Izvan kuhinje: Poslovna žena za XIX vek ...\nPostavila Kuvarica, akademska građanka u 15:30\nduchesse 19. 10. 2011. 11:57\nŽena lepo savetuje: svoju platu-džeparac u kasicu-prasicu, a ako imate nedajbože potrebe za robom i uslugama, tražite suprugu da ih plati (suprug u mašti Ženinoj toliko zaradjuje da može bez problema da izdržava sve ukućane svojom jednom platom). Tom logikom, ako uzmemo da počnete da radite sa 25, završite sa 55, i da ste u toku neprekinutog tridesetogodišnjeg radnog odnosa imale platu od cca 300 evrića, to će vam za penziju ostaviti nekih 100.000 za troškarenje. Cooooool. Počinjem sa umerenošću i razmišljanjem unapred još danas!\nOzbiljno, sada, znaš šta je ubedljivo najveće s#anje? To što u ovoj ušljivoj ekonomiji ni oni koji su privilegovani što se tiče zapošljavanja i zaradjivanja ne mogu da zarade poštenu platu, a kamo li mi od kojih se na blatantan način očekuje da radimo za kikiriki. Hebeš ti svu teoriju, kada je za nezavisnost potreban novac. Treba nam jedna Wangari Maathai da nas nauči da sadimo drveće. ;)\nKuvarica, akademska građanka 24. 10. 2011. 18:51\n"Tom logikom, ako uzmemo da počnete da radite sa 25, završite sa 55, i da ste u toku neprekinutog tridesetogodišnjeg radnog odnosa imale platu od cca 300 evrića, to će vam za penziju ostaviti nekih 100.000 za troškarenje. Cooooool. Počinjem sa umerenošću i razmišljanjem unapred još danas!"\nD. 06. 11. 2011. 21:35


Sve u životu delimo na dobro i loše – Stranice života\n7 коментара\t/ Motivation and psychology / Од:\tSvetlana Pantović\nOva tema me već par meseci proganja, a danas je u vidu slagalice složena u mojoj glavi. Zavist je uvek bila prisutna u nama ljudima, ali u poslednje vreme njena doza je prešla svaku granicu maksimuma. Internet i društvene mreže su joj pomogle u tome da postane nezaustavljiva.\nOno što je ustvari okidač iz kojeg nastaje ovaj tekst, su prečeste informacije da neki ljudi ne utiču dovoljno dobro na čovečanstvo. Namerno kažem neki, jer ne želim pominjati ničije ime, jer to nije poenta ovog tekst. Takođe sam iskoristila blaže reči, jer mi se njihove ni malo ne dopadaju. Profili „napadnutih“ su raznoliki, ali teme kojima se oni bave su pretožno ljudi, njihovo napredovanje, pogledi na svet itd. Sasvim je logično da su oni jako uspešni čim su zanimljivi medijima, a i poznato je da niko ne napada slabije od sebe. Ovde naravno ne mislim na fizički kontak u kojem je obrnuto, već na nešto sasvim drugo gde nije potrebna fizička prisutnost. Da sumiramo, postoji neko ko je želeo biti kao napadnuta uspešna osoba ali je pre vremena odustao od svog cilja, pa mu sada ne preostaje ništa drugo nego da krivi ceo svet. Sebe naravno ne, jer što bi on bio kriv. Pa ako on kao jedna celina ili ličnost ne uspe, počinje mešati moćnije ljude koji žele sarađivati sa njim u širenju koje kakvih priča koje se naravno razlikuju od one prave.\nE sada, svako od nas kada bi čuo ili pročitao o nekome nešto što nije dobro, a lično podržava stavove te osobe, zastao bi bar na sekundu. Tako sam i ja, neko vreme sam sve moguće povezane članke čitala i proučavala, tražeći nešto što će me zaista ubediti da ja nisam upravu. U tim trenucima se ni malo nisam osećala dobro, i nešto u meni je govorilo da prestanem mučiti sebe. I stižemo do cilja, shvatila sam da ne postoji podela na dobro i loše. Kako? Lako, to što je za mene lično korisno, za nekog drugog neće biti ili obrtno. Najbolji primer je hrana, izvinjavam se ali koliko znam ne vole svi da jedu baš sve. Zatim knjge, hoćete reći da knjiga koja se meni nije svidela je glupa i loše napisana. Ne, ona samo meni nije legla, za nekoga je fenomenalna. Poenta je da svako nađe ono što mu odgovara, osećaj smirenosti dok nešto čitaš ili slušaš ne može zameniti ni jedan drugi osećaj. Zato je bitno da ne dozvolim da nam ništa i niko taj osećaj remeti. Iskrena da budem, najgori osećaj koji se može doživeti je taj da se zapitate da li nešto radite pogrešno samo zato što je neko to osudio. Neko vama nepoznat kome ste vi samo alat. Smatram da svako trebi imati svoj stav, ali ne treba vekovima ponavljati istu priču koju su i vrapci na grani naučili.\nOsoba koja je sebi zacrtala put neće se povući zato što neko od nje to zahteva. Ona nije nikome smetnja, svet je dovoljno veliki za sve nas. Ne može se nečiji trud ugasiti preko noći jer neko tako želi, prosto ne može. Svesna sam da ovaj svet ne može biti savršen onoliko koliko bih ja to želela, ali neka se barem malo mogao protrudi.\nDa ma ne bi neko pogrešno razumeo i pomislo da sam neko ko podržava nasilje i ubistva, odmah ću vam reći da nisam. Baš u cilju suzbijanja takvih stvari i pokrećem ovu priču. Mnogo manje bi bilo zločina kada bi se čovek pozabavio malo više sam sobom nego što krivca traži u drugima.\nMoj savet je (ne zapovest) da slušate svoje srce koje će vam putem osećanja dati znak u kom smeru trebate ići. Više rada na sebi je lek ze sve!\n7 thoughts on “Sve u životu delimo na dobro i loše”\n4 децембра, 2019 у 1:47 pm\nTekst je odličan 🥰. Također se slažem da bi svatko trebao poraditi na sebi te ni prije ni poslije toga osuđivati i kriviti druge.\n4 децембра, 2019 у 12:50 pm\nHvala puno od srca. Tako je, čovek kada se počne baviti sam sobom onda nema ni vremena za bavljenje dugima. 🤗😘\n4 децембра, 2019 у 2:00 pm\n💖. Upravo tako.\n4 децембра, 2019 у 3:24 pm\nTekst je odličan i slažem se sa napisanim. Svi mi imamo drugačiju percepciju, način razmišljanja i ukus i samim tim je svako ima drugačiji pojam o tome šta je dobro, a šta loše. Vodim se onom ,,Živi i pusti druge da žive“. Jednostavno poštuj tuđe različitosti i ne umanjuj ono što jesi zbog drugih. Sjajaj tekst!💖\n4 децембра, 2019 у 8:13 pm\nHvala puno od srca. Upravo tako, lepo si sve rekla. Veliki pozdrav. ❤🤗\n4 децембра, 2019 у 11:12 pm\nLepo reče Isidora Bjelica, ljudi su ljubomorni na harizmu (uspešnog) čoveka, jer ona jedino ne može da se kupi.\n5 децембра, 2019 у 8:28 am\nPogođeno pravo u metu. A nisu ni svesni koliko energije troše na druge ljude, umesto sami na sebe. 🙂


Hospitalizirana osoba u Belgiji nema ptičju gripu - Index.hr\nHospitalizirana osoba u Belgiji nema ptičju gripu\nOSOBA s boravištem u Belgiji koja se vratila iz Turske i koja je u petak navečer primljena na liječenje u Bruxellesu sa simptomima ptičje gripe, prema prvim nalazima ne boluje od ptičje gripe, priopćio je u subotu belgijski ministar zdravstva Rudy Demotte.\n"Prema prvim informacijama kojima raspolažemo čini se da se ne radi o ptičjoj gripi" izjavio je ministar na konferenciji za novinare u bruxelleskoj bolnici St. Pierre gdje se pacijent nalazi na promatranju od petka navečer.\nMinistar je istaknuo da se kod oboljelog radi o novinaru ruske nacionalnosti.


RS krenula u masovna kreditna zaduženja, duplo više od planiranog (VIDEO) | Portal 072info\n14/09/2020 14/09/2020 u 17:20\nVlada Republike Srpske zadužila se putem emisije trezorskih zapisa za 37,9 miliona maraka, skoro dvostruko više nego što je planirala u javnom pozivu. Slično je bilo i na prethodnoj aukciji trezorskih zapisa. Ceh novih kreditnih zaduženja za krpljenje budžetskih rupa, po svemu sudeći, platiće građani.\nDva kreditna zaduženja u mjesec dana i to duplo više od plana, javlja BHRT. U Ministarstvu finansija kažu da je razlog povoljna kamatna stopa od 0,4 odsto. Resorna ministricaa tvrdi da je budžet stabilan, da će deficit do kraja godine biti manji od planiranog, jer će se u drugoj polovini godine povećati indirektni prihodi. U idućoj godini očekuje da će deficit biti prepolovljen i manji od 200 miliona maraka.\n– Do sada je izvršeno zaduženje od 609 miliona, s tim što smo 100 miliona već vratili zapisa koji su dospijevali u ovoj godini tako da je iznos 509 miliona. U prvom polugodištu imali smo veća zaduženja, u drugom imaćemo manje, kaže Zora Vidović, ministrica finansija Republike Srpske.\nNovo kreditno zaduženje Vlade poslanik PDP-a u Narodnoj skupštini, ali i kao doktorica ekonomskih nauka, Jelena Trivić ocjenjuje kao jednu bezidejnu ekonomsku politiku i procjenjuje da će 2023. godina biti teška u smislu vraćanja tih kredita.\n– Neka optimalna granica duga za nas bi bila 35 posto. Mi se krećemo preko 50 posto. U taj dug ne ulazi dug zdravstvenog sistema koji je ogroman, preko jedne milijarde. Kada bismo uzeli i taj dug zdravstvenog sistema koji jeste, u konačnici, dug Republike Srpske, mi se krećemo negdje oko 65 – 70 posto bruto domaćeg proizvoda i to je kočnica budućem ekonomskom razvoju, tvrdi Jelena Trivić, zastupnica PDP-a u NSRS.\nEkonomski analitičari smatraju da Republiku Srpsku očekuje još kreditnih zaduženja, bez ikakvog plana ko će to i na koji način otplatiti. Trebalo je, kažu, ranije akumulirati rezerve za konsolidovanje kriznih situacija, kao što je trenutna izazvana koronavirusom.\n– Postavlja se pitanje šta ako u narednom periodu budemo imali produžetak ove krize, ako privreda ne bude mogla da se vrati na onaj nivo na kojem je bila prošle godine, ako budemo imali nedostatak novca u budžetu, kao u nekom prethodnom periodu, pitanje je kako će se izmirivati obaveze u narednom periodu, dokle može ići to zaduživanjem, riječi su ekonomskog analitičara Predraga Dudukovića.\n– Te kredite neće imati ko da vraća s obzirom na to da ljudi odlaze, a sve više je penzionera. Inače je javni dug čitave Bosne i Hercegovine, što uključuje Republiku Srpsku, mnogo veći nego što se predstavlja, jer u onaj iznos koji oni kažu nije ušao dug zdravstva, javnih i državnih preduzeća. On je dva puta veći nego što se zvanično objavljuje, poručuje Svetlana Cenić, ekonomska analitičarka.\nNa budžetskom računu Republike Srpske trenutno se nalazi 230 miliona maraka. Ceh novih kreditnih zaduženja za krpljenje budžetskih rupa po svemu sudeći platiće građani, samo je pitanje dokle će biti izvodljivo nastavi li se Vlada Republike Srpske zaduživati ovim tempom.


Atentatoru na Pavelića ulica u Zemunu\n24-07-2020 15:27 Srbija Društvo\nBlagoje Jovović (Foto: Arhivska fotografija)\nNastanio se u Rozario (Argentina) bavio se raznim poslovima i na kraju postao imućan trgovac. Kako piše Pero Zlatar (umro je u petak ujutro u Zagrebu) u svojoj dvotomnoj knjizi „Meta Pavelić“ Jovović je bio u duši avanturista. Naravodno bio je jedno vreme u partizanima, pa je u nekoj svađi, priča se, ubio nekoga, i iz partizana otišao na Ravnu Goru. Uz to i jedna sumnja:Naime, preko Radio Beograda mlađani kralj Petar II obratio se građanima uoči odlaska iz zemlje. Pričalo se da je to nije bio kralj Petar, bio je to Blagoje Jovović, koji je imao dar da imitira glasove po želji.\nPotrpredsednik Goran Vesić u saopštenju o novom imenu bivše Zagorske ulice kaže da je Blagoje Jovović, Srbin iz Crne Gore, srpski junak. Pre ulice u Beogradu kapetan Jovović je dobio muran u Sopotu 3. oktobra 2019. A malo je poznato da je 1999. kad je prvi put posle 1944. posetio Crnu Goru, U Nikšiću ili Danilovgradu dobio ulicu i spomen plaču. To je nastalo posle osamostaljenja Crne Gore pod pritiskom Hrvatskebzajednice u Crnoj Gori i izvesnih preporuka iz EU i NATO.\nPodneta krivična prijava protiv Kriznog štaba. Šta su podešavali pročitajte OVDE.\nŠOKANTNA OTKRIĆA O USTAŠKOM VOĐI: Pavelićeva žena bila još veći monstrum od njega!\nNOVI VELIKI SKANDAL TRESE SRBIJU: Obradović otkrio koje sudije Ustavnog suda su članovi SNS!


Đukić-Dejanović: Zdravstvene institucije na Kosovu nastavljaju rad : Nadlanu.com\nĐukić-Dejanović: Zdravstvene institucije na Kosovu nastavljaju rad\nObjavljeno 21. okt 2013. / 14:05:59\nNema nikakve dileme da će svi uposleni u zdravstvu primati plate i da će 4. novembra gradjani moći da ulaze u zdravstvene ustanove kako su to i do sada činili, poručila je ministarka nakon posete Zdravstvenom centru u Kosovskoj Mitrovici.\nOna je nakon razgovora sa direktorima zdravstvenih ustanova sa Kosova i Metohije kazala da nema nikakvog mesta defetizmu “jer zapravo da bi smo mogli da radimo svoj posao najkorektnije, moramo birati moguće puteve i tražiti legalne načine”.\n“"Sasvim je na mestu da neko ima strepnju ali ovog momenta javno obaveštavam sve gradjane Kosova i Metohije da će zdravstvene ustanove Kosova i Metohije funkcionisati kao i do sada, da će svi uposleni primate plate i da ćemo tražiti načina da onima koji nemaju ugovor sa republičkim Fondom za zdravstveno osiguranje, a rade u zdrastvenim ustanovama u što kraćem roku legalizujemo status i obezbedimo plate" rekla je Dejanović.\nUpitana da li će i nakon lokalnih izbora zdravstvo ostati u sistemu Ministarstva zadravlja Srbije Dejanović je odgovorila naravno i zdravstvo i obrazovanje i kultura i mnoge druge institucije ističući da se ne dovodi u pitanje da li ostaju.\n"Mi smo danas razgovaralli o tome kako ćemo unaprediti sistem funkcionisanja ustanova na Kosovu i Metohiji posle izbora 3. novembra kada budemo imali Zajednicu srpskih opština, predsednika koji će legalizovati u svojim zahtevima odredjene stavove ka Beogradu i kada Beograd bude u poziciji da na najregularnije načine, neosporavane od onih koji su to godinama činili, pomogne opstanak Srba na Kosovu i Metohiji kroz investiranje u poboljšanje uslova za zdravstvo i zaštitu" rekla je ona.\nMinistarka zdravlja pozvala je Srbe na Kosovu i Metohiji da izadju na predstojeće lokalne izbore u pokrajini i da budu jedinstveni.\nĐukić Dejanović je rekla da jedino ako se dva krupna sistema, zdravstvo i obrazovanje, razvijaju dalje i opstaju, “imamo šansu da raste broj Srba na Kosovu i Metohiji”.\n“"Mi imamo šansu da nam se radjaju bebe u našim porodicama, da popravljamo natalitet, da raste broj Srba na Kosovu i Metohiji jedino ako dva krupna sistema se razvijaju dalje i opstaju. To su obrazovanje i zdravstvo i u tom smislu pozvala sam sve zdravstvene radnike da budu modeli svojim prijateljima, svojim ukućanima, svojim rodjacima, svojim pacijentima za izlazak na izbore.Pozvala sam sve Srbe da budu jedinstveni, pozvala sam sve gradjane da imaju poverenja da će Beograd činiti kao što je i do sada činio i još više"” – istakla je Dejanović.\n“"Mi zdravstveni radnici imamo jezik struke koji nam uvek pomaže da se razumemo, ali da bismo mogli taj jezik struke da pretočimo u potrebu gradjanima da bude u njihovu korist, mi moramo legalizovati sopstveno funkcionisanje na način da ga i svet prihvati”" – poručila je ministarka zdravlja.\nkosovo i metohijaslavica ?uki?-dejanovićzdravstvo


članak: 10 od 39\n2010, vol. 47, br. 2, str. 591-598\nOrganic matter content in Vojvodina soils and the possibility of using harvest residues as renewable source of energy\nSekulić Petara, Ninkov Jordanaa, Hristov Nikolaa, Vasin Jovicaa, Šeremešić Srđanb , Zeremski-Škorić Tijanaa\nKljučne reči: biomasa; obnovljivi izvori energije; organska materija; zemljište\nKeywords: biomass; organic matter; renewable sources of energy; soil\nAnalizom preko 77.000 uzoraka zemljišta pod oranicama AP Vojvodine, utvrđeno je da 39% uzoraka pripada klasi slabo humoznog zemljišta sa sadržajem organske materije od 1% do 3%. U klasi dobre obezbeđenosti sa sadržajem humusa od 3% do 5% nalazi se 59% analiziranih vojvođanskih oranica. Dobijeni rezultati su u suprotnosti sa prirodnim potencijalom visokokvalitetnih vojvođanskih zemljišta i posledica su neadekvatne agrotehnike, nedovoljne primene organskih đubriva, neracionalnog odnošenja i spaljivanja žetvenih ostataka. Sadržaj organske materije u zemljištima Vojvodine pod jakim je antropogenim uticajem, te se bez prethodne analize zemljišta ne savetuje iznošenje žetvenih ostataka i njihova upotreba kao biomase. Na osnovu analize sadržaja organske materije u poljoprivrednom zemljištu u pojedinim opštinama AP Vojvodine, može se izvršiti odabir lokacija sa kvalitetnim zemljištem, gde je moguća izgradnja postrojenja za dobijanje energije iz žetvenih ostataka, uz minimalne troškove transporta i očuvanje zemljišta.\nAn analysis of over 77,000 samples of plowland in AP Vojvodina indicated that 39% of the samples belong to the category of low humus soils with the organic matter content ranging from 1% to 3%. The category of soils well provided with humus (3% to 5%) included 60% of the analyzed plowland of Vojvodina. The obtained results are in contradiction with the natural potential of high quality land of Vojvodina and they are consequence of inadequate agricultural practices, insufficient application of organic fertilizers, excessive removal and burning of harvest residues. Organic matter content in Vojvodina soils is under strong anthropogenic influence, and it is not advisable to remove harvest residues and use them as biomass without prior soil analysis. Based on the analysis of organic matter content in agricultural soils in individual municipalities of AP Vojvodina, it is feasible to select locations with quality soils, where it would be possible to construct plants for energy production from harvest residues, while securing minimum transportation costs and preserving the soil quality.\n*** (2008) Statistički godišnjak Srbije 2008. Beograd: Republički zavod za statistiku\n*** (2009) Zakon o izmenama i dopunama zakona o poljoprivrednom zemljištu. Službeni Glasnik RS, broj 41\n*** (2006/2008) Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Službeni glasnik RS, br. 62/06, 65/08\nBukurov, B. (1972) Geomorfološke karakteristike područja SAP Vojvodine - regionalni prostorni plan SAP Vojvodine. Novi Sad\nKošćal, M., Menković, Lj., Mijatović, M., Knežević, N. (2005) Geomorfološka karta Vojvodine 1:200. 000 sa Tumačem. Beograd: Geozavod-Gemini\nMalešević, M., Jaćimović, G. (2010) Agronomski i ekološki aspekti različitih postupaka sa žetvenim ostacima u poljoprivredi. u: Poljoprivrednikov poljoprivredni kalendar, 243-245, Dnevnik\nMartinov, M. (1984) Mogućnosti korišćenja slame kao izvora toplotne energije. Zagreb: Poljoprivredni fakultet, magistarski rad\nŠkorić, A., Filipovski, G., Ćirić, M. (1985) Klasifikacija zemljišta Jugoslavije. Sarajevo: Akademija nauke i umetnosti Bosna i Hercegovina, Posebna izdanja, knjiga 13\nOstaci biljne proizvodnje kao izvor energije - case study opština Bečej, PIK 'Bečej'\nSadržaj različitih oblika gvožđa i aluminijuma u zemljištu tipa solođ


Izdvojeno | Gradnja - Part 98\nHome / Izdvojeno • Nameštaj i oprema\nOvaj objekat u Meksiku nije impozantan samo zbog njegove veličine već i zbog naprednog sistema za preradu otpadne vode i kišnice. Arhitektonski biro Axel Duhart Arquitectos dobio je zadatak da isprojektuje kuću…\nNećete moći da verujete šta sve može da stane u stan od 39 kvadrata s tako velikom dnevnom sobom. Firma YO! Companies specijalizovala se za projektovanje luksuznih malih stanova u…\nIgor Conić, 15.07.2015. 0 1 min za čitanje


Da li se gasi „Avala film” – srpski Holivud? – Filmske radosti\nponedeljak decembar 18, 2017\nFilmske radosti > Članci > Da li se gasi „Avala film” – srpski Holivud?\nLikvidacija „Avala filma”, našeg najvećeg i jedinog državnog filmskog studija, nad kojim se od 23. maja 2011. odlukom Privrednog suda u Beogradu sprovodi stečajni postupak, kako saznaju „Večernje novosti”, mogla bi da započne tokom marta.\nU ime Agencije za privatizaciju koja upravlja našim nekadašnjim „Holivudom na istoku”, stečajni poverenik Dragan Perković, doduše nezvanično, najavio je da će rasprodaja imovine kojom će se namirivati dugovanja prema poveriocima početi prodajom prava za otkup 250 filmova u produkciji „Avala filma”, i jedne zgrade u njenom vlasništvu. Perković nije želeo da javno komentariše odluku o rasprodaji jer nisu završene sve procene imovine, i da njih, po zakonu, može da objavi samo Agencija za privatizaciju.\nGorana Glavonjića, predsednika Skupštine poverilaca, i nekadašnjeg člana UO „Avala filma”, ovo iznenađuje: „U svakom stečajnom postupku jedini cilj Agencije za privatizaciju je namirivanje poverenika i ovlašćenja stečajnog upravnika su vrlo široka. Mi smo, a naše strane, sve učinili da do stečaja ne dođe – sva filmska udruženja, umetnici, filmski radnici su apelovali i molili sve vlade, premijere i ministre za kulturu da se angažuju za spas „Avala filma”. Izuzev sporadičnih obećanja, niko ništa nije uradio. Ne znam da li sadašnja vlada ima nameru da obustavi stečajni postupak, ali u svakom slučaju, prodaja filmova, putem javnog konkursa, već je nezvanično najavljena. Ne znam šta će se sve oglasiti na prodaju, i ne znam koje bi akcije mogli da izvedemo da u ovoj državi nekoga zaintrigiramo da pomogne da jedan od najvrednijih filmskih studija u ovom delu Evrope, deo istorije naše kinematografije, ipak preživi”.\nOn podseća i da je Ustavni sud Srbije doneo odluku po kojoj je „Avala film” otišao pod stečaj neustavno, ali da ta odluka nije sprovedena.\n„Slučaj” najstarijeg i najslavnijeg srpskog filmskog studija utoliko je „zanimljiviji” što bi se kroz stečaj namirili poverenici za dug 98.000.000 dinara (što je oko milion evra), a po nekim procenama sadašnja tržišna vrednost „Avala filma” je oko 105.000.000 evra.\nZakon o kinematografiji je „obećavao” i konkretnu pomoć države za očuvanje „Avala filma”. Započelo je formiranjem komisije od stručnjaka raznih profila, kao i onih koji bi mogli da razreše komplikovane vlasničke i svojinske odnose „Avala filma”. Prema rečima Zorana Jankovića, predsednika Stručnog saveta Filmskog centra Srbije, angažovanog za rešavanje ovog problema, zajedno sa Darkom Bajićem, predsednikom UO FCS, oni će strategiju tokom iduće nedelje predstaviti ministru kulture:\n„Imamo obećanje ministra Bratislava Petkovića da će pokušati da reši problem „Avala filma”, tako što će se nekako postići dogovor da, ipak, ne ide na prodaju”, kaže Janković.\nNajveći problem „Avala filma” je nerešen status i vlasnička struktura – 51 odsto kapitala, od 1990. godine pripada kompaniji „Jugoeksport”, koja je pod stečajem, a 49 je u vlasništvu „Avala filma”. Studio koji je uz Prag nekada bio centar filmske industrije u ovom delu Evrope, sada je u katastrofalnom stanju – u funkciji je samo najveći Studio 1 (u zakupu TV „Pinka”).\nSvi ostali poslovni prostori, i to dugogodišnjim ugovorima, takođe su izdati u zakup privatnim firmama (ima ih oko 45), uključujući i italijanski „Film 87” Pjera Amatija, koji je tu investirao oko 150.000 evra. Kancelarije za zaposlene radnike „Avala filma” (do stečaja ih je bilo oko 100) takođe ne postoje, a od nekadašnje opreme koja je opsluživala svetski poznate producente, radi samo agregat i nekoliko rasvetnih tela. U slučaju prodaje „Avala filma”, država bi morala da bude spremna i na otkazivanje ugovora.\nPored svega toga, Imovinu „Avala filma” čini oko 20.000 kvadratnih metara poslovnog prostora, tj. više od 30 hektara zemljišta i šume. To znaci da bi država najpre morala da reši pitanje vlasništva zemljišta na kome se nalazi, koje je kako se tvrdi, gradsko građevinsko zemljište dato Filmskom gradu na korišćenje.\nProblema je mnogo a rešenja oskudevaju. Nadamo se da neće sve otići „na doboš” i da će se situacija oko najvećeg srpskog filmskog studija rešiti što bezbolnije.\nTagged in : Avala film filmski radnici filmski studio sprski holivud stecajni postupak\nPrevious Previous post: Ruski revolucionarni filmski eksperiment\nNext Next post: Film se bavi ljudskim sudbinama, a ne politikom


https://forum.uzice.net Odštampaj stranicu - Svadba\nUŽICE => Naše Užice => Temu započeo: Pedja 07.07.2006. 17:31:11\nPoruka od: Pedja 07.07.2006. 17:31:11


Platite u studiju MAGIC HANDS u centru grada 590rsd za SOLARIJUM SA ČOKOLADNIM LAMPAMA u tajanju od 60 minuta! Bronzana koža za tili čas! moj Kupon Popusti u boji...\nPlatite u studiju MAGIC HANDS u centru grada 590rsd za SOLARIJUM SA ČOKOLADNIM LAMPAMA u tajanju od 60 minuta! Bronzana koža za tili čas!\nMalo kiša, malo sunce... Vreme nas svakodnevno iznenađuje svojim promenama. Ako želite da idete na plažu kako biste dobili malo boje, moraćete da pričekate. Solarijumi su uvek tu da na najlakši i najbolji moguć način dobijemo divnu bronzanu boju.\nKreme za samopotamnjivanje prave više štete nego koristi, jer kada počnu da se "ljušte" ostavljaju ružne tragove koji izgledaju vrlo nehigijenski. Zato je solarijum pravi izbor za sve one koji ne mogu da čekaju prve zrake sunca za malo boje na koži.\nStudio za masažu i negu tela Magic hands vam pripremio odličnu ponudu - za samo 590rsd imate priliku da iskoristite 60 minuta sunčanja u solarijumu sa čokoladnim lampama i da dovedete svoj ten do savršenstva!\nDočekajte lepo vreme spremne!\n- Ponuda obuhvata Solarijum sa čokoladnim lampama u trajanju od 60 minuta\n- Sa priloženim kuponom iznos od 590rsd plaćate na licu mesta našem partneru


SVIREPO IH POGUBILI NA VASKRS: 29 godina od stradanja Srba u Čardaku i Derventi (FOTO) – Nacionalist\nby nacionalist May 10, 2021, 6:34 am 2k Views\n– Bivši Dom JNA u centru grada, Rabić, Poljari, Polje i Zelenike, praktično su bili prvi logori za Srbe u BiH, poslije agresije Hrvatske vojske ovog dijela Posavine. Kroz te logore prošlo je više od 500 mučenika, a mnogi su u njima skončali živote u paklenim mukama-podseća Knežević, koji je i sam prošao golgotu više derventskih logora.\nZA ZLOČINE nad Srbima u Derventi, Sud BiH osudio je Azru Bašić na 14 godina zatvora, dok je na šest godina zatvora osuđen bivši čuvar u logoru Rabić Almaz Nezirović. Zloglasna braća Esad i Derviš Čavalić dobili su pet i pet i po godina zatvora, Nihad Hamzić Fric osuđen je na dve godine, a Ivica Perković Mungos na četiri godine. Damiru Lipovcu izrečena je kazna od sedam godina zatvora – navode u Udruženju logoraša Derventa.\n– Pravda je time samo delimično zadovoljena jer primerne kazne očekujemo i za ostale koljače, tamničare a pogotovo njihove nalogodavce, po komandnoj odgovornosti – poručuje Slaviša Đuraš, sin mučenika Blagoja.\n– Reč je o gotovo simbiličnim kaznama, a da pravda i nakon gotovo tri decenije zaobilazi ostale krvnike, pogotovo, po komandnoj odgovornosti, nalogodavce za podignute logore i počonjene zločine. Rad na procesuiranju zločinaca nad derventski Srbima je u potpunosti stao u zadnje dve godine. Ogorčeni smo na kompletno pravosuđe BiH a naročito na Tužilaštvo u Doboju kome smo dostavili obolje dokumentacije o tim zločinima, a oni i dalje nemo sede skrštenih ruku – ne kriju ogorčenje, za „Novosti“, Drago Knežević i Slaviša Đuraš.\n– Derventa je vaskrsla iz pepela u uzoran grad, ali to bi nam bilo daleko lakše da su te žrtve sada, sa već do sada stasalom svojom decom, žeđu nama živim. Zato smo našim mučenicima podigli ovaj spomen-komples za večan pomen i sećanje. Apelujemo na pravosuđe da svi krivci i odgovorni za te strašne zločine napokon budu privedeni pravdi i kažnjeni – kategoričan je gradonačelnik Simić.


Dragan Mektić pokazuje sliku pripadnika paravojne skupine\nOrganizacija Srpska čast nije nikakva humanitarna organizacija, već paravojna i parabezbjednosna skupina kriminalaca koji su osuđivani za najteža djela, rekao je na pres konferenciji ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić.\n"Ova formacija je paravojna i parabezbjednosna i zato je veoma opasno da se pojavljuju na ovaj način na koji se pojavljuju. Tvrdnja da su humanitarna organizacija je smiješna. Nikada nisam vidio da humanitarci oblače najelitnije ratne vojne uniforme i da se prikazuju s opremom i naoružanjem koje služi isključivo za likvidaciju u toku vojnih dejstava", rekao je.\nNjihovo djelovanje tvrdi Mektićje opasno, i asocira na 1991 godinu i početak sukoba, a namjera je zastrašiti prvenstveno građane RS, a potom i druge.\n"Oni su napravljeni da utjeruju srbima strah u kosti, eskadroni za Srbe. Sada su prikazali u izbornoj godini i poslali poruku ko ne buide s ovom vlasti, biće njihov problem. E neće moći i takva priča neće proći", istakao je ministar.\nMektić je naveo kako je u toku prikupljanje operativnih podataka, te da očekuje od Tužilaštva Bih da promptno reaguje.\nFormiranje ovakvih paravojnih formacija asocira na 1991. godinu kada su počele da se formiraju paravojne formacije, na čijem su čelu bili kriminalci. Ovo bi, kako sumnja Mektić moglo izazvati i reakciju na drugoj strani, odnosno da se počnu formirati nelegalne, paravojne formacije kao odgovor, te da se izazove sukob.


MASTERS PARIZ: Kecmanović protutnjao kroz prvo kolo, Milman nije znao šta ga je snašlo | Najnovije vesti - Srbija danas\n03.11.2020. • 19:34 Srbija Danas\nMASTERS PARIZ: Kecmanović protutnjao kroz prvo kolo, Milman nije znao šta ga je snašlo\nSrpski teniser u sledećem kolu ide na Aleksandra Zvereva.\nMiomir Kecmanović odlično je startova na Mastersu u Parizu pošto je u prvom kolu savladao u dva seta (6:4, 6:2) Australijanca Džona Milmana za sat i 18 minuta igre. Srpski teniser će u drugoj rundi igrati protiv Aleksandra Zvereva, četvrtog nosioca na turniru.\nMASTERS PARIZ: Lajović potonuo posle taj brejk i ispao na startu u Gradu svetlosti\nNAŠA PORODICA RASTE: Jelena Đoković se javno pohvalila (FOTO)\nNADAL OTVORIO DUŠU: Da li je bio u svađi sa Rodžerom i koliko su ga vređale Novkaove imitacije\nPosle mirnog početka u prva dva seta, Kecmanović je odmah iskoristio prvu priliku za brejk u trećem gemu, a zatim poveo i sa 3:1. U narednih pet gemova opet nije bilo mnogo uzbuđenja, da bi u devetom gemu Milman spasio jednu brejk i set loptu, a potom je Kecmanović na svoj servis osvojio prvi set.\nSalcburg je poznat kao ekipa koja se nikoga ne plaši, i uvek igra ofanzivno, a kako večeras (21.00) čeka šampiona Evrope Bajern, mogli bismo da gledamo pravi vatromet golova. Kvota na GG3+ je 1,48, a dvojka je 1,43. Pogledajte sve kvote kladionice MOZZART za Salcburg - Bajern.\nDrugi set otvoren je razmenom brejkova koju je pokrenuo Kecmanović. Odmah je srpskii teniser uzeo servis Milmanu koji mu se u narednom gemu revanširao, ali je Kecmanović još jednom napravio brejk i poveo 3:1, amda je morao na svoj servisi i da spašava jednu brejk loptu. Kecmanović je u sedmom gemu i treći put oduzeo servis protivniku i zatim overio trijumf na svoj servis.\nMasters Pariz Miomir Kecmanović Džon Milman


Ponosni smo na sliku koju smo poslali u svet tokom prvog dana Fajnal fora košarkaške Evrolige u Beogradu, a uveren sam da nas sutra čeka još veći spektakl, izjavio je predsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević za\t… Detaljnije\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić i direktorka za održivost i razvoj Evrolige Abigejl Martin posadili su danas u Parku prijateljstva u Novom Beogradu stabla lipe i javora kao uspomenu na finalni turnir Evrolige\t… Detaljnije\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić rekao je da je Beograd u četiri godine dva puta domaćin završnog turnira u košarci Evrolige, čime ne mogu da se pohvale mnoge evropske zemlje. Gostujući na TV Pink on je naveo da je\t… Detaljnije\nDelegacija Fondacije za decu i mlade „Gnezdo” posetila je danas opštine Severna Kosovska Mitrovica i Leposavić. Direktorka Tanja Popović je u ime Fondacije uručila donacije školama u tim opštinama. Specijalna\t… Detaljnije\nDelegacija Beograda, koju je predvodila direktorka Fondacije za decu i mlade „Gnezdo” i članica Gradskog veća Grada Beograda Tanja Popović, posetila je danas Severnu Kosovsku Mitrovicu i Leposavić i tom prilikom\t… Detaljnije\nTokom izvođenja radova na pregledu i popravci tramvajskih šina u Bulevaru vojvode Bojovića u zoni okretnice „Donji grad” (skretnica br. 77), sutra u 0.30 časova do 23. maja u 3.30 časova doći će do promena\t… Detaljnije\nRadovi „Zelenila” na auto-putu\nEkipe JKP „Zelenilo – Beograd” izvodiće u nedelju radove u razdelnoj, srednjoj traci Sektora 1, 2 i 3 auto-puta. Tom prilikom obaviće se košenje travnjaka, orezivanje šiblja (tamariks), grabuljanje sa utovarom\t… Detaljnije


Dragan Čović: Referendum u Republici Srpskoj ništa neće promijeniti - Index.hr\nDragan Čović: Referendum u Republici Srpskoj ništa neće promijeniti\nHRVATSKI član Predsjedništva BiH Dragan Čović izjavio je u Beogradu kako očekuje da će referendum o Danu Republike Srpske biti održan 25. rujna, ali je uvjeren da se time u BiH ništa neće promijeniti.\n"Mislim da se 26. rujna apsolutno ništa neće promijeniti ... skloni smo pretjeranim tenzijama, neću reći oko trivijalnog pitanja, da ne povrijedim one koji traže da se definira datum, jer svaka sredina i u BiH i Srbiji ima svoj dan, bez obzira da li općinski ili je neka druga razina vlasti", prokomentirao je Čović.\nRanije danas politički vođe Srba u RS i BiH sastali su se s državnim vrhom Srbije u povodu najavljenog referenduma o Danu RS, a predsjednici države i vlade Srbije Tomislav Nikolić i Aleksandar Vučić priopćili su u zajedničkoj izjavi da ne pružaju podršku održavanju referenduma , ali da "ni na koji način nisu željeli utjecati na promjenu političkih stajališta legitimno izabranih političara u RS u povodu najavljenog održavanja referenduma".\n#referendum #Republika Srpska #Dragan Čović


Info dan povodom Prvog ADRION poziva za dostavljanje prijedloga projekata | EUME\nNaslovnica Press info Press IPA Info dan povodom Prvog ADRION poziva za dostavljanje prijedloga projekata\nInfo dan povodom Prvog ADRION poziva za dostavljanje prijedloga projekata\nInfo dan povodom Prvog poziva za dostavljanje prijedloga projekata u okviru ADRION programa organizovan je danas u prostorijama EU Info centra.\nOtvarajući info sesiju, v.d generalnog direktora za koordinaciju programa pomoći EU Ana Vukadinović upoznala je prisutne da Crna Gora u novoj finasijskoj perspektivi 2014-2020 učestvuje u četiri bilateralna programa (sa Albanijom, Bosnom i Hercegovinom, Kosovom i Srbijom); dva trilateralna programa (Hrvatska – Bosna i Hercegovina – Crna Gora i Italija – Albanija – Crna Gora) i tri transnacionalna programa (Dunavskom, Mediteranskom i Jadransko-jonskom programu). Istakla da je u proteklom sedmogodišnjem periodu Crna Gora realizovala 214 projekta ukupne vrijednosti 36,5 miliona eura u okviru navedenih programa.\nŠef Odsjeka za programe sa državama članicama EU Miodrag Račeta, je istakao da Program obuhvata 8 zemalja, i to 4 članice EU: Hrvatska, Italija, Grčka, Slovenija i 4 nečlanice: Bosna i Hercegovina, Srbija, Albanija i Crna Gora. Istakao je da Prvi poziv da dostavljanje prijedloga projekata obuhvata prva tri prioriteta (inovativna i pametna regija, održiva regija i povezana regija) i da je opredijeljen budžet u iznosu od 33,1 milion eura.\nNacionalni koordinator Programa Milena Iličković je istakla da je poziv otvoren od 1. februara do 25. marta 2016. godine i da se projektni predlozi podnose isključivo elektronski. Budžet projekta može iznositi od 800.000 eura do 1.500.000 eura od čega se 85% finansira iz EU sredstava, dok 15% budžeta obezbjeđuju projektni partneri iz sopstvenih izvora.\nPartneri moraju biti iz barem 3 različite partnerske zemlje, od kojih je makar jedan iz zemlje koja je članica EU (vodeći partner), dok partnerstvo može činiti do 10 partnera. U okviru ovog poziva mogu učestvovati nacionalna, regionalna i lokalna tijela, privatna preduzeća i međunarodne organizacije.\nJadransko-jonski program transnacionalne saradnje 2014-2020 (ADRION) treba da doprinese sprovođenju EU strategije za Jadransko-jonski region (EUSAIR) i bude pokretač razvoja politika i inovacija koje će ubrzati evropske integracije među partnerskim državama, te korišćenjem bogatih prirodnih, kulturnih i ljudskih resursa u okruženju Jadranskog i Jonskog mora povećati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju Programskog područja.


„Ne dozvolite da zbog duvana izgubite dah“ | Patak Online – Valjevo vesti\n„Ne dozvolite da zbog duvana izgubite dah“\nVALJEVO- Odbor za javno zdravlje Valjevo, sa partnerskim ustanovama i OŠ „Prota Mateja Nenadović“ iz Brankovine, obeležio je Svetski dan borbe protiv duvanskog dima. Učenici škole izveli su prigodan program, prikazan je kratki film o štetnosti duvanskog dima po mlade generacije, a zatim su uručene nagrade najuspešnijim predškolcima i osnovcima na likovnom i literarnom konkursu „Ne dozvolite da zbog duvana izgubite dah“. Vaučere za kupovinu školskog materijala i pribora uručio je prim. dr Radiša Jokić, potpredsednik Odbora.\n„Cilj nam je da postaknemo decu da od malena crtaju i pišu o štetnosti duvanskog dima kako bi stvarali zdrave životne navike. Svake godine se snižava granica početka pušenja, a znamo koliko je štetan duvanski dim za pluća, krvne sudove, srce i druge organe. Uzrok je mnogih bolesti, pogotovo plućnih, kao što su bronhitis, astma, a utiče indirektno i na nepušače. Ove godine akcenat konkursa je upravo na plućima, u skladu sa sloganom koji je plasirala Svetska zdravstvena organizacija. OŠ ’Prota Mateja Nenadović’ u Brankovini je prva seoska škola u kojoj organizujemo našu tradicionalnu manifestaciju. Seoske škole su do sada i bile agilnije u slanju radova, mada nas raduje dobar odziv vrtića ove godine“, rekao je Jokić.\nOdbor je dodelio 15 pojedinačnih nagrada i dve grupne. Nagrade su otišle u skoro sve valjevske vrtiće: Zvončić, Hajdi, Bambi, Kolibri, Naša radost, Bubamara i Pčelica, a među osnovcima najuspešniji su bili učenici škola „Nada Purić“, „Prota Mateja Nenadović“ Brankovina (izdvojena odeljenja Joševa i Kotešica), „Sveti Sava“ iz Popučaka“ i „Milovan Glišić“ iz Valjeva. Grupne nagrade su pripale Kreativnoj radionici „Pinokio“ i školi iz Brankovine. Predsednik žirija bio je nastavnik likovnog vaspitanja u penziji Milijan Marković. Priređena je izložba najboljih likovnih radova, a prvonagrađeni literarni rad-pesmu pročitao je Jovan Rajović, učenik trećeg razreda valjevske OŠ „Nada Purić“.\nOdbor za javno zdravlje Valjevo organizovao je manifestaciju u saradnji sa Službom polivalentne patronaže i Službom opšte medicine Doma zdravlja Valjevo, Zavodom za javno zdravlje, Pneumoftiziološkom službom Opšte bolnice Valjevo, Crvenim krstom, Medicinskom školom, Predškolskom ustanovom „Milica Nožica“ i osnovnim školama.\nPrethodni članak U porastu prodaja nekretnina i nepokretnisti u Kolubarskom okrugu\nSledeći članak Prijem za prvake države u boksu


Atom Company planira graditi treću halu u Srpcu - Akta.ba\nAtom Compani iz Srpca izvozi stolice i drugu metalnu galanteriju u Italiju i Holandiju.\n04.12.2017. 08:47 / Izvor: Akta.ba\nNačelnik opštine Mlađan Dragosavljević i načelnik Odjeljenja za privredu, poljoprivredu i društvene djelatnosti Marko Miholjčić obišli su industrijski pogon „Atom Compani“ iz Srpca koji izvozi stolice i drugu metalnu galanteriju u Italiju i Holandiju. Ova firma je osnovana prije 17 godina kada su svoj kapital u pokretanje ove vrste proizvodnje uložili italijanski investitori i srbački privrednik Momir Aničić.\nKako su saopštili na sajtu Opštine, od opštinske uprave je tada kupljena zemlja i izgrađena hala od 450 kvadratnih metara, a danas je proizvodnja proširena na dvije hale i 2.100 kvadratnih metara prostora. U svojim počecima, počeli su prizvoditi svega tri modela metalnih konstrukcija za stolice, a danas u ponudi imaju čak 200 različitih vrsta stolica.\n„Radili smo do 2008. godine u jednoj industrijskoj hali, a sa proširenjem tržišta ukazala se potreba i za širenjem naših kapaciteta. Tada sam podigao kredit kod Investiciono-razvojne banke kako bismo napravili još jedan objekat. U narednom periodu trebala bi biti izgrađena još jedna hala u kojoj će proizvodnja biti kompjuterizovana i odvijaće se putem CNC mašina“, istakao je Aničić.\nU početku je bilo zaposleno 11 radnika i taj broj je često varirao iz godine u godinu. Danas su ovdje zaposlena 24 radnika koji proizvode i isporučuju italijanskim kupcima metalne stolice, metalne nosače papira i razne druge konstrukcije od metala, dok za jednu holandsku firmu isporučuju ukrasne metalne elemente za konjsku opremu, koja je veoma tražena u svijetu.\n„Ovo je u neku ruku i porodična firma jer je moj sin Srđan i pored mogućnosti da se zaposli u Austriji odlučio da ovdje zasnuje porodicu i sa svojom suprugom me već sad naslijedi u obavljanju ovih poslova, tako da mirno mogu u penziju. I moja kćerka Sanela takođe pomaže u proizvodnji u skladu sa svojim obavezama, a zet Bojan je takođe zaposlen u našoj firmi i radi mnoge odgovorne poslove. Što je najvažnije, svi su veoma vrijedni. Posebno mi je drago što je iz naše firme u penziju otišlo do sada šest radnika“, rekao je Momir.\nOn je pohvalio dolazak predstavnika opštinske uprave jer od osnivanja firme do danas gotovo da nije bilo nikakvih posjeta nosioca izvršne i zakonodavne vlasti ovom industrijskom kapacitetu.\n„Nadam se da će biti mogućnosti da se pruži određena vrsta pomoći u vidu podsticaja, jer smo do sada samo jednom dobili novčani stimulans, i to 2009. godine kada nam je sa republičkih nivoa vlasti stiglo 7.000 KM. Prethodnih godina smo stalno konkurisali za razne projekte ali nismo uspijevali. Vjerujem da će ipak doći bolji dani, a ohrabrenje za to daje ova posjeta predstavika vlasti“, rekao je Aničić.\nNačelnik Odjeljenja za privredu, poljoprivredu i društvene djelatnosti, Marko Miholjčić, rekao je da će firma „Atom Company“ imati šansu da dođe do sredstava u sklopu opštinskih podsticaja za zapošljavanje koji iznose 30 hiljada KM.\n„Početni iznos za ovu namjenu bio je 20 hiljada KM, a nakon toga smo donijeli odluku da povećamo ova sredstva za još 10 hiljada. Program podsticaja je usvojen na jednoj od prethodnih sjednica skupštine i očekujem da uskoro bude raspisan javni poziv. Sredstva će biti dodijeljena firmama koje su već ostvarile određene podsticaje u sklopu projekata Zavoda za zapošljavanje, tako da će i firma „Atom Company“ moći da podnese aplikaciju za ova sredstva“, rekao je Miholjčić.\nNačelnik opštine Mlađan Dragosavljević istakao je da ova firma u mnogim aspektima može biti za primjer drugim proizvodnim kapacitetima u našoj opštini, o čemu svjedoči i tradicija duga skoro dvije decenije.\n„Naši glavni prioriteti su stvaranje što povoljnijeg poslovnog ambijenta i privlačenje novih, uz zadržavanje već postojećih investitora. Svako novo radno mjesto je veoma važno, a mogli smo čuti da će ova firma dodatno proširiti svoje kapacitete što će rezultirati otvaranjem još nekoliko radnih mjesta. Sa naše strane ćemo učiniti sve da izađemo u susret i olakšamo poslovanje ovom privrednom subjektu“, rekao je načelnik Dragosavljević.\nATOM-COMPANY d.o.o. Srbac


Funkcije Cenovnik Registracija Demo\nNaš sistem vam pruža kompletno poslovno rešenje za profesionalno upravljanje zgradama\neProperty sistem je lak za upotrebu, sa jasno definisanim modulima i funkcijama:\nFinansijski modul :\nIzvodi iz banke - Unos izvoda dobijenih od banke i povezivanje sa računima. Nije potrebno da ručno registrujete uplate. Sada, jednim klikom miša, sve transakcije na izvodu će biti automatski registrovane.\nZa evidentiranje pristiglih uplata bili su Vam potrebni dani, sada je gotovo za par minuta.\nCenovnik usluga - Kreiranje cenovnika kao osnova za automatsko kreiranje računa po obračunskom periodu.\nObračunski period - fakturisanje usluga korisnicima sistema (upravljanje, odražavanje...) pojedinačno, za jednu ili za sve stambene zajednice (po izboru), samo jednim klikom.\nMogućnost izbora perioda: mesečni, dvomesečni, kvartalni, dva puta godišnje ili jednom godišnje.\nAutomatsko štampanje računa / uplatnica (i/ili slanje elektronskom poštom) za svakog korisnika pojedinačno, za sve korisnike jedne stambene zajednice ili za sve stambene zajednice odjednom (po izboru, samo jednim klikom).\nRačun, pored svih neophodnih parametara, sadrži i logo, uplatnicu, QR kod, poruku po želji kao i upozorenje o kašnjenju uplate (prikaz kontrolisan od strane upravnika).\nAnalitika uplata vlasnika prostora (prethodno dugovanje, fakturisano, naplaćeno ...).\nPregled troškova i prihoda stambene zajednice sa analitikom uplata (prethodno dugovanje, fakturisano, naplaćeno ...).\nAutomatski obračun naknade organizatoru profesionalnog upravljanja.\nObjedinjena naplata – mogućnost obračuna do deset različitih vrsta troškova na jednom računu (naknada za upravljanje, tekuće održavanje i drugo po izboru upravnika).\nIzveštaji - po obračunskom periodu, kvartalno, za čitavu godinu ili po izabranom periodu.\nKorisnički modul :\nLista korisnika - prikaz svih korisnika sa mogućnošću filtriranja po statusu, načinu prikaza, sortiranje po svim prikazanim parametrima.\nProfil korisnika - definisanje profila (naziv korisnika, broj stana, status, lista kontakata za hitne slučajeve...).\nPristupna kontrola - definisanje da li korisnik ima pristup određenom modulu ili svakoj pojedinačnoj funkciji.\nPrikaz liste računa korisnika - prikaz svih računa korisnika sa informacijama o plaćanju.\nRučno kreiranje računa - pored kreiranja obračunskog perioda, moguće je ručno kreiranje računa za svakog pojedinačnog korisnika.\nPrikaz mesečnih obaveza - lista cena iz cenovnika koje, pri kreiranju obračunskog perioda, ulaze u račun svakog pojedinačnog korisnika.\nSlanje pristupnih parametara eMeil-om - slanje pristupnih parametara korisnika u slučaju da je u profil unesena eMeil adresa.\nKreiranje i evidencija zaposlenih upravnika sa kontrolom pristupa pojedinim stambenim zajednicama i njihovim funkcijama.\nPristup ličnim podacima, kao što su: 'moj profil', 'moji računi', 'moj stan', ali uvid i u druge delove sistema kao na primer 'plan aktivnosti', 'rashodi po periodima' (uz dozvolu pristupa od strane upravnika).\nKomunikacija sa korisnicima sistema :\nOglasna tabla- administracija i prikaz oglasa na digitalnoj oglasnoj tabli.\nOglasi - kreiranje i administracija oglasa. Obaveštenje o novom oglasu stiže i na eMeil.\nProjekti - kreiranje i administracija projekata, uz dodavanje priloga (dokumenata). *\nGlasanje - jednostavno za upotrebu, sa potpunom zaštitom identiteta glasača (u skladu sa trenutno važećim bezbednosnim protokolima). Uz opcije za glasanje mogućnost dodavanja priloga (dokumenta).\nKomentari - mogućnost dodavanja komentara na aktivne oglase.\nPoruke - slanje i prijem poruka preko sistema (šalje se i na eMeil).\nIzveštaji sa sednica skupština stanara - zapisnici dostupni elektronskim putem svim korisnicima sistema.\nIzveštaji za period - zapisnici koji su takođe dostupni elektronskim putem svim korisnicima sistema. *\nInfo oglasi - sadrže informacije od interesa za stanare (na primer: 'važni telefoni', 'kako se koristi video nadzor' ili 'gde se nalazi ključ od zajedničkih prostorija' i drugo).\nPraćenje zahteva i problema - kreiranje zahteva ili problema i praćenje njihovog rešavanja. *\nGodišnji plan aktivnosti - kalendar obaveza i planova stambene zajednice.\nStambena jedinica - vođenje evidencije o kvadraturi, radovima i njihovim vlasnicima bilo da su pravna ili fizička lica. Automatski prenos podataka s jednog na drugog vlasnika prilikom prodaje stanova.\nPodsetnik o neophodnim radovima, servisiranju opreme i drugo. *\nKonfiguracija sistema po stambenoj zajednici, podešavanje funkcionisanja pojedinih modula do mogućnosti njihovog potpunog isključivanja.\n* Neke od funkcija su u procesu razvoja, dorade ili testiranja\nPočetna Cenovnik Registracija Uslovi\nKIS - Koneksus Internet Servis\nCopyright © 2003-2021 Koneksus


"Sprut" na prodaji: Kakav izvozni potencijal ima ruski tenk na točkovima - 30.12.2021, Sputnik Srbija\nDržavna korporacija „Rosteh“ razmišlja da napravi tenk na točkovima za izvoz na bazi guseničnog oklopnog vozila „Sprut-SDM1“, izjavio je u intervjuu Sputnjiku... 30.12.2021, Sputnik Srbija\nOn je pojasnio da će tenk imati vatrenu moć osnovnog tenka, ali će ga nadmašiti po manevarskim sposobnostima i brzini. Kada je reč o zaštiti i sposobnosti kretanja, zaostajaće za njim.Ekspert je pojasnio da je malo verovatno da će se vozilo pojaviti u ruskim Oružanim snagama, jer one više koriste tradicionalne tenkove na guseničnoj šasiji koji su pogodniji za ruske terene.Laki amfibijski tenk „Sprut-SDM1“, na osnovu koga „Rosteh“ može da napravi tenk na točkovima, predstavljen je publici na međunarodnoj vojno-tehničkoj izložbi „IDEKS-2021“ u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.Izvršni direktor kompanije „Kurganmašzavoda“ Petar Tjukov je tada izjavio da je „Sprut-SDM1“ jedinstven primerak savremenog lakog tenka.„Sprut“ ima top 2A75 od 125 milimetara, vatrena moć je ista kao kod tenka T-90MS. Predviđena je i upotreba oklopne municije, kumulativnih ili rasprskavajućih granata, kao i municije sa daljinskim upravljanjem eksplozijom. Ovaj tenk može da pogodi cilj na udaljenosti do pet kilometara.Neophodna tehnikaTermin „tenk na točkovima“ se može različito tumačiti i za sada nije zvanično priznat u vojnim doktrinama, smatra ekspert. U poslednje vreme se koristi za označavanje porodice oklopnih vozila i borbenih vozila čije je osnovno oružje top koji se nalazi u kuli tenka.Ovakva tehnika je prilično retka u svetu. Mada se, tenkovi na točkovima nalaze u naoružanju Francuske, Italije, Švajcarske, Kine, Japana i Južne Afrike.Osnovni zadatak im je da istrebe tenkove protivnika i zaštite pešadiju na bojnom polju. Veliku prednost imaju na ravnim terenima i na lokacijama na kojima je razvijena infrastruktura puteva.Ekspert Jurij Knutov je pojasnio da ovi tenkovi imaju manji nivo zaštite, ali imaju veću snagu, brzinu i lakši su za manevrisanje.Oklopna vozila na točkovima ne mogu da zamene osnovne borbene tenkove po nomenklaturi vojne tehnike, ali oni imaju druge zadatke – brzo kretanje u cilju primene preciznih udaraca i izviđanje. Takođe, oni mogu da se uspešno primenjuju u antiterorističkim i mirnodopskim operacijama i u lokalnim konfliktima sa niskim intenzitetom borbe.Trenutno je osnovni proizvođač i popularizator ovih tekova Francuska, koja tenkove isporučuje u Afriku, naveo je Knutov.Francuski vojno-industrijski kompleks je početkom 1970-ih godina predstavio međunarodnoj javnosti tenk na točkovima „Panhard M8“. Posle nekoliko godina je počela i serijska proizvodnja tenka AMX-10RC (kvalifikovan kao tenk na točkovima ili teško oklopno vozilo) koje se do danas koristi u Oružanim snagama Francuske i nekim zemljama Azije, Afrike i Bliskog istoka.\nrusija, tenk, rusija – vojska i naoružanje, vojska i naoružanje, francuska, ruska vojska\n© Sputnik / Mihail Voskresenskiй / Uđi u foto-galerijuLaki plutajući tenk „Sprut-SDM1“\nDržavna korporacija „Rosteh“ razmišlja da napravi tenk na točkovima za izvoz na bazi guseničnog oklopnog vozila „Sprut-SDM1“, izjavio je u intervjuu Sputnjiku industrijski direktor kompleksa za naoružanje korporacije „Rosteh“ Bekhan Ozdojev. Pretpostavlja se da bi on mogao biti pogodan za upotrebu na Bliskom istoku i Afriku.\n„Postoji ideja da se borbeni deo tenka 'Sprut SDM1' postavi na osnovu na točkovima koja će najverovatnije biti amfibijska. Koja će osnova konkretno biti još nije poznato, jer postoji nekoliko odgovarajućih šasija na točkovima. Izbor zavisi od kupca i zadataka koje će tenk rešavati“, rekao je Ozdojev.\nOn je pojasnio da će tenk imati vatrenu moć osnovnog tenka, ali će ga nadmašiti po manevarskim sposobnostima i brzini. Kada je reč o zaštiti i sposobnosti kretanja, zaostajaće za njim.\nEkspert je pojasnio da je malo verovatno da će se vozilo pojaviti u ruskim Oružanim snagama, jer one više koriste tradicionalne tenkove na guseničnoj šasiji koji su pogodniji za ruske terene.\n„Prilikom kretanja po tvrdom, ravnom i suvom terenu, tenk na točkovima ima prednost u pogledu mogućnosti kretanja i brzine, ali kada je reč o zemljanim terenima, planinama, šumama, močvarama, onda je potreban tenk na gusenicama“, pojasnio je ekspert.\nLaki amfibijski tenk „Sprut-SDM1“, na osnovu koga „Rosteh“ može da napravi tenk na točkovima, predstavljen je publici na međunarodnoj vojno-tehničkoj izložbi „IDEKS-2021“ u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.\nIzvršni direktor kompanije „Kurganmašzavoda“ Petar Tjukov je tada izjavio da je „Sprut-SDM1“ jedinstven primerak savremenog lakog tenka.\n„Sprut“ ima top 2A75 od 125 milimetara, vatrena moć je ista kao kod tenka T-90MS. Predviđena je i upotreba oklopne municije, kumulativnih ili rasprskavajućih granata, kao i municije sa daljinskim upravljanjem eksplozijom. Ovaj tenk može da pogodi cilj na udaljenosti do pet kilometara.\nTermin „tenk na točkovima“ se može različito tumačiti i za sada nije zvanično priznat u vojnim doktrinama, smatra ekspert. U poslednje vreme se koristi za označavanje porodice oklopnih vozila i borbenih vozila čije je osnovno oružje top koji se nalazi u kuli tenka.\nOvakva tehnika je prilično retka u svetu. Mada se, tenkovi na točkovima nalaze u naoružanju Francuske, Italije, Švajcarske, Kine, Japana i Južne Afrike.\nOsnovni zadatak im je da istrebe tenkove protivnika i zaštite pešadiju na bojnom polju. Veliku prednost imaju na ravnim terenima i na lokacijama na kojima je razvijena infrastruktura puteva.\nEkspert Jurij Knutov je pojasnio da ovi tenkovi imaju manji nivo zaštite, ali imaju veću snagu, brzinu i lakši su za manevrisanje.\n„Najvažnije je da je podvožje vozila konstruisano tako da mehaničari i posada tenka ne moraju dodatno da se obučavaju. Tenkista vrlo brzo može da savlada ovu tehniku. Takođe, u poređenju sa tradicionalnim guseničnim tenkovima, remont i održavanje su jeftiniji“, pojasnio je ekspert.\nOklopna vozila na točkovima ne mogu da zamene osnovne borbene tenkove po nomenklaturi vojne tehnike, ali oni imaju druge zadatke – brzo kretanje u cilju primene preciznih udaraca i izviđanje. Takođe, oni mogu da se uspešno primenjuju u antiterorističkim i mirnodopskim operacijama i u lokalnim konfliktima sa niskim intenzitetom borbe.\nTrenutno je osnovni proizvođač i popularizator ovih tekova Francuska, koja tenkove isporučuje u Afriku, naveo je Knutov.\nFrancuski vojno-industrijski kompleks je početkom 1970-ih godina predstavio međunarodnoj javnosti tenk na točkovima „Panhard M8“. Posle nekoliko godina je počela i serijska proizvodnja tenka AMX-10RC (kvalifikovan kao tenk na točkovima ili teško oklopno vozilo) koje se do danas koristi u Oružanim snagama Francuske i nekim zemljama Azije, Afrike i Bliskog istoka.\n„Tenkovi na točkovima ruske proizvodnje će se koristiti na međunarodnom tržištu, jer se slična oklopna vozila već uspešno koriste u afričkim i azijskim zemljama, ali ih uglavnom proizvodi Francuska. Oni su traženi i pokazuju dobre rezultate“, saopštio je Knutov.\nRusija pokreće serijsku proizvodnju najnovijeg tenka T-14 „Armata“\n29 Decembar 2021, 14:05


Kikindski povrtari najviše ulažu u mehanizaciju i opremu za proizvodnju - Od državnih konkursa do komercijalnih kredita - Edukaplus\nKikindski povrtari najviše ulažu u mehanizaciju i opremu za proizvodnju – Od državnih konkursa do komercijalnih kredita\nod strane Eduka plus | maj 4, 2017 | Vesti | 0 Komentara\nPovrtarima na severu Banata i ovog proleća na raspolaganju je veliki broj kreditnih linija za unapređenje proizvodnje i obnovu mehanizacije. Iako ima onih koji već godinama redovno konkurišu i ulažu u svoje zasade, postoje i oni kojima ne odgovara takav vid pomoći.\nNa plantaži jednog od najvećih povrtara sa područja Kikinde, Aleksandra Svirčeva, u toku je plastenička prozvodnja paradajza, salate, kao i paprike na otvorenom prostoru. Kako bi unapredio svoju proizvodnju ponovo je konkurisao kod Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu u želji da mu odobre povraćaj sredstava koje je uložio za nabavku sistema za navodnjavanje.\n– Podneo sam zahtev Pokrajinskom sekretarijatu za povraćaj sredstava od 60% ove godine i nadam se da će, uz dobro pripremljenu dokumentaciju, odgovor biti pozitivan – kaže Aleksandar Svirčev iz Iđoša.\nS druge strane, jedina koja se u Kikindi bavi veoma zahtevnom i komplikovanom organskom proizvodnjom jeste Svetlana Stojanović.\nDo sada je koristila kreditne linije komercijalnih banaka i retko se odlučuje na korišćenje sredstava pokrajinskih i državnih institucija.\nJedna od najnovijih pogodnosti za vojvođanske poljoprivrednike je kreditna linija za registrovana gazdinstva Razvojnog fonda AP Vojvodine, koju odlikuje niska kamatna stopa od 2%, kao i grejs period u zavisnosti od kupovine. Maksimalan iznos je deset miliona dinara.\n– Imamo dugoročni kredit za investiciono ulaganje na osnovu kojeg poljoprivrednici mogu da nabave sve ono što im treba, kako novu, tako i polovnu mehanizaciju, opremu za proizvodnju, staklenike, plastenike, hladnjače, podna skladišta, kao i stočarske farme – kaže Jelena Trenkić iz Razvojnog fonda AP Vojvodine.\nKikindski poljoprivrednici, prema dosadašnjoj praksi, najviše podižu kredite za investiciona ulaganja u agraru, odnosno za kupovinu mehanizacije, plastenika i neophodne opreme.


Studiranje Besplatno školovanje na ITAcademy i BusinessAcademy za osobe s invaliditetom October 28, 2016\nbesplatno skolovanje, obrazovanje, stipendije\nSvi zainteresovani mogu da se prijave do 15. novembra 2016. godine slanjem motivacionog pisma i ostale potrebne dokumentacije na mail: scholarship@link-group.eu.\nDeset pravila u japanskom obrazovanju zbog kojih im niko nije ravan\nUSK: Konkurs za dodjelu stipendije Adil Zulfikarpašić za akademsku 2016/2017.\nComments Off on USK: Konkurs za dodjelu stipendije Adil Zulfikarpašić za akademsku 2016/2017.


5G nam je sve bliži - VidiLAB\nGodinu dana nakon predstavljenog prvog 5G modema Qualcomm je uz njegovu pomoć ostvario povezivanje na 5G mrežu s referentnog mobilnog uređaja naziva mmWave 5G koji će i dalje koristiti u testiranju i optimiziranju.\nNa 4G/5G summitu u Qualcommovom laboratoriju u San Diegu ostvarene su gigabitne brzine uz pomoć nekoliko mrežnih operatera pri frekvenciji od 100MHz. Demonstrirali su i podatkovnu povezivost u 28 GHz/mm (mmWave) rasponu.\n„Ova prekretnica i naš referentni 5G mobilni telefon dokazuju kako će se poboljšati telekomunikacija za naše korisnike diljem svijeta“, rekao je Cristiano Amon, izvršni potpredsjednik Qualcomm Technologies, Inc. i predsjednik Qualcomm CDMA Technologies.\nIako se o 5G tehnologiji priča već neko vrijeme, Qualcommova tehnologija je najbliža onome što će korisnici već u prvoj polovici 2019. moći koristiti u svojim uređajima. Naravno, sve to možemo uzeti sa svojevrsnom zadrškom jer je tvrtka za X50 modem tvrdila da će brzine iznositi do 5Gbps, a znamo kako danas LTE čipom u smartphoneu možemo dobiti između 100 i 300Mbps u svakodnevnim situacijama.\nPredstavljen je i RF Front-End interface koji će pomoći u većoj pokrivenosti mreža mobilnih operatera pri niskoj frekvenciji od 600MHz.\nValja dodati kako je QComm na summitu predstavio i novi Snapdragon 636 procesor za smartphoneove srednjeg ranga. Najavljuje se kako će od svog prethodnika, 630, biti brži za 40 posto. Podržavat će ultrawide FHD ekrane, 600Mbps LTE vezu te 24-megapikselnu kameru. Očekuje se kako ćemo ga u mobitelima naći sljedeće godine.\nOčekuje se kako će osim velike brzine 5G uvelike utjecati i na razvoj i kompatibilnost s Internet-of-things uređajima koji su sve rasprostranjeniji.


Olmert nudi Abbasu arapske djelove istočnog Jerusalema - Klix.ba\n29.1.2009. u 10:43\nOdlazeći izraelski premijer Ehud Olmert ponudio je palestinskom predsjedniku Mahmoudu Abbasu predaju arapskih kvartova istočnog Jerualema pod palestinski suverenitet i evakuiranje oko 60.000 jevrejskih doseljenika sa Zapadne obale, javile su u četvrtak izraelske novine.\nDnevne novine Yediot Ahronot javile su da je Olmert iznio detalje svojih ustupaka koje je ponudio Abbasu novoimenovanom bliskoistočnom posredniku američkog predsjednika Baracka Obame, Georgeu Mitchellu, prenosi DPA.\nMitchell, koji bi se trebao sastati s Abbasom u Ramallahu u četvrtak na svom je prvom putu po regiji od imenovanja u prošloj sedmici i sastao se s Olmertom za ručkom u srijedu.\nNovine pišu da je Olmert također ponudio Abbasu povlačenje s većine okupiranih teritorija duž linija od prije arapsko-izraelskog rata u 1967., tokom kojeg je Izrael osvojio Zapadnu obalu od Jordana i pojas Gaze od Egipta.\nNeke promjene bi se napravile duž tih linija kako bi se omogućilo Izraelu da pripoji svoje najveće blokove naselja u Zapadnoj obali.\nIzrael bi, međutim, bio kompenziran za izgubljenu zemlju i predao bi teritoriju na jugu zemlje pod palestinski suverenitet na osnovi jedan za jedan, piše Yediot.\nUpitan zašto se te ponude nisu materijalizirale u mirovnom sporazumu tokom protekllih godina pregovora, Olmert je okrivio Abbasa i palestinskog pregovarača Ahmeda Qureiju, rekavši da su oni zamrznuli sukob čim je postalo jasno da se Izrael kreće ka prijevremenim izborima i odbijali su potpisati dokument na kojem je navedeno ono što je dogovoreno do tada.\nNovine nisu objavile nikakav izvor i izgleda da je članak u njima zasnovan na informaciji anonimnog izvora koji je prisustvovao razgovorima Olmerta i Mitchella u srijedu.\nOlmertov portparol Mark Regev nije ni potvrdio ni negirao izvještaj.\n29.01.2009. u 10:33


Glava Xvi - EL MUNDO SEFARAD\nJEVREJI U VOJSCI I U JAVNOM I DRUŠTVENOM RADU\nPo turskim zakonima, vojska se borila za prevlast Islama na svetu i, dosledno tom načelu, vojnik je mogao biti samo pravoverni musliman. Nemuslimansko stanovništvo turske carevine plaćalo je harač za svakog muškarca, kao otkupninu od vojne službe. Tu taksu plaćali su u Srbiji Hrišćani i Jevreji podjednako, i nisu služili vojsku. Kada je stupio na snagu Ustav od 1869. god., vlasti su dobile narećenje od Vlade, da se u smislu tačke 35. toga Ustava regrutuju i Jevreji u srpsku vojsku. Jevreji u Srbiji, i inače iskreno privrženi svojoj otadžbini, narodu i vladarima, prihvatili su ovo naređenje kao svetu dužnost, koja se ima dobrovoljno i savesno izvršiti. Pismo onog Šapčanina, citirano u 13. glavi može se smatrati kao opšte mišljenje celokupnog jevrejskog građanstva oslobođene Srbije. Jevreji su u toliko radosnije stupali u srpsku vojsku, što su im uviđavne vlasti pružale mogunnost da se i u vojsci mogu hraniti shodno svojim verskim propisima, primajući novčanu hranu, i što im je stavljena u izgled emancipacija i ravnopravnost sa srpskim stanovništvom.\nMa da su ograničenja od 1856. i 1861. god ostala u snazi i posle donošenja Ustava od 1869. god. Je-vreji su, u stvari, uživali sva građanska prava, i ta ograničenja više nisu primenjivana na njihovu štetu. M. Ubičini u svojoj knjizi1) kaže: Jevrejska Opština koja postoji od pamtiveka u Beogradu, nije priznata nikakvim zemaljskim zakonom. Ona ima stalnu sinagogu u Beogradu i igra ulogu veroispovedne opštine na isti način i pod istim uslovima kao i hrišćanske crkve. Ustanovljena je u poslednjem vremenu jedna komisija, koja ne se sporazumevati sa rabinom u cilju da se prizna opštini, koju on zastupa, zakonska sankcija, koja joj je do sada nedostajala.\nMeđutim, Vlada i zvanična crkva ne propuštaju ni jednu priliku a da sa svoje strane ne istupe protivu predrasuda koje u Srbiji još postoje protivu Jevreja, od kojih ni najobrazovaniji ne čine izuzetak. Otprilike pre tri godine, kada je prethodnik današnjega rabina umro, delegirala je Mitropolija Beogradska više uglednih sveštenika da prisustvuju svečanom pogrebu, kao što je i Ministra prosvete zastupao kod te ceremonije jedan od najviših činov-nika toga nadleštva."\nJ) M. Ubicini: Les Serbes de Turquie, str. 80.\n„Jevreji uživaju, kaže I. Leb1) ista prava u sudu opštine, a i u ostalim nadleštvima sva politička prava. Oni mogu birati i biti izabrani u odboru opštine, mogu biti zastupljeni sa dva delegata u Trgovačkom Udruženju, mogu biti porotnici u trgovačkim parnicama, mogu, čak, u teoriji, biti izabrani za poslanike u Skupštini ili za članove Senata, i jedan Jevrejin sudelovao je kao poslanik Velike Zakonodavne Skupštine na sastanku od 28. februara 1877. godine."\nO tome izboru kaže „Izveštaj Alijanse Izraelitske sledeće:\n„Izabrani Jevrejin je zaslužan čovek, koji je svojim sposobnostima učinio velike usluge svojoj opštini čiji je predsednik. Zove se Avram M. Ozer, tridesetih je godina i pripada uglednoj beogradskoj trgovačkoj porodici. Evo pod kakvim je prilikama izvršen njegov izbor. Posle pada ministarstva Marinovićeva, trudio se njegov sledbenik, Ministar Čumić, da pridobije za svoju konzervativnu partiju jevrejske glasove i uspeo je u tome na taj način, što su pri izborima za Veliku Skupštinu imali da glasaju za konzervativnu partiju, onda partiju u opoziciji. Jevreji su, mećutim, zahtevali da imaju kandidata Jevrejina i taj je zahtev primljen u toliko radije, što je konzervativna partija imala velikih obaveza prema predloženom kandidatu g. Ozeru. Da bi se definitivno sporazumeli odnosno izbora svoga mandatara, Jevreji su se skupili u lokal „Tikun Hacot" i posle uobičajenih molitava rabin je održao govor, koji je uticao na prisutne da se ne uzdržavaju od glasanja, jer je njihovo aktivno sudelovanje u izborima neophodno potrebno da bi došli do svojih prava.\nh) Loeb: La Situation des Israelites en Turquie,en Serbie et en Roumanie, Paris 1877.\nTome sastanku prisustvovao je i Upravnik Grada, koji je tražio neka objašnjenja od predsednika jevrejske opštine, i pošto su ga ona potpuno zadovoljila, izjavio je, da je kandidatura g. Avram Ozera ne samo po volji Ministru već da će i Vlada sa svoje strane učiniti sve da ga uzme pod svoje pokroviteljstvo. Tako je već prekosutra g. Ozer bio uvršćen meću osam zvaničnih kandidata. Podržavan na taj način od Vlade i od opozicije, jevrejski kandidat imao je glasove i jednih i drugih, računajući tu i glasove najviših ličnosti kao g. g. Marinovića, Magazinovića i t. d. i skupio je najveći količnik (454 na 752 glasača). Tako je jevrejski kandidat izabran."\n„Nesumnjivo je, da Jevreji imaju sva politička prava, ali im se oduzima pravo da se kreću po unutrašnjosti zemlje, i verovatno sprečava i pristup slobodnim zvanjima i napredovanje u vojsci.."\n„Jevreji su uputili molbu Velikoj Narodnoj Skupštini 1877. g. u kojoj su molili da se ograničenja nji-hove ravnopravnosti ukinu. Ta molba nije ni uzeta u pretres, pošto je ta Velika Skupština imala samo da rešava o zaključenju mira sa Turskom i ona je trajala svega dva sata. Ministar Inostranih dela g. Ristić u svome ekspozeu je, istina, pokušao da u vezi sa pitanjem zaključenja mira sa Turskom govori i o ravnopravnosti Jevreja, koju je i Turska zahtevala, ali je bio prekinut od dva poslanika, koji su mu stalno dobacivali, da to nije na dnevnom redu. Predsednik Skupštine stavio je na glasanje: „Rat ili mir"? i svi su bili za mir. Skupština je svršila svoj zadatak i nikakav drugi predlog nije došao na rešavanje, pošto je Skupština odmah raspuštena."\nU smislu Ustava od 1869. g. Jevreji su služili srpsku vojsku i videli smo, da su to radosno i dobrovoljno činili, ali nijedan nije mogao biti unapređen ni u koji čin. Nije mogao postati ni podoficir a kamo li oficir. U ratu sa Turskom 1876. i 1877. god. Jevreji su, boreći se oduševljeno i hrabro za svoju otadžbinu, ujedno izvojevali za sebe i napredovanje u vojsci. Iz rata od 1877. god. jedan izveštaj glasi:\n„Odlikovani srpski Jevreji. — Četvorica jevrejskih vojnika dekorisani raznim ordenima. Prvi je dr. Samuilo Pops, beogradski opštinski lekar, koji je uzorno vodio poljsku vojnu bolnicu; drugi je Dr. Bernard Bril, beogradski lekar, koji je odlikovan Takovskim Krstom; treći je Benjamin Ruso, koji je dekorisan srebrnom medaljom za hrabrost, zasluženom u smelom napadu na Gramadi; četvrti je Mihailo Ozer, koji je najviše osvetlao jevrejsko ime i o kome se govori u celoj Srbiji. Kao trubač beogradskog konjičkog eskadrona bio je osam puta u vatri, odlikujući se svaki put, a u borbi na Šumatovcu dekorisan je pred celim bataljonom, kada ga je pukovnik javno pohvalio i proizveo za trubača štaba."\nJevreji su bili u garnizonima: beogradskom, smederevskom, požarevačkom i šabačkom, svugde po 8-20, a služili su u pešadiji, konjici, artiljeriji i kao dobrovoljci u legiji Knjeginje Natalije. Po listi imena vidimo tu svesnu i patriotsku omladinu iz starosedelačkih porodica: Alkalaj, Ozer, Amar, Demajo Koen, Levi, Mandel, Ruso, Hiršl, Finci, među mnogim drugima, koji su pravim oduševljenjem dali najlepše dokaze iskrenog rodoljublja prema zemlji, koja im je bila kao prava majka.\nTa oduševljena omladina često se sastajala u opštinskoj zgradi u Solunskoj ulici, gde su održavana književna predavanja i društvena savetovanja. Iz tih ozbiljnih dogovora iznikla su razna omladinska udruženja, kao što su: „Srpsko-Jevrejska Omladinska Zajednica", „Srpsko-Jevrejsko Pevačko Društvo", osnovano 1884. g., „Potpora", osnovana 1897. g., i druga. Rad svih tih društava bio je na prvom mestu patriotski, i zbirka „Beseda", od Davida A. Koena, štampana 1897. g. u Beogradu, dala je živog izraza rodoljubivom nastojanju te oduševljene omladine u Srbiji.\nBrat mu, Leon, postigao je kao akademski slikar glas klasičnog umetnika. On je kao mladić, osetivši u sebi silni dar prirode za slikanjem, napustio krojačku radionicu, kuda ga je otac, silom roditeljskog autoriteta, naterao da uči zanat, i pobegao u Minhen, gde se je, posle kratkog vremena, svojim umetničkim radovima prikazao svetu kao talenat originalne veličine na polju slikarstva. Po oceni njegovih drugova — umetnika, radovi Leona Koena imaju se uvrstiti u tvorevine trajne vrednosti, ništa manje od slikara klasičara italijanske i holandske škole. Objekti kojih se Koen u svome radu dotakao, pripadaju onom svetu bizarne fantazije, koji samo pravi umetnik po milosti prirode svojim nadprirodnim vidom može zapaziti, ostvarivši slike svoje fantazije čarobnim bojama koje mu genije umetnosti meša. Meću te slike pripadaju umetnička dela: „Josifov san", „Raj" i druge. Druga grupa opet su slike iz srpske istorije, kao „Despot Đurać Branković", „Usamljeni grobovi" i druge, pa i slike iz svetske književnosti.\nNjegovi radovi, koje čuvaju njegova braća, bili su izloženi maja meseca 1926. god. podstrekom i saradnjom velikog broja njegovih drugova, prijatelja i poštovalaca. Izložba ove retke zbirke prave umetnosti izazvala je novo ushićenje i istinsko oduševljenje prema velikom umetniku.\nNeki iz te omladine, školovani u beogradskim srednjim školama i na beogradskoj Velikoj Školi, okušali su svoje spisateljske sposobnosti u javnim glasilima: Avram M. Ozerović u „Trgovinskom Glasniku"; Hajim S. Davičo u „Otadžbini" i u pripovetkama, oštampanim u zbirci „Sa Jalije"; Jovan Mandil u „Beogradskim Novinama", i živa njena delatnost izražavala se u srpskim rečima i u srpskim pesmama.\nNi jevrejske žene i majke nisu zaostale svojim patriotskim radom iza srpskih žena u tome ratu. „Jevrejsko Žensko Društvo", osnovano 1874. g. sa čisto humanim zadacima, pozvalo je svoje članice na saradnju oko negovanja ranjeika i bolesnih srpskihvojnika. Na taj poziv u prostorijama opštine u Solunskoj ulici sakupile su se jevrejske žene i devojke, po izveštajujoš živih svedoka, da spremaju šarpiju za ranjenike i da šiju rublje za vojnike i za bolničke postelje.\nOvo prvo jevrejsko žensko društvo dokazalo je u toku svoga pedesetogodišnjeg rada opravdanost svoga opstanka širenjem dobrotvornih dela u sirotinjskim izbama siromašnog stanovništva, i buđenjem smisla za dobročinstvo u stanovima imućnijih Jevreja.\nKod predsednice eškenaskog ženskog društva „Dobrotvor" u Beogradu, osnovano 1894. g., nalazi se diploma Srpskog Crvenog Krsta br. 217. Ona je izdata u ime visoke zaštitnice Crvenog Krsta, Knjeginje Natalije, za dobrovoljnu pomoć ratnim ranjenicima i bolesnicima na Cveti 1877. g. Potpisana je od predsednika glavnog odbora, Mitropolita Srpskog Mihaila, i od sekretara, Milana St. Markovića, u kojoj se daje, radi ovih zasluga, društvena zahvalnica g-đi Jeleni Leblovoj, pokojnoj babi g-đe Elize Feldman, sadašnje predsednice društva.\nKoliko je ovakav rad beogradskog Jevrejstva nai-šao na svestrano priznanje od strane Vlade i srpskog građanstva, vidi se po raznim dokazima osobite pažnje sa te strane, kojima je stalno hrabreno na istrajnost u svome radu. Avram M. Ozerović postao je poslanik Zakonodavne Skupštine; Hajim S. Davičo generalni konzul u Pešti; Moša Pinto i Estira Ruso učitelji u Beogradu; d-r Samuilo Pops opštinski lekar; d-r Bernard Bril dvorski lekar; Maksim Flajšer i Simon Landau dvorski liferanti — pored drugih odlikovanih Jevreja u javnom radu.\nNa čelu jevrejske opštine sefardskog obreda bili su predsednici u poslednjoj četvrtini prošloga veka: Samuilo Davičo, David Ruso, Jakov Alkalaj, Edija Buli, Hajim Azriel, d-r David Alkalaj, Avram Ozerović i drugi.\nU eškenaskoj opštini predsedavali su: D-r Bernard. Bril, Leopold Breslauer, Maks Štern, d-r Samuel Pops, Jakov Levenzon, Adolf Rešofski, Samuilo Šajnesonov i drugi.\nSva copyright prava ima B'nei B'rit loža Srbija 676 i ona je saglasna da se knjiga objavi kao web prezentacija doprinoseći time predstavljanju istorije Jevreja Balkana i to bez bilo kakve finansijske nadoknade.


Samo u ovoj godini boravište u BPK odjavilo 330 osoba\nPORAZNA STATISTIKA Alarmantni podaci o odlasku stanovništva\nOd januara do avgusta 2019. godine umrlo 217 osoba, dok je u istom periodu rođeno samo 126 djece\nSamo u prvih 11 mjeseci ove godine 330 osoba odjavilo je prebivalište u BPK Goražde. Ovi podaci Sektora za administraciju MUP-a BPK Goražde, sadržani u odgovoru na jedno vijećničko pitanje, potvrđuju ono što Goraždani primijete svakodnevno, da se broj njihovih sugrađana rapidno smanjuje.\nIstovremeno, od januara do avgusta 2019. godine u BPK je umrlo 217 osoba, dok je u istom periodu rođeno samo 126 djece. Na inicijativu vijećnice Aldijane Smailhodžić (Naša stranka) Gradsko vijeće Goražde usvojilo je zaključak da se zakaže tematska sjednica posvećena zabrinjavajućem trendu odlaska ljudi.\nPrema njenim riječima, sjednica čije je održavanje zatražila sa drugim kolegama vijećnicima, trebala bi se održati u narednih 60 dana, a na nju bi trebali biti pozvani i članovi Vlade i Skupštine BPK Goražde.\n- Mi vidimo da odlaze ljudi, da nas preko noći nestaje. S kim god pričate na tu temu saznaćete da odlazi ili planira otići zato što ne vidi bolju budućnost, ne vidi pespektivu i da će sutra ovdje nešto biti bolje, pa da se bar ima čemu nadati. Mi nemamo nikakvih pronatalitetnih mjera, politika. Predlagala sam Gradskom vijeću da se uradi socijalna karta stanovništva, da na bilo koji način učinimo nešto da pomognemo nezadovoljnim građanima, onima koji nemaju, da se ljudima koji ne mogu da upišu svoju djecu u vrtiće bar to na neki način subvencionira. Moramo pokazati da nam je stalo do ovog naroda pa ako zaustavimo jednu porodicu da ne ode odavde bio bi uspjeh – kaže Smailhodžić.\nGoražde Aldijana Smailhodžić


U BiH sunčano, u Mostaru i Stocu 30 stepeni | FENA\nServisne informacije\t Uto, 11.06.2019. 11:24\nU BiH sunčano, u Mostaru i Stocu 30 stepeni\nSARAJEVO, 11. juna (FENA) - U Bosni i Hercegovine danas prijepodne je bilo vedro.\nTemperature zraka u 11.00 sati: Bjelašnica 15 stepeni, Ivan-sedlo 23, Sokolac 24, Bugojno 26, Drvar, Jajce, Livno, Prijedor, Sarajevo-Bjelave, Srebrenica, Tuzla, Zvornik 27, Banja Luka, Bihać, Sanski Most 28, Brčko, Gradačac, Trebinje, Zenica 29, Grude, Mostar i Stolac 30 stepeni.\nU Bosni i Hercegovini danas će preovladavati sunčano vrijeme. Poslijepodne ili krajem dana porast naoblake može usloviti pljuskove i grmljavinu. Padavine lokalno mogu biti i intenzivnije, praćene jakim udarima vjetra i gradom. Vjetar slab do umjeren u Hercegovini i zapadnim područjima Bosne jugozapadni, a u ostatku zemlje sjeveroistočni. Dnevne temperature od 28 do 34 stepena, saopćeno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda (FHMZ) BiH.\nSpahn optimist da će se vakcina pojaviti u narednim mjesecima\nSaopćenje za javnost Platforme za progres Spahn optimist da će se vakcina pojaviti u narednim mjesecima Oktoberfest se održava, ali u Kini U petak sunčano vrijeme, za vikend nestabilno sa kišom i pljuskovima


Bend "Bluz mašina" objavio video za pesmu "Ibar vodo" » Antrfile\nNaslovna VESTI Bend “Bluz mašina” objavio video za pesmu “Ibar vodo”\nBend “Bluz mašina” objavio video za pesmu “Ibar vodo”\nKompozicija najavljuje drugi autorski album grupe, čiji se izlazak očekuje ove godine.\n“Bluz mašina”, Foto: Promo\nBeogradski bluz-rok bend “Bluz mašina” objavio je video za pesmu “Ibar vodo”. Ova numera je inače jedina obrada sa predstojećeg diskografskog izdanja. Album je spreman, ali je bend zbog personalnih promena morao njegovo objavljivanje da odloži za ovo proleće.\n– Po reakcijama sa naših koncerata znamo da publika željno iščekuje ovaj album – kaže Ivan Milenković iz “Bluz mašine”.\nKompoziciju “Ibar vodo” snimio je i producirao Sale Otašević u studiju “Mašina 23”. Vokalni koproducent bio je Vladimir Janković Džet. Kao specijani gost u pesmi pojavljuje se Nikola Inić Inke (pocket trumpet).\n– Spojili smo ono što nam leži… mi smo domaći bluz i rok bend. To je muzika koja je došla sa zapada, a “Ibar vodo” je naš bluz koji samo mi iz ovih krajeva možemo da osetimo i razumemo na pravi način! – izjavio je Ivan Milenković.\nNikola Pejaković Kolja “zapalio” Kombank dvoranu\nIvan Milenković, Foto: Promo\nOn dodaje da je ova pesma nastala vrlo spontano, bez velikog planiranja.\n– To je nešto što se nalazi u svima nama koji smo rođeni i živimo na Balkanu. I Dragiša Nedović, koji je napisao ovu pesmu, bio je pod uticajima onih koji su bili pre njega. Na sličan način mi sa našim izrazom, nastavljamo tu vremensku vertikalu. Prenosimo nasleđe dalje, najbolje što znamo i umemo.\nSpot za pesmu snimio je Bojan Stevanović (Kan i Lingus studio), a montažu i režiju potpisuje “Voxel Multimedia”.\n– Trudili smo se da na jedan sveden način dočaramo atmosferu iz same pesme – objašnjavaju članovi benda, koji se zahvaljuju Stevanoviću na produkciji, jer “trebalo je snimati po tom minusu…”\nBend “Bluz mašina” za 2019. ima u planu i brojne koncertne aktivnosti kojima će promovisati novi album. U narednom peridu publika ih videti u klubu “Vox” 23. februara; zatim 22. marta u klubu “KB” u Požarevcu; potom 29. marta u GKC Užice; a dan kasnije nastupiće i u Bajinoj Bašti.\nVlada Janković Džet\nPrethodni članak“Boli sve”, duet Mire Škorić i Aleksandra Dimija\nSledeći članak“Suncokret”, novi spot Jelene Tomašević\n“Više nisi tu” – akustična najava albuma “Ivana Milenkovića i Bluz mašine”


UTAKMICA - Bunar Blog\nBunar 14. oktobra 2014. 1. maja 2017. 0\nalbanija, srbija, utakmica\nHajde da i ja ničim izazvan izgubim koji sat svog života i osvrnem se na događaje od sinoć. Probaću da to uradim što kraće ponovo koristeći neku od logičkih operacija, nauke koja odavno ne stanuje u Srbiji.\n– Žreb za Evropsko prvenstvo u fudbalu je obavljen u februaru 2014. i još tada smo znali da smo u istoj grupi sa Albanijom. Da li se već tada moglo pretpostaviti da će prilikom međusobnih susreta biti problema? Naravno da je to svako ko iole prati dešavanja na ovim prostorima mogao da pretpostavi. Da li je to onda i UEFA mogla da pretpostavi? Pa naravno da jeste. Da li je onda slučajno što smo mi i Albanci u istoj grupi? Pa naravno da nije, jer su po sistemu verovatnoće i Azerbejdžan i Jermenija ili Gibraltar i Šapnija mogli biti u istim grupama, ali nisu. Znači neko je vodio računa o tome da se strane sa neraščišćenim političkim i vlasničkim odnosima ne nađu u istoj grupi. Zašto smo onda mi ostali u istoj grupi sa Albanijom? Zato što se niko na tu odluku nije žalio.\n– Da li je više od sedam meseci od kada se raspored utakmica u kvalifikacijama pojavio na zvaničnom sajtu FSS (zamislite: zvaničan sajt, ili SLUŽBENI SAJT koji predstavlja naš fudbalski savez je na latinici, o čemu ću neki drugi put) bilo dovoljno da se ta utakmica, već u startu najavljivana kao visokog rizika, organizuje kako treba? Sasvim dovoljno. Da li je utakmica visokog rizika za čiju je organizaciju bilo sasvim dovoljno vremena organizovana kako treba? Posle sinoćnih dešavanja mene je sramota i da dam odgovor. Ali hajde da to raščlanimo dalje.\n– Pošto je utakmica odavno najavljivana kao utakmica visokog rizika FSS je predložio UEFA da se utakmice u Beogradu i Tirani igraju BEZ GOSTUJUĆIH NAVIJAČA, što UEFA sada tvrdi da je prihvatila! A danima se po medijima najavljivao dolazak albanskih navijača u Beograd! Danima pre u medijima, možda i nedeljama pre preko društvenih mreža! Zašto je onda albanskim navijačima dozvoljeno da prisustvuju utakmici? Ministar spoljnih poslova i nekadašnji Ministar policijije Ivica Dačić, zvani “Mali od Miljacke“, izjavljuje “da su nas evropske diplomate pritiskale da pustimo albance na stadion iako nisu imali karte“!!! Koje “NAS“? NAS nije niko pritiskao, a koji ste to onda VI koje jesu? Zar VI niste postavljeni na mesta gde bi, između ostalog, trebalo da štitite dostojanstvo ovog naroda i zemlje? Čime su to mogli VAS da pritiskaju? Da će VAS naterati da smanjite plate i penzije? Ili da ukinete beneficije trudnicama i tako povećate negativan natalitet? Ili da ukinete slobodu govora u medijima? Ili će VAS naterati da rasprodate zemlju i javna preduzeća bez ikakvog uvida javnosti u ugovore? Ili da potpuno uništite prosvetu, zdravstvo, vojsku i policiju? Čime su to još VAS mogli da pritisnu što NAS pod VAŠOM vlašću već nije debelo koštalo?\nI ako VAS jesu pritiskali KO SU ti koji su VAS pritiskali? Zar nemaju imena i prezimena? Zar nema nekog traga o tim razgovorima? Ko su ti koji su mogli domaćinu da narede da u svoju kuću pusti nekoga tako problematičnog? Ako ste VI skinuli gaće i pustili ih da VAM uđu (na stadion), zašto VAS onda MI plaćamo? Ili MI samo mislimo da VAS MI plaćamo?Dokle će kod nas političari pričati gluposti zbog kojih bi u nekoj poluozbiljnoj državi, poluozbiljnoj, Ministar posle takvih izjava odmah bio smenjen, a u ozbiljnim verovatno bio i uhapšen? Pa dotle dok se niko ne buni.\n– Znači naši policajci i žandari su vršili svoju dužnost i zaustavili Albance, a onda su dobili naređenje ne samo da ih propuste, već i da ih bez karata i BEZ PRETRESA pod obezbeđenjem sprovedu do stadiona. Ako već tih sedam i po meseci nije ništa radio, za koje vreme bi u nekoj ozbiljnoj državi bezbednosne agencije znale i kompletan scenario i organizatore incidenta na utakmici, Ministar policije poznatiji kao Neša doktor Slina mogao je nakon iskrcavanja šiptarskih navijača i kačenja slike jednog od njih sa zastavom ispred stadiona na društvene mreže nekoliko sati pre početka utakmice i dalje da reaguje i veći incident spreči. Da li je tada reagovao? Nije. Znači šiptari najave organizovan dolazak, u strogom centru Beograda vežbaju navođenje bespilotne letelice sa sve zastavom velike albanije (mala slova nisu greška), što se nikome nije učinilo čudno, pod pratnjom budu sprovedeni do stadiona gde odmah po izlasku počinju sa provokacijama i Ministar policije ni tada ne reguje. A zašto ni tada nije reagovao i pohapsio provokatore? Zato što nije sposoban da prekopira ni par stotina strana nečega što su akademski plagijatori nazvali doktoratom, a kamoli da brine o bezbednosti jedne ovakve manifestacije. Pa zašto ga drže na to mestu kada nije sposoban da brine o bezbednosti na nivou opštine, a kamoli države? Zato što se niko ne buni.\n– Utakmica je počela pod tenzijom kojoj su još više doprinosili albanski fudbaleri valjajući se po terenu kao da su bili u duelu sa FAP-om u punoj brzini, a ne sa srpskim fudbalerima. Negde pred sam kraj prvog poluvremena, u 41. minutu, odnekle se stvorila navođena bespilotna letelica koja je nosila zastavu velike albanije. Provokacija grdna da grdnija ne može biti. Ta bespilotna letelica, ili tetrakopter, ili dron, kako već ko tu spravu zove, mogla je da nosi i nešto drugo mnogo opasnije na manifestaciji gde se nalazi Predsednik države i nekoliko najviših zvaničnika. Ako brat premijera ima obezbeđenje Kobri, jedne od naših najboljih specijalnih jedinica, koji po zakonu na to nema nikakvo pravo, gde je bilo obezbeđenje Predsednika? Ta letelica se mogla skinuti praćkom, a ne nekim sofisticiranijim oružjem. Ako nema ličnog obezbeđenja gde su bili naoružani žandari i policajci na terenu? Zašto niko od njih nije izvadio pištolj i pucao u letelicu? Verovatno zato što ih je ova vlast navikla na razne performanse Kučki u crnom i porodice Bitići u sred Beograda, pa su verovatno mislili da je i ovo samo još jedna predstava kojom se ponižava narod, a koji oni moraju da tuku jer nikako da shvati da je to za njegovo dobro. Zašto tuku narod kad ih taj isti narod plaća? Zato što se niko ne buni.\n– I onda kada niko nije reagovao naš igrač Stefan Mitrović je uspeo da dohvati zastavu i skine je sa te letelice, na šta ga je odmah napalo nekoliko šiptarskih fudbalera. Gde su u tim trenucima bili ostali naši fudbaleri? Osim njih par, niko drugi nije ni pokušao da spreči napad na Mitrovića. Kad već igrači nisu bili solidarni sa Mitrovićem na teren je upalo nekoliko navijača, i to zamislite ko među prvima? Ivan Bogdanov koji je bio inicijator prekida meča Italija-Srbija 2010.godine u Đenovi i koji se danas pominje u svakom izveštaju evropskih sportskih žurnala. Zašto je čoveku koji je već ležao u zatvoru zbog sličnog krivičnog dela iz 2006. i koji je u Italiji dobio tri godine i tri meseca zatvora zbog prekida navedene utakmice, što je zamenjeno deportacijom i zabranom ulaska u EU pet godina, nije zabranjen ulaz na sve sportske manifestacije doživotno? Zašto mu je onda dozvoljen ulaz na ovakvu manifestaciju visokog rizika, čime se zbog nesposobnosti pravosuđa i FSS da spreče više puta pravosnažno osuđivanog huligana da uđe na teren baca sasvim drugačije svetlo na ovaj događaj? Zato što se niko ne buni.\n– A gde je sve to vreme naš Ministar policije, zvani Neša doktor Slina? Pa u VIP loži, kako i dolikuje jednom visokom državnom funkcioneru. I tu ništa ne bi bilo čudno da u toj istoj loži nije bio čovek koji je daljinskim rukovodio letelicom. Da, da, rođaci, nemojte se ništa čuditi. Hajde što za više od sedam meseci nije pripremio utakmicu visokog rizika, hajde što nije sprečio provokacije pre utakmice, hajde što nije sprečio provokaciju na samoj utakmici koja je mogla imati daleko teže posledice, hajde što mu najveći huligan koji treba da je bar u kućnom pritvoru upada na teren (osim ako njegovo nonšalantno kretanje po terenu nije takođe izrežirano), hajde sve, ali da sedi u neposrednoj blizini čoveka koji upravlja letelicom, a koji je američki državljanin koji se nikako nije smeo nalaziti u toj loži? Kako je taj američki državljanin, za koga se ustanovilo da je, eto slučajnosti, brat premijera Albanije koji treba da nam uskoro dođe u posetu posle 70 godina od njegovog prethodnika, uopšte uspeo da UĐE u VIP ložu? I kako je onaj lik upao u kabinu RTS-a i vikao nešto za našeg presvetlog i vazdan prepodobnog premijera? Nisam razumeo šta je vikao, Vučića mi, ali sam danas rano ujutru pročitao da je “ekspresno uhapšen“, za šta će Neša doktor Slina verovatno biti odlikovan od strane preCednika. A zašto je važnije da se hapse oni koji govore nešto protiv premijera nego tajkuni koji ojadiše zemlju i teroristi koji bez karte upadaju u VIP ložu na stadionu gde je predsednik sa svitom? Zato što se niko ne buni.\nDoduše, taj brat premijera Albanije jeste uhapšen, ali je pušten zbog štrajka advokata, kao što su i letelica i zastava predati delegatu na utakmici, a u stvari nisu (još umalo komesar za bezbednost FSS nije dobio batine u šiptarskoj svlačionici kada je tražio da mu se letelica preda), kao što je i Neša Slina doktor, a u stvari…\nU stvari, izgubih skoro čitav dan da bih dokazao u kakvoj “kora od banane državi“ živimo, kao da to bez mene niste znali. Da živimo bar u “banana državi“ ministar policije koji nas je pun samopouzdanja uveravao da postoje tri prstena obezbeđenja oko stadiona (prstena, ne prstenca, dobro sam napisao), da ni muva ne može da proleti bez legitimisanja, da nikom ništa ne sme da se desi, da će utakmica proteći bez ikakvih incidenata, posle gore navedenih propusta bi sam podneo ostavku (mislim da ima nešto drugo umesto sline). U nekim uređenim državama bi odmah tu noć bio smenjen zajedno sa komplet kabinetom, načelnicima beogradske policije, kao i nekima iz službi bezbednosti. Naravno, ujutru nas nije sačekala ni ostavka, ni smena ministra policije već njegova izjava koja je uvreda za ljudski intelekt, kojom je najveći problem sinoć prepoznao “u izostanku reakcije javnog servisa, NVO i udruženja novinara na vređanje premijera Aleksandra Vučića“.\nU nekim uređenim državama bi bio smenjen i Ministar spoljnih poslova zbog svojih glupih izjava, a i Ministar informisanja koji danas nije uradio ništa da opovrgne deo netačnih informacija u stranim medijima. U nekoj uređenoj zemlji ne bi se tražio izgovor da se ODLOŽI poseta premijera Albanije posle 70 godina već bi mu se posle ponižavajućih izjava nakon prekida utakmice zabranila bar još toliko. U nekoj uređenoj zemlji bi taj “oštri demarš“ bio upućen ne samo ambasadi Alabnije već i ambasadi Amerike čiji je državljanin napravio incident, koja se, gle čuda, odmah ogradila od događaja na utakmici iako je za to niko nije ni pitao.\nNaravno da je incident koji nikakve veze sa utakmicom nije imao bio izrežiran, ali je evidentno da su sve službe zakazale u njegovom sprečavanju, zbog čega sada UEFA mora da nađe drugog krivca kako bi opravdala svoju neodgovornost u organizaciji kvalifikacija, a mi moramo da pijemo “bendžose“ ili rakiju (a neko oboje) da bi bar na trenutak zaboravili poniženja koja nam konstantno priređuje sopstvena država. Neki kažu da je to sve zbog dolaska Putina, neko kaže da je to zbog Vučićevog albanskog porekla, a neko da je to sve “deža vi“ onoga što tek treba da se desi na ovim prostorima.\nMeđutim, ima i onih koji će reći da je to sve zbog toga što u “kora do banane državi“ niko za učinjene propuste već decenijama ne odgovara. A zašto ne odgovara? Zato što se niko ne buni.\nBroj pregleda 2.348\n1. maja 2017. 12. januara 2019. 5\nKo to ponovo pali balkansko bure baruta? Broj pregleda 3.784\n18. marta 2017. 18. marta 2017. 1\nU Srbiji moraš da poludiš da bi bio normalan. Broj pregleda 4.822


Igrajte Darwin Project besplatno tokom vikenda - Smedia\n20.01.2018 | 19:30\n20.01.2018 | 19:40\nIgra je smeštena u surovom zimskom krajoliku Stenovitih planina, gde se 10 učesnika bori za život i protiv smrzavanja. Tragovi u snegu omogućavaju pronalazak suparnika, a takođe postoji i blaži pristup koji zahteva postavljanje zamki. Pošto je u pitanju zaplet sličan nekim rijaliti emisijama, jedan od igrača preuzima ulogu producenta i samim tim i kontrolu nad arenom, tako što može menjati uslove na njoj, bacati bombe i još dosta toga.\nSem promocije igre, jedan od razloga za održavanje besplatnog vikenda je testiranje novog sistema – Live Spectator Interactions – koja gore spomenutor “producenta” pretvara u most između...


KOMUNIKACIJA NA MATERNJEM JEZIKU I PISMU Novo ćirilično pismo od 27. januara na internetu - Srpskainfo\nFondacija "Registar nacionalnog internet domena Srbije" (RNIDS) 27. januara obilježiće devet godina od početka registracije .srb domena, a korisnicima interneta pokloniće još jedno ćiriličko pismo – Orto RNIDS.\nTo pismo je izrađeno u saradnji sa organizacijom “Tipometarovo pismo” i biće predstavljano tokom onlajn skupa “Ćirilica u digitalnom svijetu, zakazanog za 27. januar, objavio je RNIDS na svom sajtu.\nOrto RNIDS je drugo po redu pismo srpske ćirilice napravljeno prevashodno za upotrebu na internetu i putem digitalnih kanala komunikacije koje RNIDS, povodom obeležavanja godišnjice .srb domena, poklanja.\nZa razliku od Areal RNIDS, predstavljenog u januaru prošle godine, slabserifnog tipografskog pisma, Orto RNIDS je sanserifno tipografsko pismo humanističkog tipa, navodi se u saopštenju.\nKarakteristike novog pisma predstaviće docent na Fakultetu primenjenih umetnosti u Beogradu i autor fontova Ana Prodanović.\nTokom onlajn skupa 27. januara, naučni saradnik na Institutu za srpski jezik SANU Svetlana Slijepčević Bjelivuk održaće predavanje o tome koliko je internet izmijenio srpski jezik.\nTema predavanja biće i kako se komunikacija na maternjem jeziku i pismu izmijenila pod uticajem onlajn sredstava komunikacije i može li se i koliko braniti jezička baština od takvih uticaja.\nKakva je uloga ćirilice u poslovanju imajući u vidu oslonjenost modernog poslovanja na internet, kako i koliko robne marke, privreda i institucije tržišno komuniciraju na ćirilici, koliko je korišćena u dizajnu, šta su izazovi, a šta prednosti upotrebe ćirilice, takođe će biti teme skupa.\nNovi fontovi Orto RNIDS biće dostupni za preuzimanje sa RNIDS-ovog sajta 27. januara po završetku onlajn skupa, koji je zakazan za 11.00 časova.\nDigitalna Srpska ćirilicainternetpismo\nBećković o zakonu “Hrvatska bi mogla da zaštiti ćirilicu prije nego Srbija”\n"Sarajevo je više otvoreno za Arape, NEGO ZA SRBE" Glavaš pita Incka zašto ne reaguje zbog progona ćirilice iz glavnog grada BiH\nNAJAVIO PAKET POMOĆI Vučić: Čeka nas bolja godina\nOlakšica za korisnike: Instagram sada prevodi priču na više od 90 jezika\nPOPULARNOST SVE VEĆA Snepčet bilježi najveći rast, sada ima 293 miliona korisnika\nDrugi u posljednja dva mjeseca: Globalni pad internetskih servisa ostavio hiljade korisnika bez mreže\nHeloAp je privatna društvena mreža bez oglasa


Indija postaje svjetski epicentar zaraze | Trend Radio Velika Kladuša\nIndija postaje svjetski epicentar zaraze\nIndija je u posljednja 24 sata registrovala 78.357 novih slučajeva korona virusa, pa je ukupan broj oboljelih iznad 3,7 miliona, dok vlada olakšava ograničenja uvedena zbog pandemije kako bi pomogla napaćenoj ekonomiji. Indija, država sa 1,4 milijarde ljudi, brzo postaje svjetski epicentar koronavirusa. U posljednje tri sedmice, Indija je prijavljivala najveći broj novozaraženih na dnevnom nivou, i po trenutnoj stopi vjerovatno će uskoro biti ispred Brazila i Sjedinjenih Država po ukupnom broju zaraženih.\nMinistarstvo zdravlja je danas saopštilo da je 1.045 ljudi umrlo od posljedica korona viriusa u protekla 24 sata, što je ukupno od izbijanja pandemije 66.333. Prema podacima sa Univerziteta Johns Hopkins Indija je po broju umrlih treća država u svijetu.\nIndija trenutno radi 100.000 testova dnevno, ali stručnjaci kažu da to nije dovoljno, to je i dalje 32.000 na milion, što je manje nego što se radi u SAD, zemlji sa najviše zaraženih.\nIndijski savjet za medicinska istraživanja saopštio je danas da je zemlja sprovela skoro 44 miliona testova na virus od početka pandemije.


Vakcina protiv korone: Kada ćemo je imati? - Kameleon M&M\n- Kategorija: Pandemija, Svijet, U fokusu\nSvakog dana stižu novi podaci o naučnim laboratorijama koje ubrazno rade na vakcini protiv korona virusa, i dok su u Kini i SAD počela prva testiranja na dobrovoljcima, rješenje traže i Nijemci, Rusi, Izraelci, Kanađani. Statistike broja oboljelih ih dodatno požuruju – do danas je potvrđeno više od 416.700 slučajeva zaraženih u svetu, a umrlo je više od 18.500 hiljada ljudi\nSvijet se uključuje u takozvano „solidarno ispitivanje“ za potencijalnu terapiju protiv koronavirusa – koje je pokrenula SZO, a do sada je 10 zemalja potvrdilo učešće u testiranju četiri već postojeća lijeka. Među njima je i „remdesivir“, eksperimentalni lijek razvijen tokom epidemije ebole u koji svjetska javnost danas polaže najviše nade.\nPrvo izlječenje remdesivirom proglasili su Italijani, nakon što je pacijent (79) zaražen virusom COVID-19, tretiran ovim lijekom i dva puta nakon toga pokazao negativan rezultat na koronu.\nIstovremeno, kineski zvaničnici tvrde da se japanski lijek “favipiravir” poznat i kao Avigan, pokazao efikasnim u suzbijanju korone. Ovaj lijek protiv gripa proizvela je Toyama Chemical, podružnica kompanije Fujifilm koja je, osim po fotoaparatima, sada poznata i u farmakologiji.\nZdravstveni i farmakološki eksperti su, međutim, trenutno skeptični po pitanju ponašanja bilo kojih od navedenih medikamenata kada bi se našli u širokoj upotrebi. “Moramo biti sigurni da je vakcina apsolutno sigurna. Trebat će nam bar godinu dana. Naći ćemo vakcinu, ali moramo izaći i uraditi šta je neophodno”, rekao je izvršni direktor Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) Dr Mike Ryan.\nSvi pomenuti lijekovi zapravo su razvijani za liječenje drugih bolesti, a trenutno je čak 39 projekata prijavljeno da radi na pronalasku vakcine protiv koronavirusa. Iako konkretnog rješenja još nema, u Kini i SAD su već počela klinička ispitivanja na dobrovoljcima, dok Rusi testiraju prototipe potencijalnih vakcina na životinjama. Do vakcine za široku upotrebu, međutim, bit će potrebno minimum 12 do 18 meseci.\nTo je potvrdio Siegfried Throm iz Saveza istraživačkih farmaceutskih kompanija u Njemačkoj, koji kaže i da trenutno mnoge firme i naučne organizacije širom svijeta žele razviti vakcinu protiv korone. “To je dobro, jer što više firmi se angažuje, tim su veće šanse da se vakcina brzo proizvede“, kaže on.\nKanadska kompanija Medicago, u kojoj vlasnički udeo od 30 odsto ima Philip Morris koji, atipično za duhansku kompaniju već više od deceniju intenzivno investira u nauku i tehnološki razvoj, među prvima je ponudila rješenje za tretman koronavirusa. Ova biotehnološka kompanija je brzo došla do rješenja zato što kao bioreaktor za vakcinu koristi biljku duhana umjesto kokošijih jaja, koja se uglavnom koriste prilikom tradicionalnog izvođenja lijeka. Projekat Medicaga je također među nekoliko kandidata kojima će biti raspodeljeno 192 miliona dolara sredstava za istraživanje, u okviru Strateškog inovacionog fonda COVID-19 u Kanadi.\nNjemačka farmaceutska kompanija CureVac, iza koje stoji Dietmar Hopp, njemački milijarder i vlasnik fudbalskog kluba Hoffenheim, svoju vakcinu očekuje na jesen.\nStručnjaci navode da usljed pandemije i trke među farmaceutskim kompanijama, razvoj vakcine neće trajati više godina, kao što je obično slučaj. I naglašavaju da lijek ne smije biti dostupan samo privilegiranimm pojedincima ili državama. Zato su spekulacije o Trampovom potencijalnom otkupu vakcine naišle na veliku osudu globalne javnosti, a čelnik CureVac-a, kome je navodno ponuđen novac, izjavio je da će, ukoliko im bude pošlo za rukom da je razviju, vakcina biti dostupna cijelom svijetu.


Tanjug 28. decembra 2020. 11:48\nNJUJORK – Pandemija kovid-19 gurnula je globalnu ekonomiju u jednu od najgorih recesija ikada, i još uvek je neizvesno kada bi moglo da dođe do potpunog oporavka privredog oporavka.\n„Otkriće vakcine je snažan podsticaj za opravak, ali tek 2022. godine“, ocenili su ekonomisti Siti banke u decembarskom izveštaju, dodajući da će, ipak, „u 2021. biti jasnog poboljšanja“ globalne ekonomije, delom i zato što „nije teško biti bolji od 2020“.\nTako će, prema podacima Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) godišnji pad evrozone u 2020. godini iznositi gotovo 8,0 posto, Japana 5,0, SAD-a oko 4,0 procenta, a jedino će KIna zabeležiti rast od 1,8 odsto.\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) procenjuje da bi globalna privreda mogla ove godine da potone za 4,4 posto, nakon čega bi 2021. trebalo da usledi rast od 5,2 procenta. Fond je, međutim, upozorio da će, uprkos tome što je svetska ekonomska aktivnost počela u oktobru da se oporavlja, povratak na nivo pre pandemije biti „dug, neujednačen i neizvesan“.\nPrema podacima Svetske turističke organizacije Ujedinjenih nacija, do 1. novembra je više od 150 zemalja i teritorija ublažilo mere ograničenja vezane za kovid, ali su na snazi još uvek mnoge restrikcije koje se odnose na prekogranična kretanja.\nPrema izveštaju OECD-a, u nekim zemljama su negativni efekti kovida-19 na tržište rada na samom početku bili „deset puta veći od onih zabeleženih u prvim mesecima globalne finansijske krize 2008.“.\nTakođe, gotovo sve ekonomije sveta ulaze u Novu godinu sa primetno većim dugovima jer su vlade povećale zaduživanje i rashode za očuvanje radnih mesta i zadržavanje radnika na poslu. Globalno, ukupni pakteti mera za ublažavanje ekonomskog udara pandemije dostigli su 12 biliona dolara, procenio je MMF u oktobru.\nPrema procenama MMF-a, javni dug razvijenih zemalja će u tekućoj godini iznositi preko 120 odsto BDP-a, pri čemu će najviši nivo duga od gotovo 140 procenata BDP-a imati SAD, zatim evrozona oko 98 posto, Kina 80, a zemlje u razvoju 70 procenata.\n„S obzirom na to da su mnogi radnici i dalje nezaposleni, da se mala preduzeća bore sa problemom likvidnosti i da će 80 do 90 miliona ljudi verovatno pasti u ekstremno siromaštvo 2020. kao rezultat pandemije, čak i nakon dobijanja dodatne socijalne pomoći, prerano je da države uklinu vanredne mere podršku”, ističe MMF.\nAmeričke Federalne rezerve, čija monetarna politika utiče na ekonomije širom sveta, spustila je kamatne stope skoro na nulu i obećala da ih neće podizati sve dok inflacija ne pređe targetirani nivo od 2,0 procenta.