreme, i informatičkoj podršci dajemo označajno mesto u našem radu, pa se sa zadovoljstvom se možemo pohvaliti da je specijalno za nas izrađen robustan i kvalitetan softver za vođenje pacijenata (na slici).\nPogledajtesnimakordinacije i prostora\nKroz tekstove sa opisima usluga na ovom sajtu prikazane su mnoge druge tematske galerije, kao što su primeri beljenja zuba, snimci ubrizgavanja restilana u usne pacijenta, i sl. Ovde dajemo kratak izvod toga...


Darko Milinović: Zdravstvena reforma; branitelji neće biti pogođeni | Gorila\nHome vijestigorila > Razno > dogadanja\tDarko Milinović: Zdravstvena reforma; branitelji neće biti pogođeni\nDarko Milinović: Zdravstvena reforma; branitelji neće biti pogođeni\nZAGREB – Ministar zdravstva i socijalne skrbi dr. Darko Milinović oštro je opovrgnuo da je reformom zdravstvenoga sustava pogođena braniteljska populacija.\n"Da je tome tako, govori i činjenica da je Ministar nakon sastanka s braniteljskim udrugama koje su zatražile prijem kod njega, izjavio da, glede reforme zdravstva, braniteljska prava nisu smanjivana, već su dijelom onima koji boluju od PTSP-a proširena, te je omogućeno i lakše ostvarivanje prava na ortopedska pomagala", navodi se u priopćenju Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi.\nKada je riječ o "Zakonu o doprinosima, jasno je da se 3 posto doprinosa na mirovine ne odnosi na hrvatske ratne vojne invalide (HRVI), budući da se reformom zdravstvenog sustava nije mijenjao Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, što je i mišljenje Ureda za zakonodavstvo Vlade RH", ističe se u priopćenju.\nPredstavnici Zbora braniteljskih udruga iz Domovinskog rata grada Zagreba i Udruga hrvatskih ratnih vojnih invalida Domovinskog rata grada Zagreba na današnjoj konferenciji za novinare su rekli kako su ogorčeni uvođenjem doprinosa od tri posto na mirovine više od 5.008 kuna, koje je počelo primjenom zdravstvene reforme.\nDarko Milinović: Zdravstvena reforma; branitelji neće biti pogođeni was last modified: by MojPortal.hr/Hina\nBozanić na sjednici Vijeća biskupskih konferencija zemalja EU\nŽene na lokalnim izborima 2009, tematska sjednica koju organizira Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora, Smiljana Leinert-Novosel i Gordana Lukač Koritnik\nBertone: Vodio sam iskren i otvoren dijalog na opće dobro Hrvatske\nŽeljko Komšić upozorava ako se nastavi gradnja Pelješkog mosta slijedi tužba Međunarodnom sudu, Pelješki most, član Predsjedništva BiH\nSDP-ova kaznena prijava protiv ministrice Dropulić


jovana jeremic sanja marinkovic | Magazin | Zvijezde i tračevi\n28. September, 06:34\nNISI DAMA, NEGO SI KU*VA! Jovana Jeremić oplela po koleginicama, pa spomenula i Sanju Marinković! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n08.09.2021. / 08:31\nJovana Jeremić komentarisala koleginice u emisiji "Amidži šou".\nJovana Jeremić gostovala je u emisiji "Amidži šou" gdje je otkrila da li je usled prelaska na Pink televiziju dobila i stan, ali i i gledaocima prikazala kako izgleda jedan njen dan.\nNakon prikazanog priloga u kojem je otkrila kakva je i privatno, Jovana je komentarisala svoje koleginice koje, kako je rekla "nose Dior, a maznu muža svojoj drugarici".\nTakođe, voditeljka je spomenula i Sanju Marinković navodeći je kao primjer nekoga ko dobro obavlja svoj posao.\n"Mislim da smo pretjerali na televiziji koji se foliraju u programu. Što je Sanja Marinković napravila priču? Zato što se ne folira! Tako isto i ja. Neke ličnosti koje su željele da budu manekenke su završile u novinarstvu i voditeljstvu. Ali ne, to je ozbiljan posao. Ne možeš da budeš dama ako si zakopčana i nosiš Dior, a onda mazneš muža neke tvoje drugarice. E onda nisi dama, onda si ku*va", rekla je Jovana.\nsanja marinković Jovana Jeremić


No Sleep Festival - od 15. do 18. novembra - Moja Srbija\nNo Sleep Festival – od 15. do 18. novembra\n15 новембра, 2018 1 komentar\nDugo očekivani No Sleep Festival počinje danas, a silovit program na nekoliko lokacija potvrđuje da od 15. do 18. novembra za festivalsku publiku u Beogradu neće biti spavanja! Nakon objavljenog programa za veliki Hangar i famozni klub Drugstore, sa imenima kao što su Fatboy Slim, Nina Kraviz, Lee Burridge, Cassius, DJ Tennis, Olof Dreijer, Aleksi Perälä, Dax J, Randomer i brojni drugi, vreme je za program jednog od najboljih evropskih klubova prema pisanju prestižnog medija The Guardian, legendarnog 20/44! Program kreće već u petak popodne, kada će jedna od vodećih francuskih techno zvezda Francois X, muzičkim ljubiteljima izvesti specijalni set pod nazivom “Francois X plays YUGO”, sa muzikom i pločama iz bivše Jugoslavije, koje je kupovao godinama unazad prilikom svojih poseta Srbiji!\nPre njega, u kasnim popodnevnim časovima nastupiće čuveni beogradski muzički poznavalac i osoba koja je zaslužna za prvi nastup Nine Kraviz ikada u Srbiji – Viktor Ranković, i time označiti početak “dnevnih žurki”. Kada zakaže Shazam i ne može da prepozna neku izuzetno raritetnu numeru, Viktor će vam reći i naziv, ime autora, ali i godinu izdanja, a ponekad i tačan kataloški broj uz poneku anegdotu iz klupskog života čiji je kako svedok, tako i aktivni učesnik, ne samo kod nas, već širom planete. A sa njim dolazi i Schwabe, još jedna ovdašnja muzička legenda i rezident kluba 20/44, koji će vrteti sve do ponoći, kada pult na „brodu“ preuzimaju britanski DJ i eksperimentalni genijalac Black Merlin, te mlada DJ zvezda u usponu i vizuelna umetnica Agnes! Narednog dana, u subotu 17. novembra, žurka u potpalublju broda 20/44 takođe kreće već od 17 časova a pokreću je Saša Potežica PTŽC, Dušan Predojević Doo i dobro uigrani tandem Johana i Dušan Lilić. Biće to idealna uvertira za Philipa Berga, nemačkog producenta i DJ-a poznatog po istančanom muzičkom ukusu. Ulaz za petak ili subotu u klubu 20/44, biće slobodan za sve zainteresovane u periodu od 17 časova pa sve do ponoći, dok će posle ponoći cena na ulazu biti 500 dinara, dok će svi koji imaju neku od festivalskih narukvica, moći da uđu slobodno u bilo koje doba, pod uslovom da kapacitet kluba nije prethodno skroz popunjen.\n« LUS KASAL – VISOKE POTPETICE NA SNEGU\nPOVEĆANJE BROJA TURISTA U SOMBORU »\nPingback: 25.000 ljudi iz preko 30 zemalja na No Sleep Festivalu - Moja Srbija


ARHIVA Foruma "Ateisti Srbije" • Pogledaj temu - Vatikan ispravio papu: Ateisti će se ipak pržiti u paklu\nVatikan ispravio papu: Ateisti će se ipak pržiti u paklu\nDiskusije vezane za katolicizam\nod Petrovic » 29. Maj 2013., 22:06\nNakon što je papa Franja izjavio da i ateisti mogu i moraju da čine dobro, i da će ih to spasti, kao i da je i sam Isus za učenike prihvatao i nevernike, iz Vatikana stiže ispravka: crkva i dalje veruje da ateisti idu u pakao.\nU izjavi u kojoj se sugeriše da je papina primedba pogrešno shvaćena, portparol Vatikana naglašava da crkva veruje da sve spasenje dolazi od Hrista, koji je glava, preko crkve, koja je njegovo telo, što znači da oni koji odbijaju da uđu u crkvu, ili da ostanu u njoj “ne mogu biti spaseni”.\nPortparol Vatikana je takođe razjasnio i da doktrina Katoličke crkve smatra da spasenje nije dostupno pripadnicima drugih veroispovesti i drugih hrišćanskih crkava, mada ljudi koji nikada nisu došli u dodir sa hrišćanstvom ipak imaju izvesnu šansu.\n“Katolici ne prihvataju stav verskog relativizma, koji smatara da su sve religije iste i podjednako opravdane”, piše on, nakon papinog komentara da će čak i ateisti biti spaseni, koji su ateističke grupacije iznenađeno pozdravile.\nRe: Vatikan ispravio papu: Ateisti će se ipak pržiti u paklu\nod Tale » 30. Maj 2013., 11:25\nKoliko je meni poznato papa je nepogresiv, cemu onda ta ispravka?\nod Element » 02. Jun 2013., 06:19\nPridružio se: 06. Maj 2013., 17:11\nod MarkoEkmedzic » 21. Jun 2013., 10:04\nElement je napisao: Božja volja.\nMa to je samo naglo buđenje demokratije u okviru RKC\nŠalu na stranu, iako se to na Balkanu ne vidi, sekualrizam kao ideja, a u određenoj meri i ateizam kao stav prema verovanju u boga, imaju sve veći zamah u zapadnom svetu. Tradicionalne crkve se batrgaju kako znaju i umeju da to spreče, preduprede, kako god. Otuda i "fino podešavanje" stavova u vezi sa do skoro tabuiziranim pitanjima.\nTako je sada crkvama TE sasvim OK, ali ju je pokrenuo bog... i VP je sasvim OK, samo ga je pokrenuo bog... taj siroti "God of the gaps" tako ipak pokušava da se vrati na scenu, iako mu to jako teško polazi za rukom... onom apstraktnom rukom...\nod Petrovic » 24. Jun 2013., 11:21\nAteisti su to pozdravili jer je to korak ka promociji načela da je važnije biti dobar/moralan čovek nego biti religiozan pripadnik crkve. Nema to veze sa konceptom pakla i zagrobnog života i ostalim besmislicama.\nod Rorsak » 24. Jun 2013., 14:20\nUčlanio sam se na forum , eto samo da vidim kako se ponašaju drugi ateisti ,ako to jesu.\nAli očigledno vi se ovde više raspravljate o religiji i Bogu nego o nekim pitanjima koja nisu vezana za bilo koju religiju , mislite da Bog ne postoji , a da je religija (biblija,kuran..) kao neka bajka. Onda je ta vaša rasprava suluda ,to bi bilo kao da pričate o tome "da li će nas napasti Darth Vader i njegova armija" ?!\nZašto mi ne bi pričali o nekim sporednim stvarima ,tipa filmovi, knjige ,muzika ,društvo itd. ? , ili da se organizujemo pa se cujemo preko g+ ili skype-a.. nešto šta ja znam.\nI'm not living i'm just killing time...\nPridružio se: 10. Jun 2013., 18:56\nod MarkoEkmedzic » 27. Jun 2013., 08:17\nRorsak je napisao: Učlanio sam se na forum , eto samo da vidim kako se ponašaju drugi ateisti ,ako to jesu.\nAko si na forumu udruženja građana "Ateisti Srbije", onda je je l' te logično da će se pričati o temama vezanim za ateizam, religiju, sekularno društvo, nauku.\nZa "sporedne stvari", siguran sam da ćeš pronaći dovoljno drugih foruma na netu.\nDart Vejder ne postoji i nema svoju versku zajednicu koja je na budžetu Republike Srbije, kao što je to slučaj sa nekim verskim zajednicama i sveštenicima koji i te kako postoje.\nod Rorsak » 27. Jun 2013., 12:35\nMarkoEkmedzic je napisao: Ako si na forumu udruženja građana "Ateisti Srbije", onda je je l' te logično da će se pričati o temama vezanim za ateizam, religiju, sekularno društvo, nauku.\nHteo sam da kažem da mene ne interesuje bilo kakva rasprava koja se tiče religije. Al kako god ne želim da se svađam.\nŽiv bio i Dart Vejder ti pomogao !\nod MarkoEkmedzic » 28. Jun 2013., 07:58\nRorsak je napisao: Hteo sam da kažem da mene ne interesuje bilo kakva rasprava koja se tiče religije. Al kako god ne želim da se svađam.\nIma tema i koje su okrenute naučnim dostignućima, nisu sve vezane samo za diskutovanja o religiji. Uglavnom postoje i podforumi "Generalno", kao i dovoljan broj tema koje ne moraju da budu mesto diskusija sa vernicima.\nTu možeš verovatno da pronađeš temu na kojoj bi učestvovao, ili možemo da napravimo još neki podforum, ako za to postoji interesovanje.\nIdi na: Index boarda › Religija › Katolicizam


Šta izaziva depresiju - uzroci depresije i nepromenljivi faktori rizika\nŠta izaziva depresiju – uzroci depresije i nepromenljivi faktori rizika\nŠTA UZROKUJE DEPRESIJU\nKoji su uzroci depresije i promene ponašanja. Šta izaziva depresiju i kako razvrstavamo uzroke depresije. Piše Nil Nidli i knjiga Izlaz iz depresije\nU poslednje dve godine, posetila je mnoge doktore zbog ovih simptoma, ali je zbog svog odlaganja bila primorana da prihvati bilo koji hitan pregled za koji je postojao slobodan termin. U većini slučajeva, pregled se nije razlikovao od prethodnih i završio bi se tako što bi joj doktor prepisao neki lek. Rekla mi je da je “suviše zauzeta da bi unela sve te komplikovane promene u svoj život, kao što su promena načina ishrane, više fizičkih vežbi i uzimanje odmora s vremena na vreme. Lakše je uzeti lek za depresiju”.\nDepresija može imati mnoštvo uzroka\nKada dijagnostikuju depresiju, lekari danas gotovo automatski prepišu pacijentu neki lek. To je tipična praksa i može da pomogne u “lečenju depresije”. Ona, takođe, može da poveća rizik od samoubistva, ali ne mora nužno da bude i propusnica za život bez depresije. Jednostavno rečeno, lekovi mogu da izleče simptome depresije, ali ne uspevaju da izleče njen osnovni uzrok.\nTokom prve posete, Tanju je očito boleo stomak. Bila je povijena unapred i obema rukama je obuhvatala svoj struk. Budući da je bila novi pacijent, Tanja još uvek nije poznavala moj metod lečenja. Očigledno je očekivala da joj dam nešto protiv bolova pre nego da je učim kako da dobije psihički podstrek. Medicinska škola naglašava koliko je važno nikada ne dati nekome lek protiv bolova u stomaku – bez obzira koliko je taj bol jak – pre nego što se obave detaljna ispitivanja.\nZašto? Lek može da zamaskira bol i u mnogome oteža lekaru da odredi uzrok. Postoji čitav niz različitih uzroka za ovu uobičajenu bolest. Isto važi i za depresiju. Lekovi antidepresivi, poput lekova protiv bolova, mogu ukloniti simptome, ali otežavaju lekaru da odredi uzrok depresije. Ako se uzrok bola u stomaku ili depresije ne otkriju, bol u stomaku često neće prestajati, već će se ponovo javiti ili postati još jači.\nOsim toga, bol nije uvek vezan za ono što se može činiti najočiglednijim uzrokom.\nStoga mi prvo postavljamo pitanja da bismo shvatili o čemu je reč. Na kraju sam otkrio da Tanjin bol nije direktno vezan za deo tela koji je tako pažljivo štitila. Po definiciji, težak oblik depresije obuhvata kombinaciju simptoma, ali dijagnostikovanje simptoma ne određuje uzrok bolesti. Da bi se pronašlo dugotrajno rešenje, neophodno je utvrditi uzroke depresije i sistematično lečiti svaki od njih. Na žalost, kao što je Tanja zapazila, taj proces obično nije tako jednostavan kao prepisivanje leka. Poput većine hroničnih bolesti, depresija je jedna složena bolest i predstavlja rezultat međusobnog delovanja više različitih faktora.\nNajefikasnije metode lečenja na širokom frontu napadaju svaki uzrok koji se može odrediti.\nPostoji osam glavnih faktora koji mogu ili prouzrokovati depresiju ili u velikoj meri tome doprineti. Ovi faktori su klasifikovani u tabeli 1, koja nam daje okvir koji ćemo koristiti u istraživanju komplikovanih osobina depresije i njenog lečenja.\nTabela 1. Generalni uzroci depresije ili faktori koji mogu uzrokovati ili povećati rizik od dobijanja depresije\n– Nepromenljivi faktori\n– Faktori povezani sa ishranom\n– Socijalni faktori\n– Drugi faktori vezani za način života\n– Medicinski uslovi\n– Neizbalansirana električna aktivnost mozga\n– Neuobičajeni uzroci depresije\n– Nedokazani uzroci depresije\nJasno je da postoje neki faktori rizika koji se ne mogu promeniti. Kada čovek postane svestan toga, plamen depresije se ponekad može čak još više razbuktati. Uostalom, pomisao da se stalni napadi depresije uopšte ne mogu izbeći, može biti zaista obeshrabrujuća.\nKada sam Tanji skrenuo pažnju na njene nepromenljive faktore rizika, shvatila je da ih ja ne naglašavam da bih je obeshrabrio. Naprotiv, ovaj podatak ju je podstakao da se bori protiv bola i depresije, usredsređujući se celim svojim bićem na faktore koje može da promeni.\nTanjin slučaj ohrabruje – niko nije osuđen na večitu depresiju. Usredsređujući se na faktore koji se mogu promeniti, često čak i ona osoba sa najgorom kombinacijom nepromenljivih faktora može u potpunosti otkloniti depresiju ili u velikoj meri smanjiti njen intenzitet. Pogledajmo pažljivo faktore rizika navedene u tabeli 2. Što je više ovih faktora prisutno u našem životu, to više moramo razmišljati o preventivnim strategijama pre nego što se javi ovaj uobičajeni poremećaj raspoloženja.\nTabela 2. Nepromenljivi faktori rizika za depresiju\n– Godine života\n– Etničke razlike\n– Depresija “preležana” u periodu adolescencije\n– “Istorija” depresije u porodici\nNo, dozvolite mi da dodam jednu važnu fusnotu. Ako vam se čini da ste izbegli sve ove poznate, nepromenljive faktore, imajte na umu dve stvari. Prvo, možda ste nasledili sklonost ka depresiji koja nikada nije primećena ni kod jednog bliskog člana porodice. Drugo, u depresiju može da zapadne svako – uključujući i one koji nemaju nijedan od ovih nepromenljivih faktora.\nLjudi ponekad zanemaruju činjenicu da poznavanje sopstvenih faktora koji se ne mogu modifikovati može da ih na vreme upozori i pomogne im da spreče ovu bolest. “Trideset grama prevencije vredi isto koliko i 450 grama lečenja.” Tanja je pronašla mnogo trajnije rešenje za mnoge od svojih simptoma i sada smatra da je zdravije opredeliti se za stil života koji smanjuje rizik od depresije i komplikacija koje ona može izazvati nego ih privremeno izlečiti lekovima.\nPrirodne biljne kapi protiv depresije, anksioznosti i psihoza – klikni na sliku i naruči\nVažno je istaći da nasleđene sklonosti (nazvane “genetika”) mogu pripremiti teren za depresiju. Međutim, samo nasledni faktor, bez nekih drugih faktora, nije uvek dovoljan da bi izazvao depresiju.\nLjudi koji imaju naslednu sklonost ka depresiji mogu izbeći ovo stanje obraćajući pažnju na druge faktore rizika.\nJedna od primena genetike je da identifikuje posebne gene koji su vezani za svako postojeće patološko stanje. Nažalost, izgleda da ne postoji nijedan jedini gen koji je odgovoran za sklonost ka depresiji. Veća je verovatnoća da višestruki geni igraju različite uloge u pripremanju terena za depresiju, pri čemu su stil života i drugi faktori glavni igrači.\nU širem smislu, genetika je vezana za naše etničke korene. Uprkos tome, iako postoji veza između gena i ovih tzv. “demografskih faktora” – kada su u pitanju društveni faktori i pol – važni društveni faktori takođe imaju svoju ulogu.\nDepresija nije bolest koja pogađa samo odrasle. Pojava ove bolesti među našom omladinom ukratko je opisana u tabeli 3.\nTabela 3. Depresija među omladinom\n– Čak 20% adolescenata i odraslih pati od depresije.\n– 14% mladih do 15 godina starosti pokušalo je da izvrši samoubistvo.\n– 47% 17-ogodišnjakinja i 18-ogodišnjakinja u Los Anđelesu je bolovalo od teškog oblika depresije u trajanju od 5 godina.\n– Među adolescentima iz Južne Amerike i adolescentima crne rase zabeleženo je više slučajeva depresije nego kod njihovih vršnjaka bele rase.\n– Žene su 2 do 3 puta depresivnije od muškaraca.\n– Depresivni adolescenti imaju za 60% veće šanse da ponovo zapadnu u depresiju kada odrastu.\nNeke od oblasti vezanih za ishranu koje mogu izazvati ili povećati rizik od depresije nabrojane su u tabeli 4.\nTabela 4. Faktori ishrane koji utiču na mentalno zdravlje\n– Omega-3 masti\n– Zastupljenost proteina u ishrani i rani pubertet\nOmega-3 masnoće imaju blagotvorno dejstvo na organizam, počevši od sprečavanja pojave bolesti srca do toga da smiruju mnoge upalne procese. One zaslužuju našu pažnju u ovom poglavlju zato što su i te kako vezane za naše mentalno zdravlje. Ozbiljne posledice koje mozak trpi zbog ishrane siromašne omega-3 masnim kiselinama nabrojane su u tabeli 5.\nTabela 5. Kakao nedostatak omega-3 utiče na mentalno zdravlje\nIshrana siromašna Omega-3 masnim kiselinama:\n– Povećava rizik od depresije\n– Povezuje se sa povećanom agresivnošću kod zatvorenika\n– Kod beba će sniziti IQ (koeficijent inteligencije) za 9 do 10 bodova do zrelog doba\nDepresiju može izazvati ili se ista može pogoršati usled niske koncentracije vitamina B zvanog folna kiselina (ili folat). U poslednje vreme, mediji mu poklanjaju dosta pažnje. Ova pažnja predstavlja reakciju na činjenicu da još nerođene bebe onih majki koje u trudnoći ne uzimaju dovoljne količine folne kiseline, mogu dobiti bolest srca, moždani udar ili oštećenje mozga ili kičmene moždine. Opasnosti od niske koncentracije folne kiseline u krvi navedene su u tabeli 6.\nTabela 6. Opasnosti od nedostatka folne kiseline\n– Povećava rizik od depresije i Alchajmerove bolesti\n– Nerođeni fetus može dobiti bolest srca, moždani udar i oštećenje kičmene moždine\n– Standardni lekovi protiv depresije neće pomoći\nVitamin B12 je od presudnog značaja za optimalno zdravlje nervnog sistema. Simptomi nedostatka ovog vitamina su slaba koordinacija, česta zaboravnost i depresija. Nedostatak vitamina B12 može čak štetno uticati i na čovekovu ličnost. Kod mnogih pacijenata koji su imali nedostatak ovog vitamina postavljena je pogrešna dijagnoza, naime mislilo se da imaju Alchajmerovu bolest. Informacije o ovoj važnoj hranljivoj materiji nalaze se u tabeli 7.\nTabela 7. Činjenice o vitaminu B12\n– Nalazi se u obogaćenoj biljnoj hrani i proizvodima životinjskog porekla.\n– Nedostatak se može javiti kod vegetarijanaca i kod onih koji jedu meso.\n– Obolelima se savetuje uzimanje dodatnih količina B12.\nKod žena je rizik od depresije u kasnijem periodu života povezan sa ranim pubertetom. Kod devojčica koje su na polovini pubertetske faze razvoja, do 11 godine života ili mlađe, postoji povećan rizik od depresije. Šanse da će pokazati znake depresije u svojim tinejdžerskim godinama i u odraslom dobu dva puta su veće.\nPočetak pubertetske faze više nije misterija. Nama su danas poznati mnogi faktori koji utiču na to kada će devojčice ući u reproduktivni period života. Informacije o ranom pubertetu kod devojčica predstavljene su u tabeli 8.\nTabela 8. Rani pubertet kod devojčica\n– Japanke prvu menstruaciju dobiju u proseku u 17. godini života\n– U SAD, devojčice prvu menstruaciju dobijaju u proseku u 12. godini\n– Ishrana u Japanu sadrži manje proteina životinjskog porekla nego u SAD\nU očigledno sve zagađenijem svetu, toksini se često smatraju uzročnicima hroničnih promena u ponašanju i mentalnih bolesti. Čovek je od prvih dana ljudske civilizacije dolazio u dodir sa metalima. O toksičnosti metala se vekovima govorilo i pisalo. Izloženost metalima nije ograničena samo na industrijska postrojenja budući da se zna da metali zagađuju vodu i ulaze u lanac ishrane. Neki metali i toksini koji se povezuju sa mentalnim bolestima navedeni su u tabeli 9.\nTabela 9. Metali i mentalne bolesti\nIzvor: Izlaz iz depresije\n2016-06-16T15:49:29+02:0016 јуна, 2016|Zdravlje|


Zemljotres u Albaniji: Sve manje nade da će naći preživele : Južne vesti\n09:25, 28. 11. 2019.\n„Deset tela smo izvukli tokom noći", rekao je albanski ministar odbrane.\nAlbanski premijer Edi Rama proglasio je vanredno stanje u zemlji - obezbeđena su dodatna sredstva za Drač i Tumane - gradove gde su udari bili najsnažniji.\nU četvrtak ujutro radili su na izvlačenju ljudi iz ruševina hotela u Draču, a prethodnog dana bili su u Tumanu.\n„Tamo je bila akcija vađenja dve mrtve osobe, radili smo uz podršku lokalnih vatrogasaca", kaže vođa ovog tima Davor Vidović za BBC na srpskom.\n„Svi smo ovde sa jednim ciljem da pomognemo stanovništvu", poručuje on.\nDavor Vidović - vođa tima za spasavanje iz ruševina Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije\n„Mnogo je haotično, ljudi su i dalje u strahu i na ulicama. Svi se plaše novih udara", ističe Davidović.\nRama je na\n— Edi Rama (@ediramaal) November 28, 2019\nzatražio od medija da budu pažljivi u izveštavanju i ne dižu paniku.\nIpak, jedna osoba je bila živa u Tumanu ispod kamenih blokova, ali je u bolnici preminula od posledica ranjavanja.\nTumani - spasioci pokušavaju da izvuku ljude zarobljene ispod srušene zgrade u nadi da će naći preživele\nOko stadiona odzvanjaju sirene - vozila hitne pomoći dolaze i odlaze, policija pokušava da reguliše saobraćaj.\n„Sve je uništeno, nameštaj, televizor… Kuća je strašno oštećena i plašimo se da vratimo", kaže Zidrati za BBC na srpskom.\nZgrada u Draču - gradu koji je bio u epicentru zemljotresa\nOko jedne od zgrada, ograđene policijskom trakom, stoji oko 50 ljudi u tišini - posmatraju kako spasioci među ruševinama traže preživele.\nGrađani koji su ostali bez domova, smešteni su u improvizovanom kampu na terenima lokalnog fudbalskog kluba. Glavni stadion je bio prazan u utorak, ali reflektori su upaljeni tokom noći - verovatno kako bi osvetlili kamp.\nNa licima se ogleda očaj - kuće su im uglavnom potpuno uništene ili više nije bezbedno živeti u njima - kažu nemaju nikakve informacije kuda i kako dalje.\nNon-stop pristižu vozila - donose džakove sa hranom, odećom ili sredstvima za higijenu. Na prilazima kampu su kolone vozila, pa se čuju i policijske sirene dok policajci pokušavaju da regulišu saobraćaj.\nLokalni novinari mi kažu da je na početku bilo i problema oko raspodele humanitarne pomoći - neki su dva puta dolazili po deo, zbog čega je na kratko bila prekinuta raspodela dok nije uveden red.\n„Ljudi su vrištali, svi smo izašli, ceo komšiluk je izašao napolje", opisuje 77-godišnja Selvije Nasufi noć kada je napustila kuću.\n„Želimo da budemo sigurni, da nam država garantuje, da je bezbedno da bismo se vratili, da ne bismo rizikovali živote porodice", kaže ona.\nU Draču, spasioci pokušavaju da iz ruševina izvuku trogodišnje bliznakinje - mnogi članovi njihove porodice vode se kao nestali.\nPomoć stiže onima koji su izgubili krov nad glavom ili čiji su domovi oštećeni u Tumanu\n„Ja sam volonterka. Pakujemo odeću i druge neophodne stvari za decu, ali i odrasle, zato sam sada ovde", kaže Dia, dok pruža ruke da prihvati stvari koje ljudi donose volonterima okupljenim u centru Tirane, glavnog grada udaljenog oko 30 kilometara od Drača i epicentra zemljotresa.\n„Ovde je dobro, pomogli su nam", kaže Nasufi. Oni, kao ni hiljade drugih na stadionu, ne zna koliko dugo će još spavati pod šatorom.


Arčibald Rajs - ‚‚Čujte Srbi'' u Galeriji SANU-a | Lifehacker.rs\nArčibald Rajs – ‚‚Čujte Srbi“ u Galeriji SANU-a\nod strane Marija Brzić | feb 24, 2017 | Aktuelno, Film, Kultura\nGalerija Srpske akademije nauka i umetnosti ugostiće 25. februara projekciju filma Čujte Srbi reditelja i scenariste Gorana Vukčevića. Arčibald Rajs je autor knjige istog imena i inspiracija za ovo ostvarenje iz 2014. godine. Projekcija dokumentarno-igranog filma zakazana je u 12 časova.\nGoran Vukčević, FOTO: cujtesrbi.rs\nProjekcija filma deo je pratećeg programa izložbe Slikari/Ratnici/Svedoci u Galeriji SANU-a. Završen je 2014. godine u režiji Gorana Vukčevića. Sniman je na lokacijama u Švajcarskoj, Srbiji i Grčkoj. Bavi se likom i delom jednog od najvećih prijatelja koje je Srbija imala – Arčibalda Rajsa. Dokumentarno-igrani film otkriva mnoge činjenice o životu Švajcarca. Rasvetljava mnoge nepoznanice i detalje koji povezuju jednu naciju i čoveka koji joj se nesebično podario.\nBio sam sa vama kada ste bili u nevolji. Delio sam sa vama te patnje, i da bih to mogao, žrtvovao sam sjajan život i veoma lepu karijeru koja je mnogo obećavala. Zavoleo sam vas jer sam na delu video vaše ljude iz naroda u bitkama i teškim trenucima, kada se prepoznaje istinski karakter neke nacije. Ovo su reči kojima Arčibald Rajs počinje knjigu Čujte Srbi.\nKnjigu je ostavio kao zaveštanje srpskom narodu. Rukopis je ostavljen sa uputstvom da se objavi nakon njegove smrti. Kroz nešto više od 100 strana, Arčibald Rajs je kao svaki dobar prijatelj izneo vrline i mane jedne nacije. Ovo je svojevrsni testament posvećen običnom čoveku koji pripada i nosi na svojim plećima kulturu i običaje srpskog naroda.\nDr Rodolf Arčibald Rajs, rođen je 8. jula 1875. godine u južnonemačkoj pokrajini Baden. Bio je poreklom Švajcarac, a bavio se forenzikom, hemijom i publicistikom. Doktorat iz oblasti hemije odbranio je već sa 22 godine. Tada je izabran za asistenta, ali ubrzo postaje docent na Univerzitetu u Lozani. 1906. je izabran za redovnog profesora kriminalistike.\nSrpska vlada mu je 1914. godine uputila poziv da dođe u Srbiju kako bi istraživao zločine Austrougarske, Nemačke i Bugarske nad civilnim stanovništvom. Poziv je prihvatio, a završetak rata je dočekao umarširavši sa Moravskom divizijom u oslobođeni Beograd 1918. Zavoleo je srpski narod i do kraja života ostao ovde. Osnovao je policijsku školu i modernizovao kriminalističku tehnologiju. Tri godine pre završetka svog života povukao se sa svih javnih funkcija i živeo skromno u svojoj vili Dobro polje u Beogradu. Umro je 8. avgusta 1929. godine isto u Beogradu. Njegovo telo sahranjeno je na topčiderskom groblju, ali je po njegovoj želji srce sahranjeno na Kajmakčalanu.


Rabljeni Kelly građevinarska oprema oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nOvdje je kompletna lista polovnih Kelly građevinarska oprema za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Kelly građevinarska oprema koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


PREMIJERA: Astrokafa sa Jovanom! (VIDEO) | Mondo Portal\nHoroskop Astrokafa podcast VIDEO\n27. januar, 14:19\nPREMIJERA: Astrokafa sa Jovanom! (VIDEO) 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZvezde kažu 12.05.2019. / 19:00\nAutor Jovana Vilimonović 12.05.2019. / 19:00\nU prvoj epizodi astrološkog podkasta, saznajte sve o godišnjem horoskopu Bika, odgovore na pitanja koje ste nam slali i još mnogo toga!\nAstrokafa sa Jovanom prva epizoda\nU podcastu "Astrokafa", u prvoj emisiji, ću vam pričati o zvezdama i šta nam one donose na globalnom i ličnom nivou.\nSlavljenici Bikovi će dobiti svoj godišnji horoskop, jer i dalje je Sunce u znaku Bika i oni slave rođendane.\nAko nemate vremena da pročitate nedeljni horoskop u ovoj epizodi sam rekla šta donosi svakom znaku skup aspekata u toku nedelje koja sledi.\nU rubrici Astro poznati ćete saznati koji su poznati rođeni tokom nedelje i kako na njih utiče Venera, a prokomentarisaću i natalnu kartu novog člana kraljevske porodice. Kao što znate, oni uvek objave kada se rodi beba tačno u sat i minut pa su to validni podaci.\nSledi deo u kom ću vas obavestiti koje planete menjaju znak, kako da iskoristite dobre aspekte i šta će nam biti značajno i bitno tokom nedelje.\nSaznaćete i šta nam donosi Venera u Biku i Mars u Raku. Ukoliko pratite kretanje Meseca po znacima biće vam lakše ako znate kako da iskoristite dane pred nama, ali i kako da izbegnete loše aspekte punog Meseca u Škorpiji.\nI za kraj, poslednji deo, ali za većinu najbitniji, su moji odgovori na vaša pitanja. Odabrala sam neka najzanimljivija.\nVerujem da će vam gledanje i slušanje ovog podcasta postati ritual nedeljom, uz kafu.\nU svakoj emisiji će jedan deo biti posvećen odgovorima na vaša pitanja. Pošaljite svoje pitanje OVDE!\nVrhunski astrolog! Neverovatno precizno i istinito. Beskrajno HVALA na odgovoru!\n13.05.2019. / 14:32\nHvala na odgovoru. 😘\n13.05.2019. / 00:47\nSve u svemu, zacin C. Mogla je Jovana da me malo obraduje, da konacno nadjem neku. Ali ovako,nista.


vise informacija o bavljenju biciklizmom :)\ninformacija za uvoz motora\nNOV SAM! treba mi informacija\nMyCity » Sport -> Biciklizam » vise informacija o bavljenju biciklizmom :)\nPoslao: 04 Jul 2011 22:50\nZelela bih da pocnem da treniram biciklizam, ali vise rekreativno, nego takmicarski. Imam 20 godina, da li sam zakasnila? I ako mozete da mi preporucite neki klub? Hvala!\nPoslao: 04 Jul 2011 22:53\nPosto nisi navela odakle si, ne mogu da ti preporucim neki konkretni klub. Evo spiska klubova u nasoj zemlji pa vidi koji ti po lokaciji odgovara: http://www.ciklonaut.com/Razno/Klubovi.htm\nPoslao: 05 Jul 2011 13:59\nkoji je najuspesniji klub u srbiji\nPoslao: 05 Jul 2011 16:05\nIz Beograda sam. Pogledacu, ali dobro ce doci i neka preporuka\nUkupno su 1242 korisnika na forumu :: 97 registrovanih, 11 sakrivenih i 1134 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: -[CoA]-, A.R.Chafee.Jr., aleksandarbl, AleksSE, Alibaba1981, amaterSRB, apostata, armor, Arsenije, Atomski čoban, babaroga, bbelic, Ben Roj, Beria, BORUTUS, Brada i Gibanica, brundo65, Bubimir, Buda Baba, cavatina, ccoogg123, chica, chichabg, cvrle312, darcaud, ddjxxi, Denaya, Djokislav, Dostanic09, Dulmitur, flash12, Fog of War, gasha, Georgius, goran.vvv, goxin, helen1, ikan, Ilija Cvorovic, Ivan Campo, Jovan Nenad, Još malo pa deda, kairos, Komentator, komkom, Krusarac, KUZMAR, lakson001, liman, Magistar78, Markoni29, Mauzer91, menges, mercedesamg, Milan A. Nikolic, Miskohd, ObelixSRB, Outis, Panter, Paor, peruni, procesor, proka89, pvoman, raptorsi, ras007, raso76, riva, rkekoke, Rocker, savaskytec, shaja1, Shinobi, Skywhaler, Snorks, Srki94, Srle993, Steeeefan, Stuka76, t84dar, tanakadzo, taz1cl, theNedjeljko, Toni, upitnik, Vajezatha, vathra, VJ, Vlada1389, vladas87, vladom6, vukovi, wolf431, xJeremijAx, Zoca, Zvrk, |_MeD_|


Institut Dedinje dobio građevinsku dozvolu za „Dedinje 2“ - Va1.info\nNaslovna/Vesti/Institut Dedinje dobio građevinsku dozvolu za „Dedinje 2“\nInstitut za kardiovaskularne bolesti Dedinje dobio je građevinsku dozvolu za izgradnju novog objekta „Dedinje 2“, ali i rekonstrukciju postojećeg.\nNova bolnica biće površine oko 14.000 kvadrata što je dvostruko više nego koliko sada ima Dedinje kaže zamenik gradonačelnika Goran Vesić i dodaje, da je veoma ponosan što je gradska uprava u rekordnom roku rešila višedecenijski problem izdavanja građevinske dozvole.\nOsim izgradnje nove bolnice tim projektom je predviđena i rekonstrukcija postojeće zgrade kaže Vesić i dodaje, da će Dedinje dobiti i montažnu garažu čime će problem parkiranja konačno biti rešen.\n„Nije bilo lako izdati građevinsku dozvolu, jer da je bilo lako ovaj objekat na početak izgradnje ne bi čekao 25 godina“, rekao je Vesić i dodao da se za građevinsku dozvolu interesovao i predsednik države Aleksandar Vučić, jer mu je važan svaki započeti projekat.\nUpitan šta je sa ugostiteljskim objektom koji se nalazi na mestu gde treba da se izgradi Dedinje 2, Vesić je rekao da je i taj problem rešen i da je uklonjen deo objekta koji je mogao da se ukloni, a da je ugostitelj potpisao saglasnost da će ukloniti objekat kada bude krenula izgradnja.\n„Naše procedure su takve da uvek može neko da vas blokira u katastru i da se upiše po pitanju restitucije ili ima nekakav objekat. Mi ćemo morati da ubrazamo procedure kada su u pitanju javni objekti“, naglasio je on.\nDirektor Instituta za kardiovaskularne bolesti prof. Milovan Bojić nije mogao da precizira kada će početi građevinski radova jer je, kako je rekao, taj deo posla na Kancelariji za upravljanje javnim ulaganjima.\n„Građevinska dozvola ide kod njih u Kancelariju, zatim u Razvojnu banku Evrope gde su već opredeljena sredstva. Potom ide konkurs za izvođača radova koji traje od 60 do 90 dana, odabir ponuđača, a zatim kreću mašine i radovi“, pojasnio je on.\nGovoreći o listama čekanja u toj ustanovi on je rekao da pacijenti danas manje čekaju nego ranije, da za sedam do osam meseci neće biti čekanja kada je u pitanju kardiohirurgija, da nema čekanja na vaskularnu hirurgiju, da liste postoje samo za elektro- fiziološke procedure.\n„Gradnjom Dedinja 2 liste čekanja neće biti“, rekao je on.\nPredsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević ukazao je da su obezbeđena velika sredstva za zdravstveni sistem, da je završen KC Niš, da se rekonstruišu mnogi centri.\n„U zdravstvo će se uložiti još mnogo novca kako bi građani Srbije imali onakvo zdravstvo kakvo imaju u razvijenim zemljama sveta“, naglasio je on.\nNOVI FILM NA SAJTU


Uskoro raspisivanje Konkursa za stipendiranje studenata u Republici Srbiji | Ministarstvo omladine i sporta\nUskoro raspisivanje Konkursa za stipendiranje studenata u Republici Srbiji\nDatum: 19.12.2019 | Kategorija: Vesti, Omladina,\nNa 91. sednici Fonda za mlade talente Republike Srbije održanoj 16. decembra 2019. godine usvojena je odluka o raspisivanju Konkursa za stipendiranje do 950 studenata završne godine osnovnih akademskih studija i do 460 studenata završne godine master akademskih studija sa visokoškolskih ustanova čiji je osnivač Republika Srbija za školsku 2019/20. godinu.\nNa inicijativu ministra omladine i sporta i predsednika Fonda za mlade talente Republike Srbije Vanje Udovičića, a u skladu sa Odlukom o obrazovanju Fonda za mlade talente Republike Srbije, broj studenata završnih godina master akademskih studija koji će dobiti stipendiju povećan je za 50 u odnosu na prethodnu godinu.\nU prethodnim godinama Fond za mlade talente je po ovom konkursu stipendirao više od 12.300 studenata. Konkurs će biti raspisan do kraja decembra 2019. godine na sajtu Ministarstva omladine i sporta www.mos.gov.rs i Fonda za mlade talente Republike Srbije www.fondzamladetalente.rs.


U Hrvatskoj je stupila na snagu Uredba o digitalnoj kovid potvrdi EU, kao i nova odluka o prelazu granice po kojoj građani EU mogu ulaziti u Hrvatsku bez ograničenja uz pokazivanje te potvrde.\nHrvatske granične vlasti počele su od svih putnika da traže novi takozvani "zeleni pasoš", nezavisno od toga odakle dolaze što je dovelo do kilometarskih kolona na graničnim prelazima, a na nekima je čekanje duže od tri sata. E, pa jednom putniku namerniku je prekipelo!\nScena koja se dogodila na Bregani postala je totalni internet hit a kada vidite kako mladić uživa i ne haje ni za granice, carine, pasoše i kamere sve će vam biti jasno.\nMladić se kupa nasred kolovoza\nZnate li šta je zelena gradnja ili niskoenergetska kuća? Za prosečnog domaćina u Srbiji ov je prilično neprijemčivi za uvo , ali kada bolje razmisli i shvati koliko je to prihvatljivo za džep, raspitaće se o tome i prihvatiti takav način života.


Životinje prepoznaju šta ljudi nose u sebi | Panorama | DW | 04.10.2008\nŽivotinje prepoznaju šta ljudi nose u sebi\n4 oktobar se od 1931. godine obilježava kao dan zaštite životinja. Ovaj datum je odabran jer je to dan svetog Franje, zaštitnika životinja. Organizacija NOA iz Banjaluke upozorava: ko ne voli životinje, ne voli ni ljude.\nPorodica Mijić i njihovi kućni ljubimci...ili obrnuto...\nPorodica Mijić iz Banjaluke 17 godina se bavi uzgojem i dresiranjem pasa. Svoj porodični dom dijele sa tri psa koje smatraju dijelom svoje porodice. U šali kažu da svaki od tri psa – Leda, Lara i Dženis ima svog ljudskog ljubimca u kući.\n„Za nas su naši psi članovi naše porodice i apsolutno ne pravimo nikakvu razliku između nas ljudi i pasa. Svi smo ravnopravni i svi imamo svoje mjesto u našem domu“, kaže kroz osmjeh Bogdana Mijić.\nOna i njen suprug Dragomir su zajedno osnovali udruženje za zaštitu životinja NOA u kojem ljubav prema životinjama dijele sa istomišljenicima i pomažu da se u Banjaluci poveća svijest o pravima životinja.\nGrad loše tretira životinje\nDragomir kaže da Banjaluka trenutno nije grad koji bi životinje rado izabrale kao svoj dom, kada bi mogle birati. U šali kaže da su na internet stranici Udruženja www.drustvonoa.org postavili pitanje za koga bi glasali naši psi na lokalnim izborima. „Naši psi sigurno ne bi glasali ni za jednu od ovih ponuđenih opcija!“.\nKao ilustraciju lošeg odnosa gradskih vlasti prema životinjama, navodi primjer kada je jednog gradskog odbornika ujeo pas lutalica. Gradska skupština je tada izglasala uredbe o psima lutalicama za koje Mijići smatraju da nisu niti izbalansirane niti primjenjive u praksi.\nProslava dana životinja u Manili. Djeca su dobila priliku da dirnu velikog albino pitona.\nOn dalje tvrdi da je prostor za šetanje životinja u gradu značajno ograničen, a posebnu nepravdu, prema njemu, izaziva činjenica da stariji ljudi više ne mogu držati pse i mačke u stambenim zgradama bez saglasnosti barem 50 odsto stanara.\n„Neki ljudi jednostavno ne mogu živjeti bez životinje. Ako su 30 godina sa njima dijelili zlo i dobro, i sad povodom neke odluke Kućnog savjeta moraju se te životinje odreći, oni dolaze u situaciju kada moraju da traže izlaz“.\nSpašavanje medvjeda Miljena\nNoa je do sada izvela mnogo akcija u cilju spašavanja životinja. Najpoznatija i medijski najpopraćenija je bila akcija spašavanja medvjeda Miljena iz Prijedora prije nekoliko mjeseci.\nVeterinari pripremaju medvjeda Miljena za transport u Francusku\nOstavljen da umre u napuštenom prostoru, na njega se smilovao Prijedorčanin Davor Gvozden koji je od svojih skromnih primanja odvajao i Miljena hranio hljebom. To je Miljenu bila jedina hrana dvije godine. Sa 200 kg spao je na jedva 75. Njega je slučajno našla jedna filmska ekipa koja je obavijestila Nou. Oni su organizovali prebacivanje medvjeda u Francusku. Medvjed Miljen se našao u centru medijske pažnje. O njemu su izvještavali svi veliki svjetski mediji. Od BBC-a, Monda, Spiegela, Reutersa i drugih.\n„Njegovo oslobađanje je popraćeno od Australije pa do Amerike, svih evropskih medija, što možete vidjeti i na google-u“, kaže Dragomir.\nPriča da su u francusko prihvatilište u kojem je Miljen smješten, pisma slala i djeca čak sa Tajvana i iz Kine.\nUz životinju je lakše\nBogdana je sigurna da je Miljen osjetio da su oni došli da mu pomognu kada su ga spremali za transport u Francusku. „Vi imate osjećaj da kada vas on gleda, da ne samo da vidi vas kao osobu, nego kao da prepoznaje šta nosite u sebi. To je bio poseban doživljaj“.\nPorodica Mijić i udruženje Noa imaju velike planove. U toku je akcija spašavanja konja koji su na jednoj farmi u Prnjavoru na ivici gladi, a planiraju osnovati prihvatilište za divlje životinje koje su poput medvjeda Miljena otrgrnute iz prirodnog okruženja i držane u nehumanim uslovima.\nOni smatraju da odnos ljudi prema životinjama govori više o samim ljudima. Uvjereni su da bi život bio podnošljiviji i bolji, kada bi ljudi životni prostor podijelili sa nekom životinjom.


- page 45 / 78\nokvirima koje su i permanentno adaptira u optimalnim granicama, koje su i funkcijom mozga uokvirene.\nPokušali smo da ukažemo na vezu između psihopatoloških pojava i onoga što ispunjava pojedinaca u stalnoj potrazi za skrivanjem ili otkrivanjem tajni oko sebe, bez jasnosti da li je to produkt bolesnog stanja ili promena u samom mozgu, a kod nekih uz jasno saznanje da su to promene oko njih, i da nemaju nikakve veze sa bolešću. A upravo, ovi para-fenomeni ukazuju na neke od ranih, ali manifestnih znakova bolesti. Niz eksperimenata ukazuju da su tu oko nas i fizikalne pojave koje su specifične za svakog pojedinca i on sadrži parapsihološkim pojavama, kao što se telepatija, vidovitost i stalna potraga za ekstrasenzoričnim komunikacijama. U suštini svi eksperimenti pokušavaju da statističkom metodom dokažu postajanje ovih pojava. Bilo bi to ono što je sigurno, da imao soba koje se time posebno bave i da u tome istrajavaju.\nU praktičnom životu svakog pojedinca treba imati na umu o fenomenu neporobojnosti subjektivnog sveta, ali da istovremeno kod osoba koje imaju razvijenu parapsihološku funkciju ljudske svesti, postoji mogućnost da taj pojedinac shvata elemenatima svoje intuicije šta se odigrava i u drugoj ličnosti iako nije u stanju da egzaktno prodre u nju.\nOno što je za pojedinca u praktičnom smislu značilo nešto kao sasvim sigurno, šta objektivno postoji u drugoj osobi i šta ona drži u sebi. Najpre sve špijunske organizacije bi dale velike svote novca da saznaju gde se nalazi neka osoba i šta tačno ona misli. To se do sada nikada nije sa sigurnošću desilo. U brojnim kockarskim radionicama, mnogi kockari bi sve učinili da saznaju kakve su karte osoba sa kojima su u igri velike pare. Oni mogu po izrazu lica i intuitivno da samopretpostave, ali nikada ne bi mogli sa sigurnošću da pogode koja je karta i tačno šta misli njihov protivnik.Sa druge strane, sve bi učinili da saznaju šta se dešava sa kartama. I sa mislima protivnika.\nOno što treba imati na umu, to je da se može govoriti i objaviti o pravom mestu gde se nalaze para fenomeni. Da je to negde između, da postoji kao veoma prisutno i mnogima nije baš jasno, kakvi su to fenomeni i šta posebno znači. Uvek svako novo otkrića prati odgovarajuća reakcija onih koji bi da u njemu pronađu magijsku komponentu. Uvek, tražeći šta se zapravo skriveno iza toga krije, da bi zagolicale čovekovu maštu.\nMi smo pokušali da se problemu para-fenomenima približimo, da odredimo njihovo mesto, da ukažemo na njihovo postojanje kod ljudi, da se skinu zablude i ukažu na puteve kod čoveka u skladu sa funkcijom onog dela ljudske ličnosti koja označava dao parasvest u sferi koja je prisutna u svakom pojedincu, a da istovremeno o funkcioniše u većem ili manjem delu kod svakog.\nBIBLIOGRAFIJA RADOVA TIHOMIRA JOVANOVIĆA\nP. Fildiševski, P. Kaličanin, T. Jovanović\nRANA DIJAGNOZA NA TUMORITE VO MOZAKOT\nPage last viewedThu Jan 19 02:32:32 UTC 2017


Izveštaj Evropske komisije о Srbiji za 2016. predstavljen u Nišu i Novom Sadu\nPomaci su vidljivi, ali je neophodno još mnogo toga uraditi, pogotovo po pitanju razvoja slobodnog tržišta, slobode izražavanja, javnog sektora, reforme pravosuđa, rečeno je tokom predstavljanja godišnjeg Izveštaja Evropske komisije o Srbiji za 2016. godinu u Gradskoj kući u Nišu. Izveštaj je predstavila šefica Sektora za evropske integracije i ekonomska pitanja u Delegaciji EU u Srbiji Radica Nusdorfer. ,,Došlo je do poboljšanja u sferi vladavine prava. I dalje su, međutim, izraženi izazovi poput slobode izražavanja, efikasnog i nepristrasnog bavljenja pitanjem ratnih zločina ili funkcionalne tržišne ekonomije’’, istakla je između ostalog Nusdorfer. Više informacija možete pročitati ovde. Izveštaj je javnosti Novog Sada predstavila Nora Hajrinen, šefica političkog sektora Delegacije EU. Ona je ocenila da nema sumnje da Srbija ide dobrim putem ka cilju. Između ostalog je navela da je uključivanje parlamenta i civilnog društva u proces pristupanja unapređen, da inkluzivnost, transparentnost i kvalitet donošenja zakona valja unaprediti a ograničiti usvajanje akata po hitnom postupku. U određenim oblastima neophodne su ustavne reforme za usklađivanje sa standardima EU, ocenila je Hajrinen o čemu više možete pročitati ovde.\nPodrška malim preduzećima u Srbiji u okviru Programa EU za zapošljavanje i socijalne inovacije\nEvropski investicioni fond (EIF) i Erste banka Srbija su potpisali novi ugovor o garanciji čiji je cilj pružanje podrške mikro preduzećima u Srbiji u okviru Programa EU za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI). Vrednost kreditnog portfolija u okviru pomenutog ugovora o garanciji u okviru Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije iznosi 4,7 miliona evra za oko 800 mikro korisnika kredita u Srbiji koji će iskoristiti prednosti povoljnih kredita bez pružanja dodatnih garancija o čemu možete čitati ovde. Majkl Davenport, šef Delegacije EU u Srbiji je tim povodom izjavio da je: “razvoj preduzetništva u Srbiji jedan od glavnih ciljeva razvojnih programa koje Delegacija EU realizuje u Srbiji još od 2001. godine. Tesno sarađujući sa srpskim vlastima, pomogli smo da se osnaži Fond za inovacionu delatnost, obezbedili bespovratna sredstva malim i srednjim preduzećima za razvoj inovacija, donirali pomoć preduzetnicima i poljoprivrednicima koji su bili oštećeni nakon poplava 2104. godine, i podržali ljude iz osetljivih grupa, poput interno raseljenih i izbeglih lica i samohranih majki da započnu sopstveni biznis. Nadamo se da će ovaj novi program dodatno pomoći stvaranju pristupačnijeg poslovnog okruženja i da će posebno podstaći male preduzetnike iz osetljivih grupa”.\nDeset opština sa jugoistoka i jugozapada Srbije će uz podršku EU i Vlade Švajcarske preko razvojnog programa Evropski PROGRES, sprovesti projekte koji treba da doprinesu povećanju zapošljavanja ranjivih grupa stanovništva kroz unapređenje njihovih znanja i veština. Lokalne samouprave i poslodavci koji su pokazali interesovanje za otvaranje novih radnih mesta će organizovati stručne prakse i obuke. Očekuje se da će u narednih osam meseci tokom realizacije projekata, u deset programskih opština – Aleksincu, Babušnici, Beloj Palanci, Doljevcu, Ivanjici, Prijepolju, Prokuplju, Sjenici, Trgovištu i Vranju – 260 ljudi uspešno završiti različite vrste obuka u javnom i privatnom sektoru, a zatim da će najmanje 150 dobiti posao. U skladu sa Nacionalnim planom zapošljavanja za 2016. godinu i potrebama lokalnog tržišta rada podrška je usmerena na teže zapošljive grupe stanovništa, prvenstveno na mlade do 30 godina, osobe sa nižim nivoom obrazovanja, Rome, starije od 50 godina i dugoročno nezaposlene. Više informacija možete pročitati ovde.\n“Budite spremni za klimatske promene” – EU i FAO obuke za poljoprivrednike\nU istočnoj Srbiji se od prošlog meseca održavaju obuke za poljoprivrednike na temu klimatskih promena i praktične adaptacije na novonastale uslove. Ukupno 42 seminara koji se održavaju u sedam opština istočne Srbije, osim poljoprivrednika, okupljaju i poljoprivredne stručne službe i predstavnike lokalnih samouprava. Predavanja će trajati sve do marta 2017.godine i očekuje se učešće preko 800 poljoprivrednika i 30 predstavnika poljoprivrednih stručnih službi. Seminare organizuje i sprovodi Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija (FAO), uz podršku EU i Ministarstva za poljoprivredu i zaštitu životne sredine. Predavanja su organizovana za poljoprivrednike- vlasnike malih gazdinstava, koji su i pretrpeli najveću štetu od poplava i nepovoljnih vremenskih prilika. Cilj je da se u budućnosti poveća otpornost malih poljoprivrednih domaćinstava uz istovremeno smanjenje rizika od prirodnih nepogoda poput suše, poplava, najezde štetočina. Jednodnevni seminari se održavaju u opštinama Kladovo, Knjaževac, Majdanpek, Zaječar, Svrljig, Boljevac i Negotin. FAO seminari predstavljaju još jedan korak dalje u implementaciji programa EU za pomoć poplavljenim područjima u Srbiji. Više informacija možete pročitati ovde.\nUz pоdršku ЕU nоvе kućе za izbеglicе u Srbiјi\nU оkviru Rеgiоnalnоg prоgrama za stambеnо zbrinjavanjе u Кlubu pоslanika u Bеоgradu uručеni su ugоvоri prеdstavnicima 53 јеdinicе lоkalnih samоuprava za rеalizaciјu 899 stambеnih rеšеnja namеnjеnih izbеgličkim pоrоdicama iz Bоsnе i Hеrcеgоvinе i Hrvatskе, kоје dо sada nisu traјnо zbrinutе. Na оvaј način izbеgličkim pоrоdicama bićе kupljеnо ukupnо 567 sеоskih kuća (svaka vrеdnоsti 11.000 еvra u dinarskој prоtivvrеdnоsti) i dоdеljеnо 332 pakеta građеvinskоg matеriјala za završеtak vеć zapоčеtih оbјеkata (vrеdnоst јеdnоg pakеta 9.000 еvra). ЕU је naјvеći dоnatоr ovog rеgiоnalnоg prоgrama: оprеdеljеnо је 230 оd ukupnо 261 miliоn еvra pоmоći da bi svе izbеglе pоrоdicе, nakоn višе оd dvе dеcеniје, bilе stambеnо zbrinutе. ЕU је kaо naјvеći naјvеći partnеr rеpublikе Srbiје u prоcеsu zbrinjavanja izbеglih i intеrnо rasеljеnih lica оd 2000. gоdinе dоnirala 90 miliоna еvra iz prеtpristupnih fоndоva u оvu svrhu, a naјvišе za izgradnju nоvih kuća i stambеnih zgrada širоm Srbiје. Više informacija možete pročitati ovde.\nPovodom Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama, EU info centar je organizovao javnu debatu „Kakav je odgovor na nasilje” na kojoj se čulo da je u Srbiji za 10 godina ubijeno 327 žena, dok je Centrima za socijalni rad u prošloj godini 18.746 žena prijavilo nasilje. Istaknuto da je neophodna saradnja i razmena informacija nadležnih institucija u rešavanju tog problema kao i primena zakona. Nikolas Bizel iz Delegacije EU u Srbiji ukazao je da je evidentno da u Srbiji postoji volja da se uhvati u koštac sa porodičnim nasiljem. On je poručio da će EU pomoći i državi i nevladinom sektoru u kapacitetima, napominjući da i unutar zemalja EU rodna ravnopravnost nije zadovoljavajuća. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković ocenila je da je suština problema u rodnoj neravnopravnosti i diskriminaciji koja postoji u Srbiji. Zamenica ombudsmana Gordana Stevanović ukazala je na važnost da se žena osnaži i posle pretrpljenog nasilja obrati sistemu, ali porazno je to što, kako je rekla, državne institucije uglavnom ne reaguju adekvatno. Tanja Ignjatović iz Autonomnog ženskog centra je istakla da je najveća opasnost za bezbednost žena u njihovom domu. Više informacija možete pročitati ovde.\nPostignut dogovor o budžetu EU za 2017\nSavet EU i Evropski parlament postigli su dogovor o budžetu EU za 2017. u kom su zastupljeni glavni strateški prioriteti EU. Ukupan iznos sredstava za preuzete obaveze je 157,88 milijardi evra, dok je za sredstva za plaćanje predodređeno 134,49 milijardi evra. „Snaga budžeta za 2017. je u njegovoj usredsređenosti na prioritetne mere poput rešavanja izazova migracija, što obuhvata rad na otklanjanju njihovih temeljnih uzroka i podsticanja ulaganja kao načina da se podstaknu rast i otvaranje radnih mesta. Time se maksimalno povećava uticaj budžeta u korist poreskih obveznika EU, evropskih građana i preduzeća. Time se ujedno poštuju i kontinuirani napori država članica za konsolidaciju javnih finansija”, rekao je državni sekretar za finansije Slovačke i predsednik Saveta Ivan Lesaj. Više informacija možete pročitati ovde.\nJunker predlaže pooštravanje Kodeksa ponašanja komesara\nKako je najavio u svom govoru o stanju Unije za 2016, predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker je uputio dopis predsedniku Evropskog parlamenta Martinu Šulcu u kom je zatražio mišljenje Parlamenta o dva značajna pitanja – o predlogu ažuriranja okvirnog sporazuma iz 2010. kojim se utvrđuju odnosi između Evropskog parlamenta i Evropske komisije i mišljenje o predlogu pooštravanja Kodeksa ponašanja komesara. Junker je predložio „da se u budućnosti, kao što je to uobičajeno u svim državama članicama, članovima Komisije omogući da se kandiduju na evropskim izborima, bez obaveze da odstupe sa dužnosti” i istovremeno smatra da bi “u svetlu nedavnih iskustava sa članovima prethodne Komisije, trebalo pooštriti Kodeks ponašanja kako bi se postavio najviši mogući moralni standard za moguće slučajeve sukoba interesa.“ Više informacija možete pročitati ovde.\nPoslanici Evropskog parlamenta traže zamrzavanje pregovora sve dok Turska ne prestane sa represijom\nPoslanici Evropskog parlamenta su zatražili privremeno zamrzavanje pristupnih pregovora sa Turkom. U rezoluciji izglasanoj u četvrtak, poslanici su poručili da Turska treba da ostane uz EU. Osim toga, obavezali su se da će ovu odluku razmotriti kada Turska ukine „nesrazmerne represivne mere”. „Turska je važan partner EU”, poručuju poslanici. „Ali volja za saradnjom u partnerstvima mora biti obostrana (…) Turska ne pokazuje političku volju za saradnjom budući da mere koje vlada preduzima skreću Tursku sa evropskog puta”, dodaju.Ponovno uvođenje smrtne kazne bi značilo i formalan prekid pristupnih pregovora, poručuju poslanici, ističući da „nedvosmisleno odbacivanje smrtne kazne predstavlja suštinski element pravnih tekovina Unije.” Oni su oštro osudili „nesrazmerne represivne mere” koje turska vlada preduzima od jula nakon neuspelog državnog udara. Rezolucija je izglasana sa 479 glasova za, 37 protiv dok je 107 poslanika bilo uzdržano. Više informacija možete saznati ovde.\n28. novembar, Beograd, Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine, Omladinskih brigada 1, 11.00, zvanične primopredaje vozila iz donacije EU Ministarstvu za potrebe sprovođenja CITES konvencije\n28. novembar, Beograd, hotel Hajat, 14.00, seminar „podrškama inovacijama na Zapadnom Balkanu“\n28. novembar, Beograd, Crown Plaza hotel, 12.00, „4. Beogradska NATO nedelja“ panel „Odnos NATO- EU posle Varšavskog samita“\n29. novembar, Beograd, EU info centar, 16.00, predstavljanje programa EU za inkluziju Roma u Srbiji\n1. decembar, Dimitrovgrad, poseta graničnoj službi i prihvatnom centru za migrante renoviranom uz pomoć EU\n28. novembar, Beograd, EU info centar, 18.00, Erasmus+ chat: “Kako do stipendije za studiranje u državama EU”\n28. novembar, Niš, EU info kutak, 19.00, grupna poseta Youth initiatives\n29. novembar, Beograd, EU info centar 16.00, “Prezentacija aktivnosti za socijalno uključivanje Roma”\n30. novembar, Novi Sad, Miltimedijalna sala rektorata Univerziteta, Dr Zorana Đinđića 1. 10.00, - Cosme and Horizont 2020 info day\n30. novembar, Niš, EU info kutak, 17.00, Erasmus chat\n1. decembar, Niš, Univerzitetska biblioteka, 09.30, donacija knjiga Delegacije EU u Srbiji Univerzitetskoj biblioteci ,,Nikola Tesla''\n1. decembar, Beograd, EU info centar, 13.00, Evropske price - javna debata „Kultura između tržišta i javnog finansiranja“\n1. decembar, Niš, EU info kutak, 10.15, sastanak Tima Evropa\n1. decembar, Novi Sad, EU info kutak, 17.00, Erasmus+ chat