"Da promenim zemlju zbog poreza? Otac mi je rekao: 'Ovde si roðen, ovde ostaješ'" - B92\n"Da promenim zemlju zbog poreza? Otac mi je rekao: 'Ovde si roðen, ovde ostaješ'"\nItalijanski teniser Fabio Fonjini otkrio je zanimljive detalje iz svoje karijere.\nLN Izvor: B92 èetvrtak, 17.09.2020. | 17:29\nПа шта да мења кад су му и главни спонзори итлаијанске фирме, Армани, шпагете, ... Спонзорима се не исплати да шаљу паре напољу.\n(mr, 18. septembar 2020 13:24)\nObièna glupost..."ovdhe su roðen, ovdije ostaheš".\nTo više ni na filmovima bend..\nU ostalom Ðokoviæ je uplatio Italiji 1.000.000€, kolko je taj "patriota"\n(Stav, 18. septembar 2020 10:05)\nRodjace, za pare koje zaradjujes od tenisa nije ni isplativo da menjas drzavu. Ako aludiras na Novaka, smesno je porediti nekog ko je zaradio 150 miliona i ustedeo 70, od tvoje matematike!!\n(bax, 18. septembar 2020 08:37)\nA Srðan glumi patriotu...,\n(Vaso, 18. septembar 2020 07:58)\nA vi d¿oresi kao slušate roditelje?\n(Bruks 021, 18. septembar 2020 07:13)\nKada ga je pre par dana na finjaka uporedio sa Kirjosom oko onog incidenta, ja dobih gomilu minusa, kao nisam shvatio šalu. Evo ga sad, ponovo ga na finjaka spušta, zna se i koga najviše.\nNije on baš tako sladak, zafrkant jeste, Nole je "cool" sa njim, ali...\n(Darko, 18. septembar 2020 00:38)\nIvek bio i bice, za vek vekova!\n(Milan_PT pseudologija fantastika, 17. septembar 2020 23:18)\nPa dobro svako ima pravo da zivi gde hoce, nas Nole je malo tamo malo ovde ali je donirao toliko mnogo u Srbiji i pomogao toliko mnogo da je ne bitno vise spomenuti njega u bilo kom kontekstu jer je platio vise od nas svim svojim donacijama i kroz fondaciju...\nMaria Sarapova je Ruskinja koja je najveci deo zivota provela u Americi i opet ne predstavljala Rusiju, Doncic je Srbin etnicki ali se oseca Slovencem i tu zemlju predstavlja i to sve treba postovati, tako i Nole Srbin samo ima vise adresa.\n(ElHombre, 17. septembar 2020 19:21)\n*je predstavljala Rusiju, pardon.\n(ElHombre, 17. septembar 2020 22:57)\nOvo tvoje "zgubidan" èista je besmislena imitacija, ko zna èijeg jezika, kaže se - danguba. A termin dangube može da se zameni imenicom noloman, to je reè koju je i Vuk St. Karadžiæ uneo u svoj "Srpski rjeènik". Prvo izdanje "Rjeènika" izašlo je 1818. godine i sadrži u sebi 26.270 reèi, meðu njima je i reè nolomani.\n(Mali Budo, 17. septembar 2020 19:58)\nEvo ga opet Mali Budo, propali student književnosti sa Filološkog, da prosipa nepotrebne podatke sa Vikipedije i da se blamira nepoznavanjem iste te književnosti. Njemu je hrvatska reè "zgubidan" besmislena imitacija ko zna kojeg jezika??? Ko je shvatio šta je hteo da kaže, svaka mu èast.\nA da je propao student književnosti svedoèi podatak da još nije stigao da proèita "U registraturi", gde je "Zgubidan" nadimak oca glavnog junaka Ivice Kièmanoviæa. Da je barem odgledao izvrsnu TV seriju gde je briljirao Rade Šerbedžija, i u ulozi Zgubidana, neponovljivi Fabijan Šovagoviæ...\n(Milan_PT, 17. septembar 2020 22:46)\n@Slovenac s time da Novak ima otvorene biznise po Srbiji pa svejedno placa porez i u Srbiji\n(kad vas toliko muci to, 17. septembar 2020 22:33)\n@Srle, nije bitno samo drzavljanstvo. Ako ti radis vani, plus vani i zivis, preneo si svoj ekonomski interes van maticne zemlje. I ne moras nista njoj vise placati. Toliko o "nemogucnosti" izbegavanja placanja poreza za Novaka.\n(Slovenac, 17. septembar 2020 22:24)\nNazalost, mesto zverev i sapalov da igraju za Rusiju, oni igraju za njemacku i kanadu, kao i Raonic, a roditelji zvereva su bili sovjetski teniseri!\n(miki, 17. septembar 2020 22:10)\n@calcio fan da Novak nije Srbin ne bi vi ovoliko pljuvali po njemu, videli smo da se isti kompleksasi javljaju i kad je Kecmanovic osvojio, znaci nije problem Nole, vec nesta drugo\n(vec smo navikli na vase komplekse susjedi, 17. septembar 2020 22:02)\n@calci fan da Novak nije Srbin ne bi vi ovoliko pljuvali po njemu, videli smo da se isti kompleksasi javljaju i kad je Kecmanovic osvojio, znaci ije problem Nole, vec nesta drugo\n(kompleksi, 17. septembar 2020 21:59)\nAj ne lupetaj gluposti i dezinformacije zivota ti. Znamo da seces vene na Nola, ali ga pretera.\n(Jovan, 17. septembar 2020 21:43)\nOvaj mi malo vise maneken nego teniser a u drugim zemljama je pitanje dal bi nasao nekog da mu radi obrve.\n(pera Lozano, 17. septembar 2020 21:22)\nVaxilar odseli se odavde i neces placati ovde negde drudge da\n(desa, 17. septembar 2020 21:02)\nA zašto nijedan od "poreskih struènjaka" sa sajta ne ode u Poresku upravu i ne prijavi Novaka zbog neplaæanja poreza?\nZato što znaju da je jedna stvar anonimno lupetanje na sajtu B92, a plaæanje poreza veoma veoma ozbiljna stvar. Još u XIX veku Oskar Vajld je rekao da su u životu samo 2 stvari neizbežne: smrt i porez.\nNovak plaæa porez u zemljama gde ostvari zaradu, a to nije Srbija. U Srbiji ništa ne zaraðuje. Firma Family Sport je prijavljena na njegovog oca i brata i oni plaæaju porez. Na nekretnine u Srbiji i oni i Novak plaæaju porez.\nPošto nema nikakvu zaradu u Srbiji, Novak nema obavezu èak ni da podnese prijavu. A da je kojim sluèajem umesto u Monaku, prijavljen u Beogradu, opet ne bi plaæao porez, jer je oko 40% zarade veæ ostavio u SAD, Australiji, Velikoj Britaniji, Francuskoj. Pošto su tamo stope poreza veæe od srpske (20%), onda nema doplate poreza. Da je tamo stopa poreza manja od naše, onda bi morao da doplati Srbiji do 20%. Kad bi u Srbiji stopa poreza na velike sume bila 50% i viša, kao u Austriji ili Švedskoj, onda bi Novak rezident Srbije bio i naš poreski obveznik...\n(Milan_PT, 17. septembar 2020 20:55)\nNovakovi roditelji nisu bili siromašni. Vjerovatno su dosta radili ali su imali para da malon Novaku priušte Jelenu Gencic za trenera. Da ga vode po turnirima i u zemlji i inostranstvu.Tenis na svjetskom nivou mogu da igraju samo oni èiji roditelji imaju para za to.U svakom sluèaju prije nego postignu neki zapažen rezultat. Plaæanje poreza!? Ispravan izgleda komentar Fonjinijevog oca (iako je bogataš) da onaj tko placa veliki porez i zaradjuje mnogo pa prema tome moze ugodno da živi.\n(Goran, 17. septembar 2020 20:46)\nZato što je Novakov tata morao da uzme 3m e od zelenaša, a TSS nije hteo da da ni dinar za razvoj igraèa. Zato i treba da daje novac po evropskim državama. Da je pametan nikad i da ne doðe...\n(pedja, 17. septembar 2020 20:42)\nBitna razlika izmeðu Novaka i Rafe je što je Rafa odrastao u daleko razvijenijoj zemlji po svim aspektima. Novak nije dao kroz porez koji æe otiæi pitanje je kome veæ kroz humani i sportski fond. Glavno je to što je Nadal dobio daleko više od Španije nego Novak od Srbije. Daj ljubav i pažnju i isto æe da ti se vrati. A Novak je svakako "uzvratio" odnosno on je napravio jedini korak u odnosima njega i njegove otadžbine. Što se mene tièe, Srbija je dužna Novaku i to poprilièno! Zamislite da iz svake države na ovom svetu znaju Srbiju po Novaku Ðokoviæ. Neki ljudi iz tih država nas jedino po tome i znaju.\n(Novak Ðokoviæ, 17. septembar 2020 19:51)\nOk, a sto onda ti i ja MORAMO da placamo porez, a on ne mora? Po cemu je on vise drzavljanin. ego ti i ja? Ni po cemu. Nek ga plati\n(vaxilar, 17. septembar 2020 20:25)\nNole dont like this\n(Joker, 17. septembar 2020 20:18)\n@voja, gde si ti tako dobro opismenio?\n(Slavisa V., 17. septembar 2020 20:02)\nJumko, Mikii i kompanija like this.\n(Zuba, 17. septembar 2020 18:20)\n(Srki, 17. septembar 2020 19:47)\nPrijatelju mene niko ne placa. Kod vas ima milion botova na komentarima. Ja nisam jedan od njih. Volim procitati vijesti iz susjedstva i vidjeti kako ljudi razmisljaju. Te sportase sam naveo kao primjer gdje je drzava zakazala a trazi dio kolaca. S kojim pravom? U HR nema poreza na imovinu. Ne znam kako je to regulirano kod vas. Znam samo da su npr. Sasa Popovic ili Brena kupili nekretnine u HR. Kupili ,ne ukrali. Platili porez na promet nekretnina ili cak i PDV(25%) ako se radilo o novogradnji. Ako ti znas da je Djokovic na neposten nacin dosao do imovine u Srbiji ili da je nesto izvarao drzavu po pitanju poreza prijavi ga brate. Meni drzava uzme na godisnjem nivou debele pare. Mirovinsko i zdravstveno bih platio i sam bez problema ali kad mi naplate porez na prihode po najvecoj stopi a ja pare zaradio tukuci more po bijelom svijetu dodje mi da se upucam.Stalno na brodu ,kopno vidis ali prilikom ukrcaja ili iskrcaja moras biti na brodu. Uzmes teret i plovis dalje. I onda ti se drzava javi u 2. mjesecu da predas poreznu prijavu i platis porez. Moja tetka je zaradila penziju u CH.A HR uredno uzima par hiljada kuna mjesecno? Zasto? Jer je drzavljanin neke drzave u kojoj zivi a nema dana radnog staza ni u SFRJ ni u HR. O tome govorim.\n(Max, 17. septembar 2020 19:46)\nViše je Nole dao kroz svoj fond, nego Nadal za porez.\n(saša, 17. septembar 2020 19:20)\ndao, ali koalama u australiji... srbiji tesko\n(peta mesna, 17. septembar 2020 19:43)\nNovak pare od turnira ne zaraðuje u Srbiji. Da li znate jednog gasterbajtera koji porez na svoju zaradu plaæa u Srbiji? Ne. Svi plaæaju u zemlji u kojoj zaraðuju novac. Na us openu se 30% od novca odmah vrati državi. Od preostalih 70%, što je zarada možeš da radiš šta hoæeš. Pravo pitanje je što u našoj zemlji ne moze da bude porez za sportiste kao u Monaku. Pa da kod nas dolaze stranci da ostavljaju pare.\n(Mišel, 17. septembar 2020 19:41)\nKad je covek rodjen u najlepsoj zemlji na svetu, na obali mora, u san remu.. Zemlji poznatoj po vrhunskom sportu.\nBatalite poredjenja sa Novakom, iz ove prcije je svako kome nije stalo do kafica sokiæa utekao cim je pare zaradio\n(Prof Zez, 17. septembar 2020 19:40)\nNovakovi navijaci su ga u pocetku zvali Nolo, sto mnogo govori o njima. Tako da Nolo je ipak Nolo.\n(Srki, 17. septembar 2020 19:39)\nPrebacivanjem prebivališta u Monte Karlo državljanin Srbije ne može da izbegne obavezu plaæanja poreza u Srbiji na svoj svetski dohodak jer Srbija nema potpisan ugovor sa tom zemljom o izbegavanju dvostrukog oporezivanja.\nDakle teniser koji je državljanin Srbije treba da prijavi Srbiji svoj svetski dohodak i plati porez na njega, ukoliko dohodak nije steèen radom u nekoj od država sa kojima Srbija ima potpisan ugovor o izbegavanju dvostrukog oporezivanja.\nSpisak država se nalazi na sajtu Ministarstva finansija. Monte Karlo nije na tom spisku, jer nijedna država takav ugovor ne želi potpisati sa njima jer za bogate imaju bukvalno nulte poreze ako kupe nekretnine kod njih i prijave boravak.\n(Srle, 17. septembar 2020 19:36)\nPa šta ako Nolo plaæa porez u Monaku ? Tamo gde ima tu i presipa. Ne daj se Nolo,šampione naš !\n(Jagnjoslav, 17. septembar 2020 19:36)\nFonjini je inaèe iz Ligurije - dakle njemu bi bilo isto da živi u Monte Karlu, koji je na oko 60 km od njegovog rodnog mesta. Ovo je dakle stvar principa - svaka mu èast, i njegovom ocu.\n(Karlo Prvi, 17. septembar 2020 19:36)\nKaze Fonjini kome je cale milijarder poslednjih 15 godina i kome je Italija omogucila da to i postane. Ja dobijem otpremninu 45000 eura po ugovoru, drzavi moram petinu da dam. I to kojoj drzavi?\n(Djordje Delic, 17. septembar 2020 19:35)\nAj sto je drzavala ulagala u njega, nego ne znam dal bi bila ista prica da si broj jedan pa da vidis kolki je porez\n(alsa, 17. septembar 2020 19:27)\nOvde si roðen i ovde moraš da ostaneš. Plaæaæeš bogatstvo? To znaèi da si i zaradio bogatstvo. "I imaæeš unutrašnji mir" - u prevodu, ne treba ti Pepe xD\n(Salle, 17. septembar 2020 19:22)\nKad neko napise 'Nolo' onda znam koliko valja tj nista nevalja obrazovni sistem kod nas. Ljudi, mi u 2020 godini mi imamo polu pismene ljude koji jos ne poznaju gramatiku. Verovatno izgovori su sledeci: tako kod nas u kraju pricaju vec vekovima...itd, stvarno tuga a sto je najgore koliko god upucivali te ljude da grese u izgovoru oni iz inata teraju isto, zato cemo imati ovako pismene ljude i u 2120 godini a i dalje...da nije tuzno bilo bi smesno.\n(voja, 17. septembar 2020 17:59)\nKad neko pametuje drugima oko pravopisa, a "ne valja" pise spojeno, to je znak da je vrag odneo salu.\n(Mikii, 17. septembar 2020 18:52)\nNe moze da shvati da je Nolo posprdan nadimak. Sta ce mucenik...\n(Kukatilo, 17. septembar 2020 19:22)\n@ "Nivakova razumna odluka je bila da ne placa porez magarcima koji ce to da stave u dzepove svojih svalerki. Milion puta vise je dao kroz svoj dobrotvorni rad. Koliko je samo skola opremio i dece na lecenje poslao.?Plakacete kad ga ne bude bilo, on vam je anestetik za bedu u kojoj zivite. Srbin iz Splita velika mi.....\n(Splicanin, 17. septembar 2020 18:11)"\nMa ajde...dobrotvorni rad?\nPorez je zakon...zakon mora da važi za sve pa i za njega. Ako posle plaæenog poreza hoæe da se bavi dobrotvornim radom niko mu ne brani.\nJe li Možeš ti da izabereš da daješ u dobrotvorne svrhe onoliko koliko ti proceniš da ti je ok umesto što moraš da platiš porez?\nNe možeš naravno...tako ne može ni Nolo osim ako ne pobegne (da, pobegne) u neki poreski raj.\n(marko_sthlm, 17. septembar 2020 19:21)\nBravo.. A ne.. Ko.. Neko.. Svaka.. Cast\n(Milos, 17. septembar 2020 19:17)\nU Srbiji je manji porez na zaradu nego u schwitzi pa ti vidi, Znaci u Srbiji je 10%, ali je i to puno da plati onaj ...\n(Sandzaklija, 17. septembar 2020 19:16)\n@ "Kad neko napise 'Nolo' onda znam koliko valja tj nista nevalja obrazovni sistem kod nas. Ljudi, mi u 2020 godini mi imamo polu pismene ljude koji jos ne poznaju gramatiku. Verovatno izgovori su sledeci: tako kod nas u kraju pricaju vec vekovima...itd, stvarno tuga a sto je najgore koliko god upucivali te ljude da grese u izgovoru oni iz inata teraju isto, zato cemo imati ovako pismene ljude i u 2120 godini a i dalje...da nije tuzno bilo bi smesno.\n(voja, 17. septembar 2020 17:59)"\nMnogima je to cinièan i ironièan naèin da iskažu koliko "visoko" mišljenje imaju o Nolo-u...recimo meni.\nDruga stvar je ta što je njemu ime Novak...nadimak je i mogao da mu bude baš Nolo jer ne postoje gramatièka pravila o tome šta može a šta ne može da bude nadimak. Baba je mogla da ga zove i Noki, Noko, Novo itd...itd.\n(marko_sthlm, 17. septembar 2020 19:16)\nCovek se rodio u San Remu, a zivi sada malo dalje, isto na obali Arma Di Taggia, predivan kraj. I sto bi onda isao u MC npr. E sada bas ne znam poreske propise u Italiji, no vidim da su se Beretini i Siner preselili u MC,a vecina ostalih tenisera iz Italije i dalje imaju tamo prebivaliste, tako da ima lgike u tome da i dalje ima prebivaliste u Italiji.\n(Hak Fin, 17. septembar 2020 19:14)\nA ne kao pojedini...nek se prepoznaju sami, a i njihovi idolopoklonici.\n(marko_sthlm, 17. septembar 2020 19:10)\nPa nego, a ne kao srpski kip Nolo.\n(Torcida Sandzak, 17. septembar 2020 19:08)\n(Cinik po difoltu, 17. septembar 2020 19:08)\nPozivaš na neplaæanje poreza? Pozivaš na kršenje zakona? Ti si za æorku!\n(Srki, 17. septembar 2020 19:07)\nFabio zaradio 96 miliona! Pa ti vidi bato\n(weezer, 17. septembar 2020 19:04)\nZato što se u Italiji zna gde idu pare od poreza (šmajser, 17. septembar 2020 18:19)\nNaravno da se zna! U BUNAR BEZ DNA.\n(guska koja je spasla Rim, 17. septembar 2020 19:03)\nJa sam govorio o IMOVINI koju ima u Srbiji, a ti prièaš o Moniki Seleš, Janici Kosteliæ, Mesiju, Ronaldu i porezu na zaradu. Ko vas plaæa da stalno spinujete i menjate temu!?\n(Srki, 17. septembar 2020 19:02)\nNovak se uèio sam,nije ga uèila neka fakulteta, zaradio pare u tudjini,zašto bi te pare morale biti srpske?\nDa bi on otvorio neku trgovinu ovde, pa bi samo srpski narod kupovao od njega, razumem da plaæa porez u Srbiji, ali njemu ne plaæa srpska raja pare sponzora i karte za teniske turnire!\n(istinabre, 17. septembar 2020 19:02)\nSvi vi koji kažete da Srbija ništa nije dala Novaku dok je bio deèak treba da se setite tog vremena. Kad je on odrastao, bio je haos, ratovi, sankcije, nestašice robe, hiperinflacija, kriminal. I u tim okolnostima da se pomaže razvoju škola tenisa i mladih talenata?\n(iks, 17. septembar 2020 19:01)\nOvaj lep musksrac je super, pratim ga dugo na drustvenim mrezama i voli svoju porodicu.\n(IntruderBrokoli, 17. septembar 2020 19:00)\nOtkad je Nole rekao,da navija za Zvezdu tad je poèeo smetati i ovom listu B92 kojeg drže grobari.\n(slaviša šmigiè, 17. septembar 2020 18:59)\nKo igra raju I zanemaruje taktiku....\n(JoC@ Lepak, 17. septembar 2020 18:56)\nZakljucak svih ovih prepucavanje je da Srbi (opet) hoce da se grebu kod gastarbajtera za malo kesa. Zato oni navijaju za Novaka - ali bi jos vise voleli njegove pare!\n(secikese, 17. septembar 2020 18:55)\nJasno mi je da ima zgubidana koji jedva cekaju jednu ovakvu vijest da opletu po N. Djokovicu. Pustite covjeka vise na miru. Sta je on dobio od Srbije? Ili Monika Seles od bivse drzave? Da mu roditelji nisu pekli palacinke na Zlatiboru nikad ne bi bio svjetski broj jedan a ako Bog da i GOAT. Sto se tice poreza trebate znati da se porez placa u onoj drzavi u kojoj je ostvarena zarada. U Njemackoj je stopa reichensteuer( najveca stopa poreza za bogatase,sportase...)45%. U Spanjolskoj je 52%...Zelim reci da je npr. Mate Pavic hrvatski pobjednik muskih parova osvojio na US openu 1/2 od 400k US$ i od te polovine su mu Ameri uredno naplatili porez. Sad bi on jadan trebao prijaviti hrvatskoj poreznoj upravi u godisnjoj prijavi koliko je para zaradio da i oni uzmu svoj dio kolaca. Ne prijavljuju se ljudi u Monaku bez veze. Nisu ovce. Zasto bi oni placali porez i Kurti i Murti a neko nikome. A uz to od tog nekoga nisu nikada vidjeli ni cvonjka. Janica i Ivica Kostelic od HR nisu dobili ni lipe onda kad im je bilo najpotrebnije. Spavali u satorima na snijegu i jeli grah i slaninu. Pomogao im Goran Ivanisevic. A kad su pocele pare i medalje da stizu : prijavila se u Monako da ne placa porez. Ima pravo. Da drzave nisu derikoze ne bi Messi i Ronaldo radili ono sto jesu.Sta bi vi napravili da vam neko uzme pola zaradjenog a da drugi neko ceka da i on stavi prste u pekmez. E zato vam je Nole u Monaku a dusmani neka crknu.\n(Max, 17. septembar 2020 18:52)\nDobro,neko je otisao zivjeti u dr.drzavu,a za svoju gine i osvaja trofeje(citaj No1e),a drugi (citaj Fabio)je ostao "patriota "i samo ucestvuje na turnirima.\n(Kio BL., 17. septembar 2020 18:47)\nmeni je otac rekao ... zaboravih sta, ali bilo je mnogo glupo.\n(singrrr!, 17. septembar 2020 18:45)\nu italiji se pet puta godisnje menja vlada i to nema nikakvog uticaja na zivot ljudi . ZASTO zato sto je italij drzava koja sluzi svojim gradjanima , a u srbiji je obratno .\n(dusan, 17. septembar 2020 18:41)\nКад италијан прича о поштењу.\n(Душан Мајами, 17. septembar 2020 18:40)\nNole ima obavezu jedino prema TK Partizan, gde je ponikao.\n(Realno, 17. septembar 2020 18:39)\nLjudi, kako vam više ne dosadi da kritikujete Noleta zbog Monaka? Kako veæ sve ove godine ne razumete jednu, najvažniju stvar: Moze se zemlja voleti i bez da se voli vlada, politièka struktura i sav taj naš šljam koji raspolaže našim novcem, novcem poreskih obveznika. Da je Nole iz zemlje koja nije korumpirana i koja je ozbiljna, ne bi nikada otišao iz nje. Daje dovoljno novca u dobrotvorne svrhe, sa jasnim ciljem i bez posrednika. Ne meri se ljubav prema zemlji po ljubavi prema poreskom sistemu.\n(Neko iz mase, 17. septembar 2020 18:38)\n@Nimbus4beginners (BTC) Telegram\nO èemu ti prièaš? Onaj neka plati porez Srbiji na imovinu koju ima u Srbiji! Ako ti kupiš stan u Beogradu, a odeš u Monako da živiš, DUŽAN si da porez na taj stan plaæaš državi Srbiji! Ako registruješ firmu u Srbiji, a odeš u Monako da živiš, DUŽAN si da porez na firmu plaæaš državi Srbiji!\n(Srki, 17. septembar 2020 18:36)\nMeni je bolje da ne platim porez državi jer znam da æe da da te pare u staro rusko gvožðe, meni je bolje da Novak onda uzima te milione i daje gde on želi i svi znamo da jeste dao narodu pare koje od države nebi dobili!\nPametan je taj Novak, da ne govorim da jeste napravio neverovatan pomak ka boljoj slici Srba u svetu koja je ta ista politika uništavala godinama! Za to nije plaæen!\n(srbendaodffshore, 17. septembar 2020 18:34)\nDobro istina skoro pa svi navijamo za Denver koji je uradio više nego što se oèekuje jer realno ako uzmu jednu pobedu protiv Lakersa bièe dobro samo,da nemode sramota i peglanja sa 50 razlike za lejkerse svaku utakmicu e vidite u tome je velika razlika kod novaka znaš,da ide na finale i pobedu stvarno je malo tih Mastersa gde nole nije igrao èitave sezone u finalu retko kad u polufinalu i pravo èudo,da rekordi nisu oboreni još kad mu rade stvari kao na us openu ili ostalim slemovima gde namerno rade pritisak kako bi se Novak bavio nekim drugim stvarima kad treba osvojiti Grand slam.\n(slaviša šmigiè, 17. septembar 2020 18:31)\nNije ni igrao to cetvrtfinale RG 2011.Zbog toga je Novak ispao iz ritma i izgubio od Federera u PF i prekinuo niz od 43 uzasopne pobede.Fabio je indirektni krivac za to.\n(Rex, 17. septembar 2020 18:31)\nKad neko napiše Nolo ili Dulo on se sprda sa crnogorcima aman zaman.Kakve veze ima Nolo,Dulo ili Zoæo sa pravopisom. Nista gore od bukvalista, bolje nepismen nego bukvalista.\n(Popa Bebovic, 17. septembar 2020 18:18)\nne mogu se sloziti sa prvom recenicom. prekrstavanjem novaka u nolo ili noleaux, navijaci novakovih protivnika novakovim navijacima nabijaju na nos njegovo crnogorsko poreklo i odlazak u monako zbog poreskih olaksica.\n(Calcio_fan, 17. septembar 2020 18:29)\nDjokovic nije promenio zemlju, samo je prebacio prebivaliste, zbog poreza. Njemu je zastava Srbije na mecu, ne secate se? Da li je to ok sto ne placa ove porez? Ja mislim da jeste. Postupio bih isto i mislim da su licemerni svi koji kazu suprotno. To pricam iz perspektive da je ovo normalna zemlja. A mi smo jos lopovska zemlja gde krade ko stigne i to bi zavrsilo u necijim dzepovima. Dao je on dovoljno ovoj zemlji, i vise nego sto mu je ona vratila.\n(Igor, 17. septembar 2020 18:28)\n@Voja... Jel treba da ti se crta da NOLO opisuje Novaka kao neobrazovanog èoveka koji voli da pametuje. Znaci ko napiše Nolo znaj da ga ne voli... Ja sam jedan od tih koji ga ne voli.\n(Ganci, 17. septembar 2020 18:14)\nNe mogu da verujem da postoje ljudi koji ne kapiraju ovo... al onda opet...ti isti ljudi izglasase ONOGA, pa napunise Marakanu onoj i onima...i na kraju krajeva...obozavaju Noloa :)\n(Radijator, 17. septembar 2020 18:27)\nNemaš pojma. To je portalski sleng. Evo npr Fabio Fonjini je Fonjo.\n(Srki, 17. septembar 2020 18:27)\nTebra Monte Karlo zove\n(Lazni Brkajlo, 17. septembar 2020 18:23)\nProslavio se danas protiv ne pretjerano poznatog Francuza, nije mu se baš igralo, ljenivac...\n(CroFed, 17. septembar 2020 18:22)\nNe slazem se da bi teniseri trebalo da placaju porez od zarade u svojoj zemlji, ukoliko imaju priliku da isti umamje placajuci ga negde drugde. Zeleo bih da onima koji misle da DJokovic treba da placa porez u Srbiji dam nekoliko argumenata koji ptkrepljuju moju tvrdnju. Niko od nas ne placa akcize na gorivo, razne takse, razne poreze, zato sto voli zemlju, vec zato sto to mora. A jos jedan lep primer je pretata za drzavnu televiziju. Lako se moze uociti koliko se ljudi bune protiv toga. Nisu zadovoljni uslugom i nece da daju 200 dinara mesecno. A DJokovic treba da daje milione, zato sto je patriota.\n(Kuki, 17. septembar 2020 18:22)\nNe, ne, neeee, ne kapiraš ti šta je Patriotizam sa velikim P. To je kada odeš u MC, a ovamo u Italiji izigravaš Italijanèinu i angažuješ stotine botova da po celi dan pišu kako si patriota i car.\n(lule, 17. septembar 2020 18:22)\n@A koje si to pare zaradio pa da bi morao da platis "toliki" porez ...hahaha komedija..\n(bata, 17. septembar 2020 17:50)\nza jedan Masters više nego ti u životu.\ninaèe od igre više od 12 miliona evra plus sponzorski ugovori...\n(matori, 17. septembar 2020 18:21)\nNeviðen prostak. Ko razume italijanski još više ga ne vari. Usput, on živi u Barseloni!\nVideæete kad sutra objave kako ga ganja poreska služba\n(SPQR, 17. septembar 2020 18:20)\nA sta fali Monacu?\n(Man, 17. septembar 2020 18:20)\nZato što se u Italiji zna gde idu pare od poreza\n(šmajser, 17. septembar 2020 18:19)\n(Kuki, 17. septembar 2020 18:19)\nKo je to nama bio državljanin Monaka zbog poreza!? haaaaahahahaha\n(Srki, 17. septembar 2020 18:18)\nOvo se prinenjuje u zemljama gde ZNAS ZASTO PLACAS POREZ!\nPogledajte fasade srpskih gradova, prevoz, puteve, politiku i jasno ce vam biti zasto neko ne zeli tu da placa porez ili pak da zivi!\nSvet je veliki a zivot je jedan.\n(Nimbus4beginners (BTC) Telegram, 17. septembar 2020 18:17)\nVojo, polupismen se piše zajedno.\n(ПрофаБЛ, 17. septembar 2020 18:16)\nKad neko napise 'Nolo' onda znam koliko valja tj nista nevalja obrazovni sistem kod nas.\nNije problem (samo) u školi nego u ðacima!\n(Game of Trolls, 17. septembar 2020 18:15)\nNivakova razumna odluka je bila da ne placa porez magarcima koji ce to da stave u dzepove svojih svalerki. Milion puta vise je dao kroz svoj dobrotvorni rad. Koliko je samo skola opremio i dece na lecenje poslao.?Plakacete kad ga ne bude bilo, on vam je anestetik za bedu u kojoj zivite. Srbin iz Splita velika mi.....\n(Splicanin, 17. septembar 2020 18:11)\nTako i treba, tvoja zemlja je tebi puno dala, u njoj si trenirao u mladjim kategorijama i sad treba da se oduzis a ne da odes. sa Djokovicem je stvar potpuno drugacija, njemu Srbija nista nije dala, ignorisala ga je maksimalno, cak su imali i komentare da on nema potencijal da uspe u tenisu itd. Ma dinar im ne treba dati.\n(mag, 17. septembar 2020 17:47)\nU potpunosti se slazem. U Noleta niko nije verovao, roditelji bez finansijskih sredstava. Kod nas se guraju samo oni koji mogu da daju kovertice. Zato se nadam da ce po okoncanju karijere uloziti bar deo novca u mlade nade koje nemaju podrsku a nasa zemlja ih je prebogata!\n(???, 17. septembar 2020 18:06)\nSimpaticni i iskreni odgovori. Deluje kao dobar covek.\n(esco, 17. septembar 2020 18:02)\nEh Nolo, Nolo...\n(Djordje, 17. septembar 2020 18:01)\nKako je veliki patriJota dozvolio svom sinu da promeni mesto prebivalista?\n(pik, 17. septembar 2020 17:57)\nA koje si to pare zaradio pa da bi morao da platis "toliki" porez ...hahaha komedija..\n(cipiripi, 17. septembar 2020 17:49)\nŠta Srdjan kaže na ovo?\n(veljko, 17. septembar 2020 17:45)\nА Ноло не верује...\n(Солшер, 17. septembar 2020 17:44)\n"Federer se konstantno zeza sa mnom. 'Kako tako dobro izgledaš Fabio?', konstantno me zadirkuje. 'Kada bih samo bio lep kao ti...'", napisao je Italijan.\nRoða ga muvao... ha, ha,ha...\n(Da prostite..., 17. septembar 2020 17:44)\nDa si postigao neke bolje rezultate, promenio bi na jedan....\n(sasa jokic, 17. septembar 2020 17:41)\nova vest mi je trebala kao zednom vode, to!\nžurka poèinje :D\n(pfc, 17. septembar 2020 17:39)\nSta li ce na ovo reci Nolo\n(Neil McCauley, 17. septembar 2020 17:35)\nNovak Djokovic dislike this


Historijska pozadina 1. maja | Mreža anarhosindikalista (MASA)\nHistorijska pozadina 1. maja\nPorijeklo prvog maja danas predstavlja jednu opskurnu i daleku historijsku epopeju, uglavnom nepoznatu široj javnosti. Iako smo ga dugi niz godina proslavljali kao “Dan rada”, njegova pozadina ostajala nam je nepoznata i neshvatljiva. Ona se, zamagljena festivalom izgubljenih ideja i ciljeva, krila iza šturih oficijelnih objašnjenja koji su istinu o prvom maju razvodnjavali u boje blijedih fotografija. Ono što je slabo ili nimalo poznato, ovom prilikom želimo da naglasimo, ispričamo, objasnimo.\nPrvi maj kao “praznik rada” potiče iz Amerike — iz devetnaestog vijeka. Ostaje paradoks da se upravo u Sjedinjenim državama 1. maj ne proslavlja kao dan proleterske solidarnosti, nego su vlasti, da bi spriječile stvaranje prvomajske tradicije, za taj datum inaugurirale “Dan zakona”, fantomski praznik bez ikakvog značaja i smisla, kao da su htjele na ironičan način narugati se stvarnosti.\nSedamdesetih i osamdesetih godina devetnaestog vijeka Evropa je grcala u eri reakcije. Prva internacionala se raspala u sukobu anarhističkog i “marksističkog” krila, a revolucionari su se našli na udaru policijske represije. Evropsko radništvo bilo je satjerano u defenzivu. Stoga nije čudno što je Sjeverna Amerika postala glavno međunarodno poprište borbe između rada i kapitala. Američka ekonomija se razvila u najmoćniju na svijetu. Bruto proizvodnja SAD-a nadmašila je zajednički trud Britanije i Njemačke, a proizvodnja čelika je nadilazila sveukupnu evropsku. Amerika je u tempu stalnog razvoja iznjedrila jak i krupan industrijski proletarijat koji je, suočen sa širokom i moćnom centralizacijom nacionalnog kapitala, polako uzgajao ideje samo-organiziranja u “Jedan veliki sindikat” putem koga bi se, na teritoriju čitave Sjeverne Amerike, vodila objedinjena borba za ekonomsko i političko oslobađanje radničke klase.\nNa američko tlo su tih godina stupili mnogi socijalisti i anarhisti, prognani iz Evrope, koji su među nacionalno raznolik američki proletarijat donosili razvijenu revolucionarnu teoriju. Dok je u Evropi bio na udaru pendreka — razvijajući se u terorističku praksu “propagande djelom” — anarhizam je u Americi tih godina našao plodno tlo. Konačno, vraćao se u svoju “prirodnu sredinu”, u zagrljaj radničkog pokreta, gdje se jedino adekvatno i zdravo mogao izraziti. Anarhisti su po industrijskim centrima stvorili utjecajne grupe. Ušli su u sindikate i dali im osjetan anarhistički pečat (ova pojava u Evropi 90-ih godina XIX vijeka postati će osnova za rađanje anarho-sindikalizma). Čikago, kao glavni industrijski centar, postao je matica revolucionarne djelatnosti. Počele su izlaziti anarhističke novine na raznim jezicima (prve su “Arbeiter-Zeitung”, od 1884.) i do 1886. njih pet su imale tiraž od 26.000.\nZalaganjem anarhiste Johana Mosta (člana nekadašnje ciriške sekcije Prve internacionale) u Pitsburgu je stvoreno “Međunarodno udruženje radnog naroda” (International Working Peoples’ Association), poznato pod imenom “Crna internacionala” (crno je boja anarhističke zastave). Veoma utjecajno među čikaškim radnicima, članstvo IWPA biće izabrano u sekretarijat Centralnog radničkog sindikata. U Pitsburgu je usvojen združeni revolucionarni program u šest tačaka. On glasi:\n“Naši preci su se silom oslobodili političkog ropstva; silom, njihova djeca će se osloboditi ekonomskog ropstva. Ono što ćemo mi postići je, jasno i glasno;\n1.) Uništenje postojeće klasne vladavine, svim sredstvima, to jest, energičnom, neumornom i internacionalnom akcijom.\n2.) Uspostava slobodnog društva zasnovanog na kooperativnoj radničkoj organizaciji proizvodnje.\n3.) Slobodno razmjenjivanje proizvoda između proizvodnih organizacija bez trgovine i profita.\n4.) Obrazovanje na sekularnim i naučnim osnovama jednako za oba spola.\n5.) Jednaka prava za sve bez obzira na spol i rasu.\n6.) Uprava svim javnim poslovima putem slobodnog dogovora između slobodnih i autonomnih komuna i udruženja, spojenih na federalističkim principima.\nDošao je dan za solidarnost. Pridružite nam se! Neka bubnjevi tutnje u susret bici: Radnici svih zemalja ujedinite se! Nemate izgubiti ništa osim svojih lanaca, a osvojiti ćete čitav svijet.”\nOvaj program predstavljao je idejnu srž radničkog pokreta, posebno u Čikagu, gdje su slobodarski komunisti svojim radom u sindikatima, usprkos “nacionalnim razlikama” među radništvom, doprinijeli razvoju čvrste klasne svijesti i internacionalizma. Koliko je razvoj ideje direktne akcije imao utjecaja ubrzo se pokazalo kada je oktobra 1884. godine, napuštajući jalove parlamentarne metode, Federacija organiziranih strukovnih i proizvodnih sindikata Sjeverne Amerike (FOTLU) jednoglasno pozvala da se 1. maja 1886. inaugurira osmosatni radni dan putem generalnog štrajka. Prirodno, aktivisti IWPA i Centralnog radničkog sindikata su podržali poziv.\nSubota, 1. maj 1886, osvanula je u masovnim demonstracijama: po 10.000 radnika u Njujorku i Milvokiju, 11.000 u Detroitu. U Čikagu 40.000 je štrajkalo. Širom Sjedinjenih država procjenjuje se da je u štrajku bilo preko 400.000 radnika i radnica. Albert Parsons, jedan od osnivača IWPA, sa suprugom Lusi i djecom, nalazio se na čelu kolone od 80.000 koja je marširala Mičigen avenijom. 3. maja održan je sastanak ispred mašinske tvornice McCormick, gdje je mjesecima trajao «lock out» zbog štrajka za osmosatni dan. Kada je policija pokušala uvesti štrajkbrehere (scabs) da zamijene štrajkače došlo je do tuče, i policajci su zapucali na masu. Čikago je bio zahvaćen talasom bijesa. Lokalni anarhisti su štampali letak (dupli, na engleskom i njemačkom) koji poziva okupljanje za 4. maj, u 7 i 30 uvečer, na prometnom trgu Hejmarket (Haymarket Square). Letak se završavao rečenicom: “Radnici, naoružajte se i prikažite u punoj snazi.” No okupljanje je bilo mirno, neometeno laganom kišom koja je mutila atmosferu suptilne gorčine i kolektivnog otpora. Okupljenoj masi su se obratili anarhisti, članovi IWPA, Samjuel Filden, August Spajs i spomenuti Albert Parsons. Dok je Filden govorio, policijski kapetan Džon Bonfild je postrojio brigadu od 180 pandura i naredio prisutnim da se raziđu. Eksplodirala je bomba bačena na kordon, ubivši jednog policajca. Policajci su otvorili vatru, ubijajući i ranjavajući mnoge civile, a u općoj pometnji ranjavajući se međusobno. Odmah je krenula racija po čitavom gradu. Pohapšeni su svi anarhisti i socijalisti, mnogi štrajkači, kao i ljudi koji nisu imali nikakve veze sa pokretom. Javni tužilac Džulijus Grinel je bio jasan: “Prvo provedite racije a onda mislite o zakonu.” Osam anarhista je završilo na sudu pod optužbom “suučesništva u ubojstvu”: Spajs, Filden, Parsons, Adolf Fišer, Džorž Engel, Mihel Švab, Luj Ling i Oskar Nibe. Porotu je izabrao nezakonito postavljen službenik suda, a odbrana nije bila u stanju da iznese dokaze. Sedmorica su osuđena na smrt. Na stratištu 11. novembra 1887, ispod bijele kapuljače, mogao se čuti povik Spajsa: “Doći će dan kada će naša tišina biti glasnija od vašeg brbljanja!”\nPovodom tih dešavanja, Druga internacionala je usvojila prijedlog Američkog saveza rada da 1. maj postane dan demonstracija za osmosatni radni dan. Godine 1890. to i se ostvarilo. Od tada, širom planete mase marširaju u čast čikaških radnika i radnica, demonstrirajući svoju odlučnost da vlastitim snagama i kreativnošću stvore novi i bolji svijet. Jednom smo zaboravili. Došlo je vrijeme da opet iznova shvatimo da naša snaga leži u sposobnosti da se borimo zajedno.


27. septembar – svetski Dan srca\nJoš jedan svetski Dan koji promoviše zdrave stilove života. Kardiolozi već drugu godinu promovišu zdrav stil života jer su i kardiološka oboljenja, kao i dijabetes, visoko povezana sa lošom ishranom, fizičkom neaktivnošću i uz to i pušenjem duvana. Ovogodišnja akcija nosi naziv ''Work with heart'' – Radite sa srcem i za srce. Akcijom se promoviše usvajanje zdravih navika tokom rada, stimuliše fizička aktivnost tokom pauza i savetuje zdrava ishrana tokom pauza za obroke.\nObeležavanje Svetskog dana srca kod nas Zaječar\nU Zaječaru, svetski Dan srca obeležen je zajedničkom akcijom privatne ordinacije ''Dr Bastać'', Preventivnog centra ZC ''Zaječar'' i Zavoda za javno zdravlje ''Timok''. U centru grada za građene su akcije merenja krvnog pritiska, glikemije i masnoća u krvi kao i konsultacije o zdravim stilovima života i njihovom značaju u prevenciji kardiovaskularnih oboljenja.\nObeležavanje Svetskog dana srca kod nas Kačarevo\nU Kačarevu, svetski Dan srca obeležen je šetnjom dugom oko 1,5 km, preventivnim pregledom, savetima kardiologa i specijalista sportske medicine. Zainteresovani su mogli da korite usluge fintes kluba a dobili su i pismena uputstva za vežbanje kod kuće i na radnom mestu.


"Što da kažem da nisam, kad jesam" Šako RAZVEZAO JEZIK o AFERAMA sa Minom i Natašom - jednu ŽESTOKO OCRNIO! (VIDEO) - Informer\nNije imao lepe reči za nju!\nPevač Šako Polumenta dovođen je u vezu sa aktuelnim zadrugarkama Minom Vrbaški i Natašom Radan. Mina je uputila pevaču javno izvinjenje, o čemu je Šako posvedočio u emisiji "Premijera".\n- Ta devojka koja je meni napravila problem se javno izvinila putem televizije, putem portala, putem mreža, onda ne mogu da je proklinjem, ne mogu da kažem ništa loše. Uradila je nešto loše, ali nema veze, mlade godine to njoj dozvoljavaju - izjavio je Šako.\nZa razliku od Mine, Šako nije imao lepe reči za Natašu Radan, sa kojom je, navodno, takođe imao ljubavnu aferu.\n- Ona (Mina) ispade mnogo drugačija, mnogo veći frajer od te Nataše. Ja ne mogu da verujem, ako smo se upoznali, ako smo seli i popili piće, ona iznosi poruke, što da krijem ja, što da kažem da nisam, kad jesam - istakao je Polumenta.\nPolumenta je istakao da njegovoj porodici nije bilo lako kada su se pojavile sve ove priče, ali da su vremenom tome prestali da daju na značaju.\n- Ispočetka je to iritiralo moju porodicu, ali na kraju kada stanete u svom domu ispred ogledala svoje sobe ona zna ko je i šta je, ta moja supruga ili moja deca - naveo je pevač.\nEstrada Skandal Šako Polumenta poznati afera ljubavna afera Mina Vrbaški Nataša Radan džet set\nĐubre matoro di goti se na mladu *ice Tinu... Platio si i sada se vadiš.


oružani sukobi na prostoru bivše SFR Jugoslavije\n(Preusmjereno sa Rat u SFRJ)\nRatovi u bivšoj Jugoslaviji jest pojam za ratove i oružane sukobe, koji su posljedica raspada Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, usljed političkog otcjepjenja njenih republika, koji su se desili od 1991. do 2001. Ovi ratovi bili su prvi veći oružani sukobi u Evropi od završetka Drugog svjetskog rata 1945.[a] U ove sukobe spadaju: Rat u Sloveniji (27. juni – 6. juli 1991), Rat u Hrvatskoj (1991–1995), Rat u Bosni i Hercegovini (1992–1995) u okviru kog se politički izdvaja Bošnjačko-hrvatski sukob (1992–1994), Kosovski rat (1998–1999), okončan NATO bombardiranjem Srbije, Preševski konflikt u Makedoniji (1999–2001) i Sukob u Makedoniji 2001. Ovi sukobi nazivani su i raznim drugm imenima, kao Balkanski ratovi (često kao: Treći balkanski rat), po britanskom historičaru Mishi Glennyju, zatim Građanski rat u Jugoslaviji, dok su na lokalnom nivou ratovi nazivali Otadžbinski rat, Domovinski rat, Desetodnevni rat (slovenski: desetdnevna vojna), Agresija na Bosnu i Hercegovinu i Građanski rat u Bosni i Hercegovini. Ovi nazivi su obično jednostrano politički obojeni, te ne prikazuju realnu kompleksnost zbivanja.\nSlijeva nadesno od vrha: slovenačka policija je tokom desetodnevnog rata zarobila vojnike jugoslovenske vojske i njihovu jedinicu; uništeni tenk T-72 tokom bitke za Vukovar; Srpska protutenkovska raketna postrojenja tokom opsade Dubrovnika; ponovno sahranjivanje žrtava genocida u Srebrenici 1995. godine; vozilo UN-a koje se vozilo ulicama Sarajeva tokom opsade.\n31. mart 1991 – 12. novembar 2001.\nBalkan; teritorije bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije i njenih republika\nRaspad SFRJ i stvaranje nezavisnih država\nSFR Jugoslavija (do aprila 1992)\nSR Jugoslavija (od aprila 1992)\nAutonomna pokrajina Zapadna Bosna (1993–1995) 1991–1995.\nRepublika Bosna i Hercegovina (1992–1994) 1991.\nSR Jugoslavija 1998–2001.\nOslobodilačka narodna armija\nBoris Trajkovski Alija Izetbegović Milan Kučan\nUkupno poginulih: ~130.000–140.000 Raseljenih: 4.000.000 Izvori podataka: \nSrbija i Crna Gora (1992–2006)\nRepublika Srpska (1992–)\nRepublika srpska krajina (1991–1995/96)\nRepublika Bosna i Hercegovina (1992–1998)\nBosna i Hercegovina (1998–)\nZapadna Bosna (1993–1995)\nKosovo (pod kontrolom UNMIKa 1999–; deklaracija o nezavisnosti 2008.)\nCrna Gora (2006–)\n2.1 Rat u Sloveniji\n2.2 Rat u Hrvatskoj\n2.3.1 Bošnjačko-hrvatski sukob\n2.4 Kosovski rat\n2.5 Preševski konflikt\n2.6 Sukobi u Makedoniji\n3 Embargo na naoružavanje\n4.2 Etnička čišćenja i masakri\n4.3 Zločini silovanja\n6 Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\n6.1 Spisak optuženih pred sudom\nPolitička neslaganja su bila višeslojna i sastojala su se od neriješenih nacionalnih pitanja na SAP Kosovu, te statusu te pokrajine unutar SR Srbije, raspodjele budžeta unutar republika, nacionalističkim pokretima u SR Srbiji, SR Hrvatskoj i SR Sloveniji, nerješenog pitanja služenja vojnog roka u JNA, gdje je slovenska opozicija osporavala služenje slovenskih regruta u JNA, te značajan faktor je bio upad SR Srbije u platni promet SFRJ, 28. decembra 1990. godine, kada je odlukom Skupštine SR Srbije donesena tajna odluka o puštanju u opticaj 18,243 milijardi dinara (11,4 milijarde dolara), kako bi se isplatile zaostale plate i penzije, kada je tadašnji premijer Ante Marković anonimno informisan 4. januara 1991, a on je ovaj akt na vanrednoj sjednici Vlade nazvao činom za likvidaciju Jugoslavije. Nakon protesta Vlade 10 milijardi dinara je vraćeno u Jugoslavensku narodnu banku, a ostatak je nestao. Postojeći nerazjašeni sukobi očitovali su se i u hiperinflaciji, koju je nakon upada Srbije, bilo gotovo nemogući suzbiti. Nekoliko godina prije samog raspada došlo je do diskusija na relaciji srpskih i hrvatskih historičara o broju žrtava u ustaškom koncentracionom logoru u Jasenovcu, zatim je 1986. proklamiran Memorandum SANU, na koji su slovenski intelektualci odgovorili političkim pamfletom o budućnosti slovenskog naroda. Gotovo u svim republikama došlo je do porasta nacionalizma, podržavanog od strane vjerskih zajednica.\nPrvi skupštinski i predsjednički izbori održani su u SR Sloveniji 8. aprila 1990. godine, zatim u SR Hrvatskoj (skupštinski izbori) 22. aprila i 6–7. maja, zatim parlamentarni izbori u SR Makedoniji 11. i 25. novembra, u SR Bosni i Hercegovini 18. novembra opći izbori a 2. decembra drugi krug izbora. Početkom decembra (9. decembra) održani su u Srbiji predsjednički i skupštinski izbori, a istog dana su održani skupštinski i predsjednički izbori u SR Crnoj Gori. U nemogućnosti nalaženja izbornog sistema na saveznom nivou, koji bi onemogućio npr. prednost koju bi imali Srbi kao najbrojniji narod u odnosu na Slovence, zbog oko četiri puta većeg broja stanovnika, izbori, kao i zbog nepostojanja političkih partija na saveznom nivou, nisu nikada održani. Pokušaj premijera Ante Markovića osnivanjem Saveza reformskih snaga Jugoslavije (SRSJ) u julu 1990. godine, da ta partija zaživi na saveznom nivou nije uspio, jer se partija kandidirala samo na republičkim izborima.\nGlavni članak: Desetodnevni rat\nPrvi sukobi u Hrvatskoj, zbili su se nakon prvih izbora, 1990. godine, a manifestovali su se u blokadi saobraćajnica na ljeto, u okolini Knina, kada su Srbi u znak protesta protiv izbora nacionalno orijentirane desničarske HDZ, koja je bila potpomogunuta ekstremnom proustaškom emigracijom u Balvan-revoluciji, balvanima i kamenjem blokirali ceste iz pravca Dalmacije prema Zagrebu i Karlovcu. Barikade su držali naoružani pripadnici paravojnih jednica, koje su osnovane iz seoskih straža u organizaciji tada vodeće stranke SDS. Pod uticajem političke propagande iz Srbije, srbijanskih političara i medija, srpska je strana nove izbore shvatila kao osnivanje nove države sa elementima proustaške politike, te samoorganizacijom i djelomičnim potpomaganjem srbijanskih struktura došlo je do stvaranje srpske lokalne milicije, koja je odbila prihvatiti nova hrvatska obilježja (šahovnicu i zastavu), zbog podsjećanja na ustaške zločine nad Srbima tokom Drugog svjetskog rata i NDH. Uskoro 1991. godine dolazi do stvaranja SAO Krajine, SAO Zapadne Slavonije i SAO Istočne Slavonije, Baranje i Zapadni Srem, koje su se kasnije ujedinile u paradržavu Republiku srpsku krajinu, koja je vremenom stvarala sve institucije države, te se odvojila od platnog sistema Hrvatske, stvaranjem nove valute Dinar Republike srpske krajine. Područja koje je obuhvatala RSK bili su okolina Knina, te Zapadna i Istočna Slavonija, odnosno općine u kojima su Srbi bili u većini. Barikade i naoružavanje pobunjenika, kao i stvaranje RSK pomagala je JNA, te tajne službe JNA, dijenjem oružja i opreme, te prekomandom zapovjednog kadra politički orijentisanog i indoktriniranog nacionalističkom politikom.\nRat u Bosni i Hercegovini je općeprihvaćeni naziv za međunarodni vojni sukob na području Bosne i Hercegovine, koji je trajao od 6. aprila 1992. do 14. decembra 1995. između Republike Bosne i Hercegovine, SR Jugoslavije i Republike Hrvatske, zajedno sa samoproglašenim srpskim i hrvatskim paradržavama unutar teritorije Bosne i Hercegovine, Republika Srpska (prvobitno Srpska Republika Bosna i Hercegovina, sada entitet u sastavu BiH) i Hrvatska Republika Herceg-Bosna. Mogu se pronaći i nazivi "agresija na Bosnu i Hercegovinu", "odbrambeno-oslobodilački rat", "obrambeno-otadžbinski rat" i "građanski rat u Bosni i Hercegovini" u zavisnosti od gledišta sukobljenih strana. Bosna i Hercegovina je zvanično podigla optužnicu protiv SRJ za genocid pred Međunarodnim sudom pravde. Sud je 21. februara 2007. objavio presudu u kojoj je zaključio da je rat imao međunarodni karakter.\nKonflikt je sprva bio između jedinica JNA u Bosni koje su se kasnije transformirale u Vojsku Republike Srpske (VRS) na jednoj strani i Armije Republike Bosne i Hercegovine (ARBiH) koja je uveliko bila sastavljena od Bošnjaka, kao i hrvatskih snaga poznatih kao Hrvatsko vijeće odbrane (HVO) na drugoj strani. Tenzije između Bošnjaka i Hrvata su se pojačale krajem 1992, što je dovelo do Bošnjačko-hrvatskog sukoba koji je eskalirao početkom 1993. Rat u Bosni i Hercegovini je okarakterisan teškim borbama, neselektivnim granatiranjem gradova i naselja, etničkim čišćenjem i sistematskim silovanjem, koje su uglavnom počinile srpske snage, a u manjem omjeru hrvatske i bošnjačke.\nMeđunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju osudio je 17 HVO i Herceg-Bosanskih zvaničnika, od kojih je šestero osuđeno za učestvovanje u udruženom zločinačkom poduhvatu koji je za cilj imao pripajanje Hrvatskoj ili kontrolu nad dijelovima Bosne i Hercegovine gdje je hrvatski narod činio većinu. Dva zvaničnika Armije Republike Bosne i Hercegovine su osuđena za ratne zločine. Sud je također presudio da je sukob imao međunarodni karakter jer je Hrvatska imala potpunu kontrolu nad jedinicama HVO-a.\nKosovski rat je bio oružani sukob na Kosovu i Metohiji koji je počeo krajem februara 1998. i trajao je do 11. juna 1999. U ratu su, kao suprostavljene strane, učestvovale snage Savezne Republike Jugoslavije (koju su u to doba činile republike Crna Gora i Srbija), koje su kontrolisale Kosovo prije rata i snaga kosovskih Albanaca poznate kao Oslobodilačka vojska Kosova (OVK), uz zračnu podršku NATO-a u završnici sukoba (od 24. marta 1999).\nPreševski konflikt bio je manji oružani sukob od 1999. do 2001. godine u dolini Preševa na jugu Srbije između albanske Oslobodilačke vojske Preševa, Medveđe i Bujanovca (OVPMB) i jugoslavenske policije. Državni organi Savezne Republike Jugoslavije i Republike Srbije, te srbijanska policija u okolici Preševa proglasili su OVPMB terorističkom organizacijom.\nSukobi u MakedonijiUredi\nGlavni članak: Sukobi u Makedoniji 2001.\nSukobi u Makedoniji jeste naziv za kratkotrajni rat u tada Republici Makedoniji započet gerilskom aktivnošću albanske separatističke grupe, "Oslobodilačke narodne vojske" početkom 2001. godine, nakon Preševskog konflikta u SR Jugoslaviji. Sukobi su završili Ohridskim sporazumom kojim je dogovoren prekid vatre i razoružavanje gerilaca koje su obavile snage NATO-a, a vlada Makedonije je pristala dati veća politička prava makedonskim albancima.\nEmbargo na naoružavanjeUredi\nGlavni članak: Genocid u Bosni i Hercegovini\nEtnička čišćenja i masakriUredi\nMeđunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ, engleski: International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia - ICTY, također: Haški tribunal) jest skraćeni naziv za Međunarodni krivični sud za progon osoba odgovornih za ozbiljne povrede humanitarnog prava na teritorijima bivše Jugoslavije od 1991. godine, tijelo Ujedinjenih nacija ovlašteno da vodi sudske postupke za ratne zločine na prostoru bivše Jugoslavije. Sud djeluje kao "ad hoc" tijelo i ima sjedište u Den Haagu. Osnovan Rezolucijom 827 Vijeća sigurnosti UN 25. maja 1993. godine. Najteža moguća kazna koju može izreći jest doživotni zatvor.\nSpisak optuženih pred sudomUredi\nGlavni članak: Spisak optuženih pred Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju\n^ "Transitional Justice in the Former Yugoslavia". International Center for Transitional Justice. 1. 1. 2009. Pristupljeno 8. 9. 2009.\n^ "About us". Humanitarian Law Center. Arhivirano s originala, 22. 5. 2011. Pristupljeno 17. 11. 2010.\n^ "Transitional Justice in the Former Yugoslavia". ICJT.org. International Center for Transitional Justice. 1. 1. 2009.\n^ a b Službeni rezultati skupštinskih izbora 1990. Statistički godišnjak Republike Slovenije 1997. Archived 2018-12-24 na Wayback Machine (si) (en)\n^ a b "Službena stranica Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine". Arhivirano s originala, 20. 11. 2015. Pristupljeno 9. 9. 2017.\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Ratovi_u_bivšoj_Jugoslaviji&oldid=3412427"\nPosljednja izmjena dana 6 maj 2022 u 00:36\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 6 maj 2022 u 00:36.


BARinfo - ViK: Izvršili smo modernizaciju inkasantske službe\n| 18:10:2018 | 11:07:00\nIz preduzeća Vodovod i kanalizacija doo medijima je upućeno saopštenje, u kome se navodi da analiza rezultata poslovanja za 9 mjeseci 2018. godine ukazuje da kompanija bilježi pozitivno poslovanje i nastavlja trend rasta po svim indikatorima iz prethodnih godina.\n“Pozitivni indikatori su očigledni, evidentiran je porast naplate u posljednjih 9 mjeseci za 5% što predstavlja nastavak pozitivnog trenda koji je sada već konstanta iz godine u godinu.\nPreduslov efikasnijeg poslovanja jeste konstantno ulaganje u osavremenjivanje sredstava za rad. Na tom planu je izvršena modernizacija inkasantske služe za koju smo uspjeli obezbijediti nabavku najsavremenijih uređaja za očitavanje ‘Point Mobile 80’ koji su trenutno najbolji uređaji tog tipa na tržištu. Tehničke performanse uređaja omogućavaju kontinuirano praćenje procesa rada inkasanata, određivanje lokacije u svakom momentu prilikom očitavanja, grafičke prikaze očitavanja, unos fotografija vodomjera i pregled kompletnih informacija mjernog mjesta. Nabavkom ovih uredjaja, stali smo rame uz rame sa globalno najjačim distributerima pijaće vode i uveli najviše standarde u našem poslovanju.\nVeoma važan aspekt u naporima za poboljšanje na planu očitavanja utrošene vode je nabavka savremenih mjernih instumenata na daljinsko očitavanje sa magnetnim ventilima, kojima ćemo kompletno opremiti gradsko jezgro i time poboljšati našu uslugu kroz prevenciju sada prisutnih problema oko očitavanja centra grada. Ovi uređaji će mogućnost pogrešnog očitavanja svesti na najmanju moguću mjeru, faktički potpuno eliminisati, tako da ćemo na taj način ostvariti najbolju moguću komunikaciju sa našim potrošačima, što će u perspektivi donijeti velike benefite.\nTakođe, koonitinuirano se radi na otkrivanju nelegalnih bespravnih priključaka uz pomoć nove opreme koja je nedavno donirana, a sastoji se od lokatora ventila i kablova, kao i detektora metalnih i nemetalnih cijevi koji su izuzetno korisni na planu detektovanja nelegalnih priključaka na mreži.\nOstvarivanje ovako dobrih rezultata jeste nastavak poslovne filozofije koje u sebi sadrži orijentisanost ka stalnom poboljšanju. Naši ciljevi su visoko postavljeni, tako da i dalje smatramo da postoji prostor da se efikasnost naplate potraživanja podiže iz dana u dan, imajući u vidu potencijale DOO Vodovod i kanalizacija”, stoji u saopštenju kojeg potpisuje izvršni direktor preduzeća Zoran Pajović.


PROF. DR MIODRAG ZEC, EKONOMISTA: Još nemamo jasan koncept kakvu državu hoćemo - Nira Press\nPočetna » PROF. DR MIODRAG ZEC, EKONOMISTA: Još nemamo jasan koncept kakvu državu hoćemo\nJa ne vidim jedno celovito geostrateško mišljenje da se napravi mala i funkcionalna država. Vidim pojedinačne reforme koje su dosta bolne i o čijim se pravcima može diskutovati, a koje su prevashodno vezane za budžetski deficit i budžetsko uravnoteženje. To je prva stvar koju Vlada doživljava kao svoj uspeh, ali kad se to malo razgrne onda možemo da vidimo kako se to desilo\nU razgovoru koji smo sa prof. dr Miodragom Zecom vodili za Magazin Biznis pre četiri godine pričali smo, pored ostalog, i o tome da su srpskoj državi, privredi i društvu neophodne reforme. Prošle su godine i već izvesno vreme se govori o reformama koje su izvedene: usvojen je Zakon o radu, skraćeno vreme za izdavanje građevinskih dozvola, imamo sporazum sa MMF-om, smanjen je budžetski deficit…\nDa li su to reforme koje su nam potrebne – pitali smo profesora Zeca. Njegove odgovore na ta i druga pitanja, u razgovoru koji smo vodili 7. oktobra 2015. godine, prenosimo gotovo u celini, i u prvom licu, onako kako je razgovor tekao, zbog zanimljivog pripovedačkog i originalnog pristupa koji dr Zec ima.\nDakle, slede ocene, stavovi, razmišljanja i odgovori prof. dr Miodraga Zeca, u redakcijskoj opremi.\n– Situacija je znatno drugačija nego što je bila pre četiri godine. Ova sadašnja Vlada ima nesumnjivo najveću podršku zapada ikada. Drugo, ova Vlada ima unutrašnju moć verovatno ravnu političkoj moći Slobodana Miloševića koji nije imao takvo sadejstvo Evrope za stvari koje je preduzimao unutra. Dakle, dogodilo se nešto što je vrlo specifično i sva moguća opravdanja zašto se neke stvari ne menjaju sada objektivno ne mogu da stoje. Ova Vlada jeste formalno koaliciona, ali je i vlada u kojoj jedna osoba i jedna partija imaju dominantnu veličinu. Drugo je pitanje zašto postoji evropska podrška i kad se ona daje.


Sad je već sasvim izvesno da smo u zaletu petog talasa epidemije. Nikada dosad se broj inficiranih nije ovako brzo uvećavao. Jedino što ohrabruje su informacije iz zemalja u kojima je on ranije počeo - da omikron izaziva značajno blažu kliničku sliku nego delta soj. Kao i da ne puni bolnice. To su, ipak, ocene koje bi trebalo uzeti sa rezervom. Praksa i to može da demantuje.\nZasad je u kovid-bolnicama relativno mirno - na lečenju je ukupno 2.188 obolelih, od kojih 79 na respiratorima. Kao što je i do sada bilo na početku svakog novog talasa, smrtnost je manja, zapravo se 19 preminulih za poslednjih 24 sata može zaračunati u žrtve prethodnog, četvrtog talasa kovida.\nZasad je pritisak značajno povećan samo na kovid-ambulante. Doktor Branko Joković, specijalista opšte medicine Doma zdravlja Zvezdara, kaže, za "Novosti", da se broj pacijenata u kovid-ambulantama duplirao u odnosu na onaj od pre dve nedelje:\n- Pacijenti se masovno žale na zapušen nos i temperaturu, a treći simptom je bol u grlu. Nije redak ni bol u mišićima i zglobovima koji može da postoji iako nema temperature - objašnjava dr Joković.\nDoktor Aleksandar Stojanović, direktor Doma zdravlja "Palilula", rekao je u utorak "Novostima" da ispred ambulanti nikad nisu bile veće gužve:\n- Juče smo registrovali duplo veći broj, a verujem da će izveštaj za današnji dan da pokaže da smo čak za 200 odsto imali više pacijenata. Uglavnom dolaze mlađi i nevakcinisani. Većinom se žale na visoku telesnu temperaturu, težak umor i malaksalost, suv kašalj i bol u grlu. Pojedini prijavljuju i dijareju.\nDoktorka kovid-ambulante Doma zdravlja Savski venac Slađana Tomić ističe da se zdravstveni radnici nadaju da se radi o soju sa blažim kliničkim slikama i sa manje hospitalizacija i smrtnih slučajeva.\n- Zasad deluje da su blaže kliničke slike, ali ćemo tek za desetak dana videti kako će se razvijati bolest kod onih koji se sada javljaju u ambulante. Treba obratiti pažnju na svaku temperaturu, respiratorne probleme, kašalj. Ako kašalj bez temperature napreduje, ako se osećate loše, imate malaksalost, kostobolju, bolove u mišićima obavezno se javite lekaru - kaže dr Tomić.\nDoktor Zoran Bekić, direktor DZ Savski venac i koordinator vakcinalnog punkta na Beogradskom sajmu, takođe, potvrđuje za "Novosti", da je primetan povećan pritisak na kovid-ambulante:\n- Zabrinjava i dalje nedovoljno interesovanje za imunizaciju. U ponedeljak je, na Beogradskom sajmu, ukupno vakcinisano svega 350 ljudi.


Moskva: Hrvatska je problem sa teritorijom rešila progonom 250.000 Srba\nutorak, 22. novembar 2016. | 22:51\nMOSKVA - Predlog hrvatskog premijera Andreja Plenkovića tokom posete Kijevu vezan za iskustva Hrvatske o mirnoj reintegraciji okupiranih područja, što bi se moglo primeniti na područja Donjeck i Lugansk, naišao je na oštre kritike Ministarstva inostranih poslova Rusije. Andrej\nOsim što predlog nazivaju besperspektivnim, Rusi prozivaju hrvatsku vladu koja, kako kažu, treba da se pozabavi rešavanjem ličnih hroničnih problema, posebno vezanih za prava Srba i ostale nacionalne manjine, piše zagrebački "Večernji list".\nKako se navodi na zvaničnim stranicama ministarstva, pomenuti besperspektivni predlozi nailaze na ozbiljnu zabrinutost Rusije jer odvraćaju pažnju Kijeva sa ukrajinske obaveze prema sporazumu iz Minska.\nTamo je precizno označeno šta je potrebno učiniti da bi se regulisao problem Donjecka i Luganska na istoku Ukrajine gde su stvorene paradržave, navode u ruskom ministarstvu. Saveti stranih "konsultanata", tvrde u ruskom ministarstvu, mogu stvoriti iluziju da se problem paradržavnih tvorevina može rešiti nasiljem.\nU ministarstvu navode u da je "cena hrvatske integracije svoje teritorije bila progon 250.000 Srba". U Ministarstvu naglašavaju i da se hrvatski predlog mirne integracije odnosi i na Krim, koji je pripojen Rusiji na osnovu slobodne volje iskazane na referendumu.


Vrednost kineskog tržišta obveznica u narednih pet godina biće udvostručena\nTržište obveznica u Kini u sledećih pet godina udvostručiće svoju vrednost s trenutnih devet biliona dolara, i prestići će japansko tržište i tako postati drugo obvezničko tržište na svetu, odmah nakon američkog.\n“Intesa Sanpaolo” spasava dve posrnule italijanske banke\nIntervencija “Intese Sanpaolo” omogućuje izbegavanje ozbiljnih društvenih posledica do kojih bi inače došlo zbog prisilne administrativne likvidacije dveju banaka, saopšteno je iz te banke nakon preuzimanja dela imovine “Banca Popolare di Vicenza” i “Veneto Banca”.\nLažna vest o smrti osnivača srušila vrednost kriptovalute Eteruma\nVrednost Eteruma srušila je lažna vest o smrti osnivača te digitalne valute Vitalika Buterina.\n“Royal Bank of Scotland” seli poslovanje iz Britanije u Indiju\n“Royal Bank of Scotland” ukinuće 443 radna mesta u Velikoj Britaniji. BBC prenosi da banka seli radna mesta u sklopu preseljenja bankarskih poslova u Indiju.


Merkur Stari :: Hotel Merkur\nU samom centru Vrnjačke Banje, u predivnom parku pored Vrnjačke reke (uz objekat Merkur Novi), nalazi se objekat Merkur Stari. Objekat je okružen lipama, rečicom, dugim stazama za šetnju, koje gostima ovog objekta pružaju mogućnost kvalitetnog odmora, opuštanja i rekreacije.\nBlizina glavnog banjskog šetališta – Promenade, kao i ostalih lepota koje Banje nudi su samo neke od prednosti boravka u Merkuru Starom. Vrhunska medicinska usluga, u kombinaciji sa pratećim sadržajima i predivnim okruženjem zelenila banjskih parkova, čine idelanu kombinaciju za odmor i uživanje.\njednokrevetne, dvokrevetne i trokrevetne sobe sa kupatilom i etažnim kupatilom, svaka soba ima i umivaonik i TV\nKoja kategorija smeštaja Vam se najviše svidja?\nHotelski smeštajPrivatni smeštajPansionski smeštajSobe u privatnom smeštajuApartmaniStudija\nBeograd smeštaj - Beograd smeštaj - stan na dan beograd, hoteli beograd • Vrnjačka Banja Online - Vrnjačka Banja Online • Zlatibor Smeštaj - Zlatibor Smeštaj - Apartmani, sobe, hoteli na Zlatiboru • Vrnjačka Banja Travel - Vrnjačka Banja Travel • Vrnjačka banja apartmani - Vrnjačka banja apartmani • Apartmani Nikodijević - Sokobanja smeštaj Nikodijević • Soko Banja smeštaj - Soko Banja smeštaj • Smeštaj Sokobanja - Smeštaj Sokobanja • Novi Sad smeštaj - Novi Sad smeštaj - Apartmani Novi Sad, Novi Sad hoteli • Sokobanja smeštaj - Sokobanja smeštaj • Stara Planina smeštaj - Stara Planina smeštaj - hotel Stara Planina • Soko Banja Apartmani - Soko Banja Apartmani\nCopyright © 2020 vrnjackabanjasmestaj.net


Depresija | PsihoBata\nDefinicija: Subjekt oseća depresiju kada ima stav da je takav kakav jeste, nemoćan da bilo šta promeni u svom životu, tako da se oprašta od života.\nDepresija je socijalno osećanje, omogućeno internalizacijom prezirućih i mrzećih autoriteta u unutrašnje psihičke strukture. Zbog toga je socijalno povezana osećanjima koje nemaju pozitivnu funkciju. Sposobnost da razviju depresiju imaju svi ljudi koji uslovljavaju svoje osećanje lične vrednosti, smisao svog života ili svoje pravo na život. Nesposobnost da se ostvari uslov vodi zaključku da je osoba toliko bezvredna ili zla da ne zaslužuje da živi ili da je njen život besmislen. Upravo opraštanje od života daje depresiji tužni ton i povezuje je sa osećanjem žalosti, iako su upitanju dva osećanja koja se kvalitativno razlikuju.\nDanas se pod nazivom “depresija” kriju različiti kognitivni, afektivni, psihodinamski sklopovi, čime je ovaj naziv preterano obuhvatan, što stvara zabunu. U skladu sa definicijom koju smo dali depresija jeste uvid subjekta u trajnu nemogućnost adaptacije između njega i sveta. Najčešće je u depresiji zato što je uveren da je neadaptacija njegova greška, da je on kao biće neadekvatan i bezvredan, mada on može postati depresivan i kada definitivno shvati da je ovaj svet jedno besmisleno i pokvareno mesto.\nDepresija se može upoznati kroz osnovne simptome\nGotovo obavezni simptom je nedostatak životne radosti ili barem smanjenje uživanja u mnogim aktivnostima u odnosu na period pre bolesti.\nOsećaj tuge ili žalosti koji nije uzrokovan nedavnim gubitkom. Bolesnik se nekad oseća više prazan nego tužan, ili navodi da je istovremeno i tužan i prazan.\nBezvolja, kao gubitak interesa za hobije i sve u čemu je bolesnik pre uživao.\nStrah se javlja kod mnogih depresivnih osoba, najčešće vezan uz misli kako će se nešto loše dogoditi.\nSmanjenje sna, najčešće kao nesanica i rano budjenje, ali kod mladih osoba i kao pojačana potreba za snom.\nLoše misli najčešće o bolesti, samoubistvu i smrti.\nTeškoće u donošenju odluka.\nNiska energija i brzo umaranje.\nOsjećaj krivice, bezvrednosti i bespomocnosti.\nStalne fizicke smetnje kao glavobolja, probadanja, zanošenje, hronični bolovi.\nGubitak telesne težine ili gojaznost.\nPonekad je depresija nasledna bolest a naročito bipolarni tip. Veoma je često da i kod drugih tipova depresije saznamo da je neko od predaka bio tankih živaca ili je bolovao od drugih psihičkih poremećaja.\nSvaki čovek može oboleti od depresije, ali kod ljudi koji su po prirodi emotivni, plašljivi, nižeg samopoštovanja, oni koji teže podnose nepravdu i kritiku, depresija se češće javlja.\nIzloženost hroničnom stresu menja funkciju i gradju mozga i mogu objasniti akumulacijom štetnog delovanja stresa, kod mnogih depresija.\nTakav strah je nešto najgore šta možemo sebi uraditi. Sa svim našim negativnim osećajima moramo biti tolerantni pa tako i sa ovim. Razne nesretne prilike kroz naš život su nas učinile plašljivim tako da i sama pomisao na budućnost ili neke buduće događaje u nama stvara strah kako ćemo reagovati na njih. Toliko ih ponavljamo da nam postaju svakodnevnica. Pobediti ih možemo samo drugačijim načinom razmišljanja(optimizmom).\nNisu toliko važne okolnosti oko nas niti problemi s kojima se susrećemo nego naš stav prema njima. Mnogi ljudi se boje npr. zmija,a neznaju da im mnogo više šteti taj strah nego ugriz zmije(osim nekih ekstraotrovnih a njih kad nas nema). Mnogi se boje morskih pasa a neznaju da u svetu broj nastradalih od njih je jako malo. S druge strane niko se ne boji da sedne za volan pijan ili drogiran a tu je mnogo veća opasnost. Opravdani strah je dobar i čuva nas od neprilika ali on je neuporedivo manji od naših iluzornih strahova.\nNe postoji osoba koja nema svojih problema i neprilika ali kad ih hrabro pogledamo u oči gubi se taj strah od straha. Tada nam je bol neuporedivo manja pa kažemo:”..gde ste problemi da vam pokažem ko sam..”. Život nam tada postaje radostan izazov jer i ako pogrešimo nije greh. Bolje pokušati i pogrešiti nego ne pokušati ništa. Greške nam postaju pouka i jedini put unutarnjem miru. Greška nema smisla ako ne izvučemo pouku. Kad se odreknemo želje da budemo savršeni problemi neće otići odmah ali ih se nećemo panično bojati već hrabro krenuti u nove izazove.\nStrah je emocija koja nas zaustavlja u našim akcijama\nAko joj dopustimo da to i učini, samo je jačamo. Umesto toga, mnogo je bolja opcija suočiti se sa strahom, dopustiti sebi da prođemo kroz njega nastavljajući da radimo ono u čemu nas isti sprečava. Kvalitet našeg života jako je duboko povezan sa emocijama koje imamo u sebi i sa kojima provodimo dane. Izbor je na nama koju emociju ćemo svakog dana odabrati kao prioritetnu. Što bolje emocionalno stojimo, to ćemo postići veće uspehe u životu, nego se prepustiti da nas vodi strah.\nby Janković dipl. psiholog, Cht, Nlp-Master | Mar 27, 2014 | Strah | 0 Comments\nPostoji više različitih oblika u kojima se depresija može pojaviti. Oni se razlikuju zavisno o težine, načina ispoljavanja, ritma ispovanja simptoma. DSM-IV klasifikuje depresije svrstavajući ih unutar šire kaategorije „Poremećaji raspoloženja“ podeljenih u tri podkategorije. Tako postoje:\nA. Epizode promene raspoloženja, koje same po sebi ne predstavljaju odvojene kategorije koje se mogu dijagnostikovati, već svrstavaju se u kriterijume koji su neophodni za dijagnozu poremećaja raspoloženja.\n1. Velika depresivna epizoda;\n2. Manična epizoda;\n3. Mešovita depresivna epizoda;\n4. Hipomanična epizoda;\nB. Epizode poremećaja raspoloženja:\n1. Depresivni poremećaji:\n1a) Veliki depresivni poremećaj (poznat i kao unipolarna depresija, unipolarni poremećaj);\n1b) Distimični poremećaj (prethodno poznat kao depresivna neuroza);\n1c) Reaktivna depresija ili depresivna reakcija.\n2. Bipolarni poremećaji:\n2a) Bipolarni poremećaj I;\n2b) Bipolarni poremećaj II;\n2c) Bipolarni poremećaj brzih ciklusa;\n2d) Manija kod adolescenata;\n2e) Ciklotimični poremećaj.\n3. Poremećaj raspoloženja uzrokovan opštom telesnom bolešću;\n4. Poremećaj raspoloženja podstknut uzimanjem supstanci;\n5. Poremećaj raspoloženja koji nije drukčije određen.\nDa li reagujete na neku od ovih vrsta depresija?\nDepresivno osećaje je intenzivno kojem se subjekt prepušta bez mogućnosti da se odbrani. Kada osoba uvidi da ne može ispuniti određeni uslov kojim je uslovila svoje pravo na život ili smiso svog života, ona gubi svaku motivaciju da ide ka budućnosti, kranji rezultat je depresija.\nby Janković dipl. psiholog, Cht, Nlp-Master | Mar 5, 2014 | Depresija | 0 Comments\nOsnovni kontest u kome se javlja depresija je „fundimentalan gubitak“ i povezan je sa osećanjem žalosti. Ova veza se najbolje može uočiti kada se depresija javlja kao reakcija na neki značajni gubitak. Gubitak je takav da pogađa samu suštinu bića te osobe tako da ona nije u stanju da osmisli svoj budući život bez izgubljenog objekta, što doživljava kao gubitak svog života. Depresija je neka vrsta žalosti za samim sobom, odnosno za sopstvenom suštinom, koja je nepovratno izgubljena. Osoba sa simptomima depresije se žali da je bezvredna, ponaša se kao da je „izgubila“ svoj ego. U stvarnosti ona je izgubila objekat. Depresivno osećanje je intenzivno i subjekt se prepušta bez mogućnosti da se odbrani. Kada osoba uvidi da ne može da ispuni određeni uslov kojim je uslovila svoje pravo na život ili smiso svog života, ona gubi svaku motivaciju da ide ka budućnosti. Posledica je da depresivna osoba nema dovoljno energije, životne snage ili libida. Umara se pri najlakšim aktivnostima, kao što je održavanje higijene. Zbog toga njen ego nema snage da se odupre depresivnim mislima, niti da se aktivira u nekoj zdravoj ili prijatnoj aktivnosti.\nRezultat takvog razmišljanja su osećanja bezvrednosti, bezkorisnosti, nesposobnosti, totalne inferiornosti. Posledica ovakvog stava i ovakve preokupacije je poremećaj subjektivnog odnosa sa svetom: više ništa nije važno, ništa ne može privući njegovu pažnju i interesovanje, on se ne može skoncentrisati, nema motiva i energije, odbija da misli o spoljašnjim stimulusima ili to čini vrlo sporo i sa naporom. Radi se o potpunoj psihomotornoj inhibiciji, tome se pridružuju poremećaji spavanja, drastičan gubitak apetita i gubitak seksualnog interesovanja.\nOsoba koja je preokupirana depresivnim predstavama i koja oseća depresivno raspoloženje potpuno je okupirana sobom, tako da se može govoriti o ravnodušnosti prema svetu koji okružuje i prema aktuelnim zbivanjima . To je depresija.\nKod straha od odvajanja dete se boji da će nekim slučajem biti razdvojeno od roditelja (da će se izgubiti, da će roditelj umreti itd.), a kod straha od odbacivanja dete se boji da će ga roditelji namerno ostaviti zato što ga ne vole, ili zato što više vole neko drugo dete,ili zato što je dete nevaljalo. Dok se dečiji strahovi od odvajanja i od odbacivanja prvobitno vezuju za roditelje, kasnije se strah od odvajanja može zadržati u vezama sa emotivo bliskim osobama, a straha od odbacivanja se eventualno zadržava u odnosima sa distanciranim prestavnicima ljudskog društva(nepoznate osobe ili osobe koje nisu bliske,vršnjaci, autoritet itd.).\nSreah od odbacivanje od drugih ljudi uglavnom se svodi na strah od samog sebe. U osnovi je predstava o sebi kao inferiornom biću (samoprezir I inferiornost). Osoba veruje da bi mogla da uradi nešto neadekvatno, na šta će drugi samo reagovati porugom I odbacivanjem.\nStrah od odbacivanja i osećanje povređenosti i ljutnje javljaju se kao posledica odbacivanja od strane osobe čiju naklonost želimo, a u svojoj osnovi imaju pretaranu potrebu za ljubavlju. Želja za ljubavlju pretočena u imperativ i zahtev da ljubav moramo imati i da bez nje ne možemo biti srećni, košta nas nezdravih emocija kao što su ljubomora, posesivnost, mržnja, osećanje odbačenosti i niže vrednosti, povređenosti…\nby Janković dipl. psiholog, Cht, Nlp-Master | Feb 28, 2014 | Socijalne Fobije | 0 Comments


EU objavljuje rat – plastici! – EkoBlog\nPlastika, Šta ja mogu da uradim?, Uticaj čoveka na Zemlju, Zanimljivosti, Životni stil\nEU objavljuje rat – plastici!\nPosted by Милица Дамњановић on 21/01/2018 0 Comments\nBrisel planira „veliko čišćenje Evrope”. Plan je da do 2030. godine sva ambalaža bude pogodna za recikliranje ili ponovnu upotrebu.\nNakon odluke kineskih vlasti da prekinu uvoz otpada iz Evropske Unije, Brisel je hitnim postupkom izneo strateški plan borbe protiv plastike i modernizovanje plastičnih proizvoda koji će pomoći da se Evropa očisti od ovog sve većeg problema. Ovaj plan obuhvata kažnjavanje velikih kompanija ukoliko koriste nereciklirani materijal ili materijal nepodoban za reciklažu. Takođe, ovime će se i osavremeniti trenutna proizvodnja plastičnih proizvoda ulaganjem 350 miliona evra u naučna istraživanja.\nFrans Timerman, bivši holandski diplomata, izjavio je da će se koncentrisati na izbacivanje plastike za jednokratnu upotrebu, kao na primer boca „živopisnih boja” koje se ne razgrađuju, jednokratnih čaša za kafu, poklopaca, plastičnih kašičica za kafu, pribora za jelo i plastičnih pakovanja za brzu hranu.\n„Probudi se i udahni otpad”, pokret umanjenja korišćenja jednokratnih čaša za kafu.\nCitirajući istraživanje od prethodnih godina, Timerman je izjavio da će za 50 godina biti u moru biti više plastike nego ribe i bez obzira što smo svesni, ne činimo ništa pobodom toga. „Ako bi deca znala koje su posledice jednokratnih plastičnih slamčica za sok, na primer, možda bi i ona sama prešla na upotrebu kartonskih slamčica ili bi u potpunosti ukinuli korišćenje plastike! Udavićemo se u plastici ako ne uradimo ništa po tom pitanju. Koliko miliona slamčica se koristi svakoga dana širom Evrope? Mojoj deci je bilo potrebno objasniti jednom koje su posledice korišćenja plastike i oni sada u kafićima traže da dobiju papirne slamčice, a ukoliko njih nema, ne koriste slamčice uopšte. Sve je samo stvar navike.”\nOn je dodao i da je jedan od problema i ubeđivanje potrošača da im jednokratna plastika nije potrebna, ali je optimističan da će ljudi razumeti problem i prihvatiti rešenje.\nDeo strategije je i uvođenje paprenih poreza kompanijama koje insistiraju na jednokratnoj ambalaži, čime će i te kompanije morati da promene način poslovanja.\nKada je u pitanju naša zemlja, prema rečima Filipa Radovića, direktora Agencije za zaštitu životne sredine, Srbija se na godišnjem nivou zatrpa sa čak devet miliona vrećica za jednokratnu upotrebu: „Zvuči neverovatno ali plastične kese koristimo svega nekoliko minuta, od prodavnice do kuće, a potrebno je nekoliko stotina godina da se svaka od njih razgradi.”\nPrema njegovim rečima, svaki čovek u proseku iskoristi 60 do 100 kesa godišnje. Iako je Srbija usvojila evropsku legislativu o subvencijama za biorazgradive kese, Radović napominje da se te subvencije zloupotrebljavaju: „Sada je potrebno da te zakone sprovedemo do kraja, jer je čak i površna kontrola pokazala da dolazi do zloupotrebe ovih subvencija.”\nOn objašnjava da su problem takođe i veliki trgovinski lanci u Srbiji, kao i male radnje u komšiluku, koje nemaju zakonsku obavezu da ponude biorazgradive kese: „Pored građana moramo da informišemo i velike firme o značaju eko-kesa i motivišemo ih da ih upotrebljavaju. To je veoma teško bez sankcija ili ekonomske računice.”\nMožda ne možemo da rešimo problem plastike u svetu, ili čak u Srbiji, ali ono što možemo sami da uradimo tokom sledeće kupovine, jeste da se zapitamo – da li nam zaista treba kesa? Da li mogu da ponesem ceger, i da li mi stvarno treba slamčica u nes kafi? 🙂 I istina je da nemamo regulaciju i resurse EU da objavimo plastici rat, ali za sad možemo makar da ne razgovaramo s njom.


Strane pacijente leèili preko reda? - B92.net\nStrane pacijente leèili preko reda?\nBeograd/Novi Sad -- Pokrenut je postupak protiv direktora Instituta za onkologiju Vojvodine zbog sumnje da je strane pacijente preko veze ubacivao na leèenje, piše Danas.\nIzvor: Danas nedelja, 24.02.2013. | 20:56\nPostupak protiv direktora, dr Dušana Jovanoviæa, pokrenula je Agencija za borbu protiv korupcije.\nU pismu koje je Jovanoviæu poslala direktorka Agencije Tatjana Babiæ navodi se da je postupak pokrenut na osnovu prijave, jer postoji sumnja da je Jovanoviæ prekršio zakon time što je omoguæio da se na Institutu organizuje dopunski rad i da se preko reda na liste èekanja za zraènu terapiju stavljaju strani državljani iz Republike Srpske, Crne Gore, Makedonije, na štetu domaæih osiguranika, a radi „sticanja koristi kako za sebe tako i za druga lica“.\nTakoðe, direktor Instituta za onkologiju Vojvodine je, kako navode iz agencije, propustio da blagovremeno ukaže nadležnim organima na problem nedostatka aparata, što je uticalo na poveæanje broja pacijenata koji ne mogu da ostvare prava iz obaveznog zdravstvenog osiguranja, èime je doveo u pitanje poverenje graðana u savesno i odgovorno vršenje javne funkcije.\nJovanoviæu je obaveštenje poslato 13. februara, a on ima rok od 15 dana da se izjasni o èinjenicama koje ga terete i da dostavi dokaze za svoje navode.\nDušan Jovanoviæ, direktor Instituta za onkologiju Vojvodine, ostao je nedostupan za komentar. Kako nam je reèeno u Institutu, direktor je trenutno na godišnjem odmoru, a njegov zamenik je uzeo slobodne dane.\nDoktorka Bokorov prva progovorila\nO problemima na ovom institutu i o trgovini listama èekanja prvi put je javno progovorila doktorka Bojana Bokorov, zaposlena u ovoj ustanovi, kojoj je Agencija za borbu protiv korupcije dodelila status uzbunjivaèa. Ona tvrdi da zbog toga i dalje trpi odmazdu svojih nadreðenih, meðu kojima je i Dušan Jovanoviæ, a prošle godine je ostala bez posla i na Medicinskom fakultetu u Novom Sadu.\n"Mislim da je ovo samo poèetak. Verujem da æe Agencija za borbu protiv korupcije i nadležne institucije utvrditi da su ono na šta godinama ukazujem nepravilnosti i zbog kojih su naši graðani na gubitku", naglašava Bokorov. Prema njenim reèima, liste èekanja na Institutu za onkologiju Vojvodine su i dalje predugaèke, a pojedini pacijenti na terapiju èekaju i duže od osam meseci, iako je za pacijente sa malignim oboljenjima neophodno da poènu sa terapijom u najkraæem roku od nedelju-dve.


Auti | Mergi® – Katalizator izgaranja\nMergi® je našao na široku primjenu kod vlasnika taxi-a i individualnih vlasnika automobila kako sa dizelskim motorima tako i sa benzinskim motorima.\nKorisnici izvješćuju o velikim uštedama u potrošnji goriva do 11%. Na primjeru originalne Mergi® dozirne boce od 500 ml kojom se tretira 2.000 litara goriva (bilo dizelskog ili benzinskog u omjeru 1:4000) bruto ušteda za prijeđenih 20.000 km je 260 €.\nUšteda goriva je važan financijski faktor, međutim, glavne prednosti korištenja Mergi® formule su u sustavu čišćeg goriva koji proizvodi.\nIspušni plinovi su čišći i oslobođeni u velikom djelu emisije solidnih čestica, ugljičnog monoksida (CO), dušičnog oksida (NOx) i ugljikovodika (HC) te omogućuje uspješan prolaz Eco-testova kod periodičnih pregleda rada motora.\nKorisnici također izvješćuju da je motor lakši i jeftiniji za održavanje. Korisnici su jasni da prednosti korištenja Mergi® uvelike nadilaze troškove.


15:50h SVIREPO UBIO ROĐAKA NAKON SVAĐE NA GROBLJU: Poznati detalji porodične tragedija za Zadušnice kod Novog Pazara\nOVO NISTE ZNALI O SERIJAMA Glumačke zvezde u sapunicama za nedelju dana 30\t44\n26.11.2018. 08:22h 26.11.2018. 09:33h\nFilm "Kralj Petar Prvi" premijerno će biti prikazan 5. decembra, a reditelji se već utrkuju da za svoje projekte angažuju mlade glumce Aleksandra Vučkovića, Marka Todorovića i Milana Kolaka, čiji talenat su otkrili Lazar i Petar Ristovski.\nAleksandar Vučković, koji tumači regenta Aleksandra, zameniće Ivana Bosiljčića u predstavi "Zona Zamfirova" Kokana Mladenovića u Pozorištu na Terazijama. Od 20. decembra igraće ulogu Maneta u alternaciji s Bošiljčićem. Postoji šansa da će Aleksandar igrati i više, zbog Ivanovog angažmana u Rusiji.\nNa pitanje da li zna da peva, skromno odgovara: - Trebalo bi da znam, zbog toga su me, između ostalog, i uzeli. Videćemo kako ću se pokazati.\nfoto: Printsreen Instagram\nPrva prilika da vidimo lepog i talentovanog Aleksandra je 20. decembra. Marko Todorović, mladi princ Đorđe, u drugoj sezoni serije "Senke nad Balkanom" Dragana Bjelogrlića igra Božu, člana mafijaške ekipe koja zavodi red u Jatagan mali.\nMilan Kolak paralelno s filmom snimao je i hit seriju "Koreni". On igra vojnika i pojavljuje se u 5. i 6. epizodi.\nKurir/ LJ. R./ Foto: Dragana Udovičić\nFilm Kralj Petar PrviMladi glumciMarko TodorovićAleksandar VučkovićMilan KolakSenke nad Balkanom\nSVIREPO UBIO ROĐAKA NAKON SVAĐE NA GROBLJU: Poznati detalji porodične tragedija za Zadušnice kod Novog Pazara\nOVO NISTE ZNALI O SERIJAMA Glumačke zvezde u sapunicama za nedelju dana zarade 2.000 evra! 30\t44


Dobra igra FK Sarajevo i remi sa Amkarom - Klix.ba\nPripreme za nastavak sezone Dobra igra FK Sarajevo i remi sa Amkarom\nDobra igra FK Sarajevo i remi sa Amkarom\n14.2.2011. u 20:20\nNogometaši FK Sarajevo su danas u Turskoj odigrali prijateljsku utakmicu sa ruskom ekipom Amkar iz Perma. Susret je završen rezultatom 2:2, ali je "bordo ekipa" pružila odličnu igru, piše SCSport.\nNakon nešto opreznije igre u prvih nekoliko minuta susreta, igrači Sarajeva su stvorili nekoliko izglednih prilika. Dobru šansu je na asistenciju Faruka Ihtijarevića propustio Vučina Šćepanović. Nedugo zatim, ekipa trenera Mirze Varešanovića je došla u vodstvo. U 17. minuti susreta, Avdić je oboren u kaznenom prostoru, nakon čega je Branislav Arsenijević realizovao jedanaesterac.\nIako je Amkar pokušavao ugroziti gol bh. kluba, FK Sarajevo je i dalje imalo više od igre. Hamzagić je imao priliku udvostručiti vodstvo svog kluba, ali je bio neprecizan. Nakon toga je uslijedila kazna, tačnije u 38. minuti, kada je Amkar došao do izjednačujućeg gola. FK Sarajevo je došlo u novo vodstvo poslije još jednog jedanaesterca pred kraj prvog poluvremena. Arsenijević je ponovo bio siguran. U 70. minuti se lakše povrijedio Veldin Muharemović.\nU finišu susreta su pokušali Damir Kojašević i Branislav Arsenijević, ali nisu imali sreće, kao ni Alen Avdić koji je šutirao nakon odbijene lopte poslije slobodnog udarca kojeg je izveo Dženaldin Hamzagić. Ekipa sa Koševa je nedugo zatim kažnjena po drugi put za propuštene prilike. Lošom intervencijom odbrane, Amkar je došao do drugog gola. Utakmica je završena rezultatom 2:2.\nZa Sarajevo su igrali Hamzić, Arsenijević, Torlak, Muharemović, Belošević, K. Handžić, Ihtijarević, Ščepanović, Hamzagić, Kojašević i Avdić, dok su s klupe u igru ušli A. Handžić, Jahović i Gutić.


Haos u zdravstvu: "Pacijenti nam dolaze sa aždajama od tumora"\nDruštvo Autor:Bojana Milovanović07. sep. 202117:43 > 23:04\n"Mi smo drugi u Evropi, a treći u svetu po smrtnosti od kancera. Razlozi za toliku smrtnost su stari - nedovoljna prevencija, naši ljudi nisu navikli da raedovno idu na preglede i da stvari leče na vreme", upozorava u izjavi za Nova.rs predsednik Udruženja medikalnih onkologa Srbije Siniša Radulović.\nIpak, svoj danak uzima i korona. Posledice kovida će tek biti ekstremno vidljive, epidemija malignih bolesti tek predstoji, ukazuje naš sagovornik.\n„Kasnilo se sa dijagnostikom, mnogi nisu dolazili na kontrolne preglede iz raznoraznih razloga, sve je bilo podređeno koroni. Ipak, činjenica je i da kod nas smrtnost od karcinoma raste, be zobzira na kovid. Ako kancer nije na vreme otkriven, onda su šanse za izlečenje manje, a veći je broj pacijenata koji umiru“, kaže Radulović.\nDok su državne bolnice bile u kovid sistemu, oni koji su morali i koji su imali novca za to obraćali su se privatnim klinikama.\n„Dosta je privatnih klinika koje su preuzele posao, nažalost o trošku pacijenata. Ipak, postoji mnogo ljudi koji nisu u stanju da plate“, svestan je naš sagovornik.\nOni koji nemaju dovoljno novca moraju da posegnu za državnim bolnicama. Trenutno su bolnički kapaciteti na raspolaganju, ali šta ako se bolnice vrate u kovid sistem, gde će se ovi pacijenti operisati i hoće li biti kasno?\n„Od kada smo počeli da radimo u ovoj regularnoj priči,mi imamo pacijente koji dolaze sa takvim aždajama od tumora i bolesti da mi to nikada u životu nismo videli. Baš je užas. Uspostavili smo dijagnoze velikom broju pacijenata koji imaju karcinome koji mogu da se leče, ali ako se ponovo desi korona i ako ponovo počnemo samo time da se bavimo, ja ne znam gde će ti ljudi da se javljaju. Nama se javljaju pacijenti sa tumorima koji su bili dijagnostikovani i pre korone, ali se javljaju i ljudi kojima su tumori sada otkriveni. To je masovna pojava, a najčešći su tumori pankeasa i debelog creva. Ukoliko se takav tumor na vreme dijagnostikuje, ako nije metastazirao, on može da se operiše i da pacijent ima sasvim normalan kvalitet života. Međutim, ja ne znam gde će ti ljdi da se leče, ako se sve opet prebaci na koronu. Neće biti dobro, jer kapacitetei za takve pacijente se sužavaju“, kaže dr Jamal Al Kiswani.\nNapominje da još uvek nema zvaničnih informacija o tome da li će se njegova bolnica vratiti u kovid sistem, sve je na nivou spekulacija. Ipak, veoma je zabrinut.\n„Na koronu smo se već navikli. Brinem se zbog pacijenata koji nemaju kovid, pre svega za onkološke pacijente“, kaže ovaj požrtvovani lekar koji je navikao na skafander i crvenu zonu, ali nije navikao na to da ne može da spasava ljudske živote.\nO tome koliko je situacija a onkološkim pacijentima napeta, a kapaciteti nategnuti govore i podaci iz Kragujevca.\nCentar za onkologiju, u KC Kragujevac ima 170 pacijenata na onkološkoj terapiji od toga jedna trećina je na bolničkom lečenju. Jedan od četiri zračna aparata im je u kvaru.\n„Našim fizičarima treba od sedam do dvanaest dana da, posle konzilijuma, isplaniraju zračnu terapiju, a onda se čeka između tri i sedam nedelja u zavisnosti od vrste karcinoma, čeka se zračna terapija“, kaže prof. dr Predrag Sazdanović, direktor KC Kragujevac, a preneo je RTS.


Nestala æerka milijardera: On se "slomio" pred novinarima - Vesti - Život - B92.net\nPolicija je pregledom nadzornih kamera utvrdila da je zadnji put viðena s jednim muškarcem, a onda joj se gubi svaki trag.\n"Nažalost, smatramo kako je gospoðica Milane u velikoj opasnosti", poruèili su iz policije.\nDanas je njen otac David Milane (60), graðevinski milijarder, stigao na Novi Zeland i održao konferenciju za medije na kojoj nije mogao da zadrži suze.\n"Zadnji put smo se èuli 1. decembra i strašno smo zabrinuti. Ona je predivna, otvorena, ljubazna æerka koja obožava svoju porodicu", kroz suze je procedio Milane.\n"Nikada nije prošlo toliko vremena, a da se ne èujemo. Na Novi Zeland je stigla 20. novembra i bombardovala nas fotografijama i prièama sa svojih avantura", kazao je otac, piše Dejli mejl (Daily Mail).\n"Strašno smo uznemireni i ne mogu vam uopšte objasniti kroz šta prolazimo", poruèio je otac, a onda više nije mogao da se suzdrži i potpuno se pred svima slomio.\nGrace Millane: British backpacker missing in New Zealand https://t.co/QTuaujwd8y\nDetektiv Skot Berd koji vodi sluèaj je rekao da je Grejs zadnji put viðena u 21:41 u subotu 1. decembra u hotelu "Siti lajf (City Life)", a bila je u muškom društvu.\nNestala je dan pre svog roðendana, a njen brat Deklan je objavio emotivni video-snimak u kom moli vlasti da urade sve kako bi se "njegova sestra vratila kuæi".\nNjen drugi brat Majkl rekao je da je Grejs pre Novog Zelanda doputovala u Peru sa organizovanom grupom, ali je onda sama odluèila da ode u Novi Zeland.\n"To je bio njen san. Obiæi svet", kazao je Majkl.\nPolicija je poruèila da nastavlja potragu za Grejs Milane, a neutešna porodica moli sve za pomoæ kako bi se njihova æerka, koja je nedavno diplomirala i odluèila da se poèasti putem oko sveta, sigurno vratila u njihovo naruèje.


Prvi veliki uspesi odbojkašica "Jedinstva" - Užičanstveno\nPrvi veliki uspesi odbojkašica “Jedinstva”\nGodine 1972. odbojkašice „Jedinstva“ su obradovale Užičane kada su postale članice Savezne lige, svi su bili oduševljeni. Do tada je jedino košarkašicama „Sevojna“ pošlo za rukom da „okuse prvoligaški kolač“.\nSporski klub „Jedinstvo“ je do te 1972. postojao 5 godina. Iz njegove ekipe je ponikla Ana Jokanović, tada standardni član jugoslovenske reprezentacije i Nada Milosavljević, koja je uspešno nastavila karijeru u beogradskom „Sinđelijiću“. Svi dobri rezultati koje su odbojkašice Jedinstva do tada postigle mogle su da zahvale stručnosti i upornosti rada trenera Srboljuba Nikolića, nastavnika u osnovnoj školi tada zvanoj „Andrija Đurović“.\nSrbo Nikolić sa svojim Izabranicama 1972. godine\nSkoro sve igračice „Jedinstva“ su stekli prva odbojkaška znanja u prvoj užičkoj osnovnoj školi zahvaljujući nastavniku Srbu. Na juniorskom prvenstvu Jugoslavije koje je održano u Titovom Užicu „Jedinstvo“ je osvoilo treće mesto, a na radničkim igrama u Zagrebu, Ljubljani,, u čekoslovaćkom gradu Letohradu i u Užicu i na međurepubličkim sporskim igrama u Goraždu, Foči, Priboju i Titovom Užicu je bilo prvo.\nIpak, 1972. godina je bila godina početka velikih uspeha perspetivnog kluba, na čijem čelu se tada nalazio inž. Manojle Despić. U ligi Srbije osvojile su prvo mesto, u konkurenciji juniorki Jugoslavije na takmičenju u u Sremskim Karlovcima, treće, i ušle u Prvu saveznu ligu zahvaljujući tadašnjim užičkim odbojkaškim zvezdama: Ani Jokanović (kapitanka), Svetlani Šuljagić, Milomomirki Simanič, Jelici Kurćubić, Dragani Zarić, Dragici Savić, Snežani Petrović, Rosi Popadić, Dragoj Lipovac, Marini Tubas i Branka Ojdanić. Sve su bile učenice srednjih škola, a Marina i Branka tek su bile završile osnovnu školu.\nPrethodni članakHipnotizer koji je hipnotisao i Užičane\nSledeći članakTaj dobri Čane sa Pore


Napitak koji kraljica Elizabeta konzumira svakodnevno: Potrebna su vam samo dva sastojka!\nNoćas nikako ne spavajte! Srbi dok dočekuju pravoslavnu Novu godinu "drže se" RAKIJE, VINA I KROFNI\nDa li ste ove zime pili KUVANO VINO sa karanfilićem? A, da li znate koliko je lekovito?


Incident u čačanskom Crvenom krstu, intervencija policije u toku - Špijunka\nU Opštinskoj organizaciji Crvenog krsta (CK) u Čačku jutros je došlo do incidenta između sekretara ove organizacije Biljane Davidović i jedne od zaposlenih. Nakon incidenta, zaposlenii su pozvali policiju. Naime sekretarka je sve zaposlene jutros sačekala sa pismenim „zahtevima za izjašnjenje“ u kojima je od radnika u pisanoj formi, za svakog pojedinačno, zahtevala da se izjasne o okolnostima i događajima vezanim za rad Crvenog krsta.Zaposleni su imali rok do jutros u osam sati da sastave izveštaj i predaju ga neposrednom rukovodiocu, odnosno Davidovićki.Razlog sukoba između Davidovićke i zaposlene u CK utvrđuje policija koja u ovom trenutku vrši uviđaj.


Ruska Bolnica: август 2010\nMetode lečenja II\nLjudski mozak je kao super-kompjuter koji celo vreme procesira nove informacije, pravi informisane odluke koje zatim utiču na dalje akcije i ponašanje,.\nKao i kompjuteri, ljudi imaju hardver (moždane ćelije) i softver (voljne mehanizme, sisteme vrednosti, stereotipe u ponašanju). Isto tako, štetne informacije mogu da poremete funkcionisanje sistema, kako kod kompjutera, tako i kod ljudi. u kompjuterskom svetu, štetne informacije su kopmjuterski virusi, a što se ljudi tiče, to su narkotici.\nDa bi se povratile normalne moždane funkcije, potreban je "anti-virus", i to je informaciona terapija. cilj ove metode je da pomogne pacijentima da bolje procesiraju informacije. Ideje koje su anti-narkotičke prirode se procesiraju putem neuro-lingvističkog programiranja, ojačavaju putem tehnologije 25-og kadra i kao rezlutat, javlja se pozitivna promena kod pacijenta što se tiče stava o narkoticima i njihovom konzumiranju. Pacijent prestaje da oseća potrebu za njima i vraćaju mu se normalni nagoni i želje.\nInformaciona i druge vrste terapije su deo procesa koji podrazumeva bezbolno skidanje sa droge na privatnoj ruskoj klinici Dr Vorobjev.\nОбјавио Klinika Vorobjev у 06:12 Нема коментара:\nОзнаке: beograd, lecenje nakromanije, lecenje narkomana, lecenje narkomanije beograd, narkomanija, ruska bolnica, ruska klinika, ruska metoda, vorobiev, vorobjev, zemun\nMetode lečenja I\nAparat za audio-vizuelnu stimulaciju: pomaže da se utiče na psihičko i emocionalno stanje pacijenta korišćenjem specijalnih zvučnih frekvencija i video signala. Oni menjaju električnu aktivnost mozga. Menjanjem frekvencije signala, moguće je ubrzati ili usporiti različite psiholopke procese.\nAktiviranjem alfa talasa postiže se smirenost i opuštenost pacijenta kao i veća svest o sebi i svom problemu. Ovi talasi pomažu da se regenerišu um i telo pacijenta, i da se sećanja na narkotike izbrišu, tj. da se unište opsesivni procesi razmišljanja o drogiranju.\nOva metoda je dobra zato što ne podrazumeva korišćenje medikamenata koji sami po sebi mogu prouzrokovati bolest zavisnosti.\nLečenje narkomanije uz pomoć audio-vizuelne stimulacije je napredna a neinvazivna tehnika koja omogućava odlične rezultate.\nОбјавио Klinika Vorobjev у 05:15 Нема коментара:\nОзнаке: beograd, lecenje nakromanije, lecenje narkomana, lecenje narkomanije beograd, narkomanija, ruska bolnica, ruska klinika, ruska metoda, vorobiev, vorobjev\nS razvojem industrijskog društva se u Evropi i u Americi dosta raširio i alkoholizam i mnogo je ljudi smatralo da je alkohol pošast čovečanstva i da sprečava prirodni razvoj društva. Amerikanci su procenjivali da je alkoholizam tipična bolest evropskog društva i da je u Sjedinjene Američke Države prenose uglavnom Irci i Italijani. I onda su neki Amerikanci tražili da u tom smislu budu preduzete mere i da Irci i Italijani ubuduće ne budu puštani u Sjedinjene Države bez prethodnog psihijatrijskog i socijalnog ispitivanja.\nI godine 1919. je američka vlada zabranila prodaju i upotrebu alkohola, i 1921. godine je objavila doseljeničke kvote koje su smanjivale broj irskih i italijanskih doseljenika za 85%.\ntekst iz knjige Europeana / Patrik Ouržednik\nOvaj interesantan i pomalo čidan tekst je odlomak iz sažetog teksta koji na liričan način prepričava događaje i tendencije 20. veka.\nAlkoholizam je problem koji nismo ostavili za sobom pred vratima 21. veka. Pa ipak, on se može izlečiti u ustanovama kao što je privatna ruska klinika Dr Vorobjev u Beogradu.\nОбјавио Klinika Vorobjev у 06:42 Нема коментара:\nОзнаке: alkoholizam, odlomak\nТема Прозор на слици. Аутор слика теме: alacatr. Омогућава Blogger.


Subotica: Drugi upisni rok | Prijemni Ispiti\nSubotica: Drugi upisni rok\n- U Subotici ima 178 slobodnih mesta, a u Novom Sadu 119. U drugom konkursnom roku, Ekonomski fakultet ima mogućnost da upiše 1 odsto od ukupne budžetske kvote studenata sa invaliditetom, pripadnika romske nacionalne manjine, kao i studenata koji su srednju školu završili u inostranstvu a imaju državljanstvo Republike Srbije. Polaganje prijemnog ispita biće održano 5. septembra u 10 časova, na obe lokacije. Kandidati polažu dva od pet ponuđenih predmeta. Školarina za naše studente iznosi 96 hiljada dinara, a studenti imaju mogućnost da školarinu plate u čak 9 rata. Na taj način je fakultet izašao u susret kandidatima vodeći računa o teškoj materijalnoj situaciji u kojoj se nalaze – kaže rukovodilac Studentske službe Ekonomskog fakulteta, Stevica Divnić.\nNa Visokoj tehničkoj školi strukovnih studija preostalo je 111 slobodnih mesta za brucoše, od kojih 76 na budžetu. Prijavljivanje kanditata će biti organizovano 1. i 2. septembra dok će prijemni ispit iz matematike, osnova računarstva ili opšte kulture biti održan 5. i 6. septembra. Za one koji ne uspeju da se upišu na budžet, školarina će iznositi 89 hiljada dinara.


Back REPORTAŽE NAJAVA Poziv na promociju knjige o Odžacima\nKnjiga „Odžaci - baština na dlanu“, rezultat je višegodišnjeg istraživačkog rada na polјu otkrivanja prirodnog i nepokretnog materijalnog kulturnog nasleđa Odžaka i okoline. Publikacija na 120 strana sadrži 317 fotografija, snimlјenih u periodu od 2003. do 2019. godine, kao i propratni tekst koji je u funkciji njihove interpretacije.\nU dva velika poglavlja predstavljena je prvo kulturna baština Odžaka, a zatim i prirodne vrednosti UNESCO Rezervata biosfere „Bačko Podunavlјe“, tačnije u onog dela koji se prostire na području opštine Odžaci. U prvom poglavlju autor se bavi nasleđem Odžaka, elementima urbanizma koji su prepoznatljivi za mesto, sakralnim objektima, tipovima starih kuća i detaljima njihovih fasada, kućama znamenitih građanskih porodica pre Drugog svetskog rata, kao i industrijskim nasleđem stare fabrike za preradu kudelјnog vlakna koja je obeležila istoriju Odžaka.\nU drugom poglavlju se ističe koliko je priroda Podunavlјa, na prostoru opštine Odžaci, vredna i značajna i pored toga što nije zaštićena i toliko poznata kao u nekim drugim delovima Vojvodine. Pored Dunava, centralno mesto u analizama pripada i prostranstvu slatina (Karavukovo-Srpski Miletić-Bogojevo), koje su od skoro poznate i pod imenom „Srednja Mostonga“, pošto se „naslanjaju“ na kanalisani tok reke Mostonge. Ovaj prostor je važan centar biodiverziteta sa brojnim predstavnicima zaštićenih vrsta, od kojih je autor neke dokumentovao svojim fotografijama i kraćim opisima.\nKnjiga „Odžaci - baština na dlanu“ nije sama po sebi cilj, već šalje jasnu poruku o neophodnosti boljeg poznavanja i razumevanja lokalnog nasleđa, kao i o neophodnosti bolje zaštite svih prirodnih i kulturnih vrednosti Odžaka i okoline.


Rakić: Srbi sa KiM žele na referendum, EU će u nedelju pokazati pravo lice | Radio Kosovska Mitrovica\n14. January, 2022 14:58 |\nSrbi na Kosovu i Metohiji žele da se izjasne na referendumu i traže osnovna prava, koja svi imaju – da im se omogući da na njega izađu, poručio je predsednik Srpske liste Goran Rakić i istakao da očekuje da Priština posluša zemlje Kvinte, koje su poručile da referendum mora da se održii na KiM i da će EU u nedelju pokazati svoje pravo lice – da li su pozivi Prištini “samo prazna priča”.\n“Nadamo se i još uvek verujemo EU, ne želimo da gubimo poverenje… Videćemo u nedelju i da li će ispuniti obećanje”, rekao je Rakić.\n“Ne mogu sa sigurnošću da kažem da li će EU ispunti isvoje obaveze, ali ovo je pitanje puta ulaska u EU. Ovo je nešto što EU traži od nas”, dodao je Rakić.\n“U nedelju će EU pokazati svoje pravo lice – da li su za EU put, za priključivanje Srbije Uniji ili je to samo prazna priča. Zato je i odgovornost EU veća”, poručio je Rakić.\n“Srbi koji žive na KiM ne traže ništa osim osnovnih ljudskih prava, da se izjašnjavaju, da biraju i da budu birani. To nije nešto što drugi nemaju, to su zagarantovana ljudska prava”, rekao je Rakić.\n“Nemogućnost održavanja referenduma biće nešto što će dodatno stvoriti tenzije koje nisu potrebne. Nažalost, imamo na delu stvaranje tenzija na različite načine. Zbog toga je odgovornost na predstavnicima međunarodne zajednice i čekamo njihov odgovor i sledeći korak”, kazao je on.\n“Ako one traže od Kurtija i prištinskih vlasti da se referendum održi, a ne bude ga bilo, onda je pitanje šta će Brisel dalje preduzeti. Do sada je EU bila nema. Sada su izdali saopštenje u kojem pozivaju da se organizuje referendum. Videćemo šta će uraditi i nakon toga ćemo povlačiti svoje poteze”, najavio je Jevtić.


Na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 854.720 KM, na SASE 635.459 KM – The PRESTIGE\nNa Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 854.720 KM, na SASE 635.459 KM\nBerza 22.03.2017. banjalučka berza, berza, sarajevska berza, SASE\nNa današnjem trgovanju ostvaren na Banjalučkoj berzi je promet od 854.720,17 KM, kroz 131 transakcija, dok je na Sarajevskoj berzi ostvaren je ukupan promet od 635.459,68 KM u sklopu 40 transakcija\nVrijednost BIRS indeksa se povećala za 0,34% i iznosi 606,01 poena. Vrijednost FIRS indeksa se povećala za 0,72% i iznosi 1.824,59 poena.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekom Srpske a.d. Banja Luka. Trgovalo se u iznosu od 2.242,00 KM, po prosječnoj cijeni od 1,18 KM po akciji.\nUkupan promet sa obveznicama na današnjem trgovanju iznosio je 804.610,57 KM. Od obveznica najviše se trgovalo obveznicama Republika Srpska – izmirenje ratne štete 6 u vrijednosti od 356.076,89 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je rast od 1,19%.\nOd akcija zatvorenih investicionih fondova najveći promet je ostvaren akcijama ZMIF u preoblikovanju Zepter Fond a.d. Banja Luka. Trgovalo se u iznosu od 30.547,46 KM, po prosječnoj cijeni od 9,97 KM, što predstavlja rast cijene za 2,26%.\nAkcije 2 fonda su ostvarile rast prosječne cijene, od čega su najveći rast imale akcije ZMIF u preoblikovanju Zepter Fond a.d. Banja Luka (2,26%), i danas se ovim akcijama trgovalo po prosječnoj cijeni od 9,97 KM.\nNa današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi ukupno je prometovano 369.014 vrijednosnih papira.\nNajveći dnevni porast vrijednosti, od 10,09% zabilježile su dionice GP ŽGP DD Sarajevo i dostigle cijenu od 1,20 KM, dok su najveći dnevni pad registrovale dionice ZIF-a Herbos fond DD Mostar od 10,00% sa cijenom od 2,70 KM.\nVrijednost BIFX-a je pala za 2,57 indeksnih poena na 1.053,26 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,24%.Vrijednost indeksa SASX-10 pala je za 0,69 indeksnih poena na 615,44 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,11%.Vrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je porasla za 4,53 indeksnih poena na 951,27 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 0,48%. Vrijednost SASE Islamskog indeksa – u saradnji sa BBI, SASX-BBI je porasla za 1,92 indeksnih poena na 10.014,76 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 0,02%.\nNa kotaciji IF-ova ostvaren je ukupan promet u iznosu od 27.684,92 KM; u sklopu 11 transakcija trgovano je sa 7.569 dionica. Na kotaciji obveznica ostvaren je promet u iznosu od 25.919,24 KM; kroz 2 transakcije prometovano je 26.830 obveznica FBIH ratnih potraživanja.\nNa Slobodnom tržištu – ST1 ostvaren je ukupan promet u iznosu od 511.507,52 KM; u okviru 16 transakcija prometovano je 332.338 dionica. Najveći dnevni promet zabilježen je dionicama emitenta GP ŽGP DD Sarajevo u iznosu od 388.964,40 KM.\nNa Slobodnom tržištu – ST2 ostvaren je ukupan promet u iznosu od 70.348,00 KM; u sklopu 11 transakcija prometovano je 2.277 dionica. Najveći dnevni promet zabilježen je dionicama emitenta Interšped DD Sarajevo u iznosu od 67.720,00 KM.