Zahuktavaju se radovi na zatvorenom bazenu | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Zahuktavaju se radovi na zatvorenom bazenu\nZahuktavaju se radovi na zatvorenom bazenu\nRadovi na izgradnji zatvorenog bazena u naselju Senjak nakon jednogodišnjeg zastoja polako se zahuktavaju i privode kraju pa se očekuje da ovaj reprezentativni objekat bude završen do kraja ove godine-najavio je zamenik predsednika opštine Pirot Branislav Kostić.\n-Do kraja sledeće nedelje se očekuje da preostala dugovanja države prema izvođaču radova budu isplaćena. Isplatu preostalog duga države iz prošle godine u iznosu od 25 miliona dinara treba da potpiše ministar Velimir Ilić već sutra tako da očekujemo da se to izmiri i da radovi vrlo brzo krenu punom parom kako bi bio ispoštovan krajnji rok za izgradnju a to je kraj 2013. Trenutno se montira bazenska tehnika, klima-komore, ventilacija, grejanje, elektrika koja treba sve ove sisteme da upari u jedan sistem, kao i preostali građevinski radovi. Radovi se polako privode kraju.Fasada će biti izrađena od modernog materijala koji se zove alumond tako da će objekat izgledati zaista impresivno i savremeno-kaže Kostić.\n-Vrednost izgradnje zatvorenog bazena iznosi 400 miliona dinara bez PDV-a. Radove po sistemu pola-pola finansiraju država i opština Pirot. Zbog zastoja u plaćanju radova izvođačima od strane države, radovi na ovom, ali i na stotine sličnih objekata širom Srbije koji se grade u okviru istog programa podrške Vlade Srbije građevinskoj industriji, godinu dana bili su stopirani. Sada je plaćanje normalizovano pa su radovi ponovo krenuli-navodi Kostić.\nZgrada zatvorenog bazena je po površini najveći javni objekat u Pirotu površine 3.800 kvadrata u osnovi, sa dve etaže, a sama čelična konstrukcija je specifična jer premošćava najveći raspon dužine 38 metara. Rađena je montažno iz tri dela koja su sklapana na licu mesta.\nTehnička škola još jedan punkt za vakcinaciju, ali…\nI ove nedelje moguća vakcinacija Sinofarm vakcinom…\nZaplenjeni učvršćivači za trepavice


Taktička vežba Rečne flotile „Ečka 2017“ - RTV Santos\nPripadnici Rečne flotile 18. maja izveli su na privremenom artiljerijskom poligonu „Titel“ izveli taktičku vežbu sa bojevim gađanjem „Ečka 2017“.\nDeo gađanja i vežbu koje predstavljaju najviši nivo taktičke i vatrene obučenosti rečnih jedinica, kojima je rukovodio kapetan bojnog broda Venko Mehandžiski, načelnik Štaba Rečne flotile, pratili su general-major Želimir Glišović, zamenik komandanta Kopnene vojske i kapetan bojnog broda Andrija Andrić, komandant Rečne flotile.\nIz plovnih sredstava Prvog i Drugog rečnog odreda, kojima komanduju kapetan fregate Romeo Grbović i kapetan korvete Darko Stričić, u plovidbi gađalo se svim brodskim artiljerijskim naoruženjem, dvadeset i, po prvi put, trideset milimetarskim protivavionskim topom, tridesetmilimetarskim bacačima projektila i bočnim puškomitraljezima kalibra 7,62 milimetra. Ciljevi na vodi nalazili su se na udaljenosti od 1.300 metara a ciljevi na kopnu bili su udaljeni 800 do 1.000 metara.\nTokom taktičke vežbe u punoj meri angažovani su i ronioci 93. ronilačke čete Prvog rečnog odreda za realizaciju protivdiverzantskih dejstava i otkrivanje sidrenih mina.\nPrethodnoSlovenci u Srpskoj Crnji\n24. jula 2018.\t13:16\n9. maja 2018.\t11:22


EGIPAT: KORALNI GREBENI KOD HURGADE – MARINIRANJE\nLepote morske bašte\nToplo more i uvek vedro vreme u Hurgadu privlače turiste koji u Egipat dolaze tokom cele godine. Ova sezona je zbog koronavirusa mirnija, ima manje turista, jer prema odluci egipatske Vlade hoteli mogu da budu maksimalno popunjeni do 50 posto. Da bi se privukli turisti cene hotelskih usluga su snižene, tako da su odlični hoteli sa pet zvezdica postali dostupni i našim građanima koji su to iskoristili da uživaju u čarima Crvenog mora.\nDrevna zemlјa čuda Egipat jednako je zanimlјiva i pod morem i na kopnu. Ljubitelјe starina očaraće piramide, hramovi i ostala čudesa iz davnina, ali ni oni koji su naklonjeni prirodnim lepotama, u ovoj pustinjskoj zemlјi neće biti nimalo razočarani – pred njima će se ukazati neverovatno šarolik i bogat podvodni svet. Smatra se da su upravo ronioci, koji su dolazili da proučavaju koralne grebene nadomak tada malog ribarskog mesta Hurgade, bili podsticaj za razvoj turizma. Sada je to grad koji ima više od 200 hilјada stanovnika i najznačajnije je letovalište Egipta koje se prostire na oko 36 km duž morske obale.\n– Hurgada je novo turističko mesto koje je počelo da se razvija osamdesetih godina. Po meni, ovo je najlepše more na svetu! Možda druga mora imaju lepše plaže, ali ovakve korale i ribice možete videti samo na Crvenom moru. Preporučujem svima koji ovde dođu da neizostavno odu do ostrva Gifton, na Rajsku plažu, Orindž bej ili Mahmiju (Paradise, Orange bay, Mahmya). Prava sezona ovde počinje od oktobra do aprila kada više nisu tako velike vrućine, kao tokom letnjih meseci. More je još uvek toplo i može se kupati do decembra, mada se Rusi i Skandinavci kupaju i u januaru – rekla nam je Nataša Trifunović, turistički vodič egipatske agencije „Fun trip” i predstavnik naše agencije 1A u Hurgadi.\nNadomak Hurgade nalazi se ostrvo Gifton, koje je proglašeno za nacionalni park i pored kojeg se nalazi petnaestak najlepših mesta gde se može videti sva krasota i bogatstvo morskog sveta tropskih mora. Mnogim turistima je pravi doživlјaj da uživo dožive svu tu raskoš morske bašte. Postoje različite ture: od brodova sa staklenim dnom kroz koje se mogu razgledati korali i morski svet, preko snorkelinga (gnjuranja s maskama i disalјkom) do ronjenja s bocama – pa šta ko voli.\n– Koralni grebeni spadaju među najraznovrsnije ekosisteme na planeti. Samo korala u Crvenom moru ima više od 200 vrsta, a riba koje se nalaze oko grebena preko hilјadu. Korali su različitih boja, oblika i strukture – neki podsećaju na sunđere, drugi na jelenske rogove, razgranato drveće, džinovske lepeze... Mada izgledaju kao bilјke, korali su u stvari životinje i u srodstvu su sa meduzama i morskim anemonama. Nije dozvolјeno da se diraju ili lome, jer rastu samo 1 centimetar godišnje, a korali u Crvenom moru su stari oko pet do sedam hilјada godina – upoznao nas je naš vodič kroz ove morske bašte Mohamud el Bešbiši iz Hurgade, inače student poslednje godine menadžmenta u turizmu.\nSvi turisti koji su otišli na ove jednodnevne izlete su ushićeni neverovatnim osećajem da plivaju s ribama raznih boja i oblika kao iz akvarijuma, da vide raže s plavim tufnama na bezbednoj udalјenosti (uglavnom se kreću po dnu). Pažnju im privlače kako ribe-iglice, tako i one koje kao da je crtao Pikaso. Neverovatna živopisnost morskog živlјa i raznobojnost korala ispune srce svakog turiste.\nPostoje ture koje turiste vode da vide najveselije morske stanovnike – delfine. Mogu da se vide i velike morske kornjače, koje dolaze da pasu morsku travu u uvalama gde nema gužve u ranim jutarnjim satima. I sama sam imala takvo iskustvo na plaži hotela Karibien bej i to je nezaboravan doživljaj. Imala sam priliku da ih vidim i iznad vode kada promole svoje glavice da dođu do vazduha, ali i ispod kada pasu morsku travu... Približila sam im se plivajući i ma koliko da sam bila tiha i pažljiva, čim su me primetile odjezdile su neverovatnom brzinom.\n– Crveno more je najsevernije tropsko more na svetu i spada u jedno od najslanijih svetskih mora. Temperatura vode ovog mora u zimskim mesecima uglavnom ne pada ispod 20 stepeni Celzijusa, dok je u letnjim ona od 28 do 30 stepeni Celzijusa, što je gotovo idealno za ronjenje. Nјegovi koralni grebeni su za sada očuvani, ali to ne znači da ne bi trebalo da vodimo računa o podizanju ekološke svesti i o zaštiti ovog blaga koje nam je priroda darovala. Egipatska vlada je zaštitila ostrvo Gifton, tako da nije dozvoljeno pecanje, pristajanje brodova, a ronioci s vremena na vreme skupljaju PET ambalažu koja je nepažnjom pala s brodova – otkrio nam je Mohamed Bakr, vodič turističke agencije „Fun trip” u Hurgadi.\nKoralni grebeni i filtriraju vodu, tako da doprinose da ona bude čistija i bistrija. Oni doprinose stabilizaciji morskog dna, pomažući morskoj travi, algama i drugim morskim bilјkama da prežive. Ove bilјke umanjuju uticaj oluja i pomažu u sprečavanju ispiranja dna okeana. Takođe pružaju hranu i zaštitu širokom spektru morskih životinja. Prosto je neverovatno da i najmanji koralni greben ima ribe koje su oko njega, jer se u okolini korala sav morski svet hrani, nalazi utočište i uzgaja potomstvo.\nFoto: M. Jablanov, wikimedia, V. Stojanovic, Pixabay, privatna arhiva\nagencija Fun tripbakšišCaribbean soma bayHurgadakorali u Egiptukoralni grebeni Crvenog morakoralni grebeni kod HurgadeMahmyaMarina Jablanov StojanovicMohamed BakrMohamud el Bešbišimorska baštaNataša TrifunovićOrange bayostrvo GiftonParadise


ERDOGAN OTKRIO O ČEMU JE PRIČAO SA BAJDENOM: Turska ne odustaje od ruskog naoružanja! | Novosti.rs\nPREDSEDNIK Turske Redžep Tajip Erdogan izjavio je da je američkom predsedniku DŽozefu Bajdenu tokom njihovog prvog sastanka rekao da njegova zemlja neće promeniti stav o ruskom raketnom odbrambenom sistemu S-400 zbog koga je Vašington uveo sankcije Ankari.\nBajden i Erdogan su izneli optimistički stav nakon razgovora licem u lice održanom u ponedeljak, iako NATO saveznici nisu napravili veći pomak u rešavanju sporova, uključujući S-400, Siriju i druga pitanja.\nObraćajući se novinarima na letu iz Azerbejdžana, Erdogan je rekao i da bi Turska mogla da preuzme mnogo više odgovornosti u Avganistanu nakon planiranog povlačenja SAD i NATO kasnije ove godine.\nTurska SAD Amerika Redžep Tajip Erdogan DŽo Bajden


NIN / Pismo o lo�im namerama\nU Po�arevcu, za razliku od �vajcarske, nije dosadno. Privreda, za razliku od �vajcarske, miruje, ali politi�ko javno mnjenje vri. Za to se, ovih dana, pobrinuo i lokalni po�areva�ki list Re� naroda, kad je objavio otvoreno pismo Marka Milo�evi�a - predsedniku op�tine Slavoljubu Mati�u. To �e pismo preneti i mnogi beogradski listovi (malo skra�eno), a mi �emo pismo �tampati od re�i do re�i.\n"Obra�am Vam se povodom Va�e izjave u vezi moje porodice i Va�ih procena u vezi mog eventualnog povratka u Po�arevac.\n�to se ti�e moje imovine koju ste nazvali ruglom, sla�em se da joj to ime sad pristaje, pogotovo imaju�i u vidu da je to postala Va�om zaslugom i politikom, koja je kasnije definisana kao revolt i, verovatno, kolateralna �teta revolucije, kao i naknadnim jednostranim i pristrasnim sprovo�enjem zakona, ili, bolje re�i - zloupotrebom zakona.\nZa vreme pu�a, u no�i izme�u petog i �estog oktobra pro�le godine, nad mojim objektima izvr�ena je surova plja�ka, u kojoj su u�estvovali i pripadnici policije, �to nema nikakve veze ni sa kakvom revolucijom ili politikom. Sve te plja�ke nastavljene su i kasnije, tokom celog oktobra, danju ili no�u, na o�igled policije i gra�ana. Dalje, mojim radnicima je u toku cele ove godine onemogu�en pristup lokalima, �ak i onda kada je trebalo samo da se �iste i promene izlozi. I svima koji su poku�ali da se pribli�e, na primer radnicima pekare, pre�eno je.\nVa�a �elja je da se svi �itelji Po�arevca ose�aju bezbedno, izgleda da ne�e biti ispunjena, imaju�i u vidu diskriminatorski i nasilni odnos prema mojoj porodici, prijateljima, radnicima i imovini.\nTo sve, naravno, nije iznena�uju�e, imaju�i u vidu na�in na koji ste postali predsednik op�tine a, tako�e, verujem da Po�arevljani i ne mogu ni�ta dobro da o�ekuju, s obzirom na Va�e kvalifikacije (za koje sumnjam da su negde objavljene), kao i prethodno iskustvo.\n�to se ti�e izjave da sam bilo koga proganjao u Po�arevcu, �elim da ka�em kako bih voleo da po imenu i prezimenu navedete sve te moje takozvane �rtve, a da pri tom niko od navedenih nije psihijatrijski pacijent ili narkoman.\nKa�ete da koliko ste Vi upoznati, meni mnogi dosta toga ne opra�taju?! Ne znam da li i ko to ima meni �ta da pra�ta, ali svakako da ja sigurno nikome tu ne�u ni�ta oprostiti i pre bih rekao da je to jedan od glavnih razloga �to se u Po�arevac nikada ne�u vratiti. Dakle, ta procena Vam je delimi�no ta�na.\nNaravno, jasno je i meni i svima da to nije Va�a procena, ve� nastojanje za koje, unapred, mogu da Vam ka�em da Vam je ispunjeno, jer ne daj bo�e ni meni, ni Vama, da se vratim!\nSa �eljom da �to du�e tako lepo, evropski i demokratski di�u moji biv�i sugra�ani, sa Vama na �elu."\nPismo je u redakciju Re�i naroda stiglo po�tom, iz Beograda, a za Marka Milo�evi�a potpisala ga je njegova supruga Milica Gaji�. Mi smo zamolili gospo�u Milicu Gaji� za razgovor, ali ona, na�alost, nije bila spremna da govori za novine. Potrajao je taj razgovor nekoliko minuta (telefonom), razgovor nezvani�ni, i mi ne�emo iznositi neke detalje, polaze�i od �injenice da svako ima prava na svoju privatnost. Ipak, nekoliko njenih misli tu privatnost (verujemo) ne�e povrediti, ako ih, ukratko, prepri�amo: ona bi se rado, ka�e, vratila u Po�arevac, popravila sve �to je uni�teno i nastavila normalno da radi. Ako joj dozvole.\nNa�a javnost zna, pisalo se o tome naveliko, da se u Po�arevcu, pre dve godine, otprilike, desila velika tu�a izme�u nekoliko mladih ljudi, pripadnika Otpora, i drugih mladih ljudi, prijatelja Marka Milo�evi�a. Varnica je izbila u jednom kafi�u, a dvojica otpora�a bukvalno su pretu�eni. Javni tu�ilac optu�io je bio te�ko povre�ene otpora�e, za poku�aj ubistva! Taj se slu�aj vukao po sudu, da bi, ovih dana, javni tu�ilac, dva dana po�to je obelodanjeno pismo Marka Milo�evi�a, optu�io Markove prijatelje, koji su pretukli dvojicu otpora�a.\nNaravno da je otvoreno pismo predsedniku op�tine, u kome se pominju psihijatrijski pacijenti i narkomani, razgnevilo �lanove Narodnog otpora Po�arevac, koji su, ne bez razloga, posumnjali da su ove opake re�i upu�ene ba� njima, i sastavili su otpozdrav na pismo. U svom saop�tenju za javnost, koje je upu�eno na stranicama Re�i naroda, oni Marku poru�uju - Ne dao mu bog da se vrati! Tako glasi naslov njihovog saop�tenja u novinama. Pa ka�u jo� da je prete�e pismo Marka Milo�evi�a, upu�eno predsedniku op�tine Slavoljubu Mati�u, rezultat popustljivosti novih vlasti prema ljudima iz biv�eg re�ima, koji su se bavili plja�kama, premla�ivanjima i hap�enjima neistomi�ljenika. To je njihovo mi�ljenje i njihovo pravo da se njihovo mi�ljenje javno �uje, mada, istine radi, moramo re�i kako ima i suprotnih mi�ljenja u dr�avi Srbiji, ta�nije kritika novoj vlasti, kojoj se zamera na revan�izmu.\nNeka cveta stotinu cvetova, a mi �emo se vratiti saop�tenju za javnost po�areva�kih otpora�a. Ka�u oni da "mladi Milo�evi� mo�e u svom besu i svojoj nemo�i... i da preti, samo zato �to do njega i njegovih batina�a jo� nije stigla ruka pravde... U svom besu, nemo�an da se suprotstavi zdravim ljudima, mladi Milo�evi� posredno priznaje da je tukao psihijatrijske slu�ajeve i narkomane (dakle, bolesne ljude), koji, ako je tako, nisu mogli da mu se suprotstave." I zato pitaju Marka Milo�evi�a, javno, da li je ta�no da je tukao vlasnika kafi�a Tim Bobana Gaji�a, svog biv�eg zeta Gorana Savi�a �inzova, biv�eg na�elnika policije Radi�u Jovi�a, direktora koncerna zdrave hrane Bambi Miroslava Mileti�a, sekretara Demokratske stranke iz Kostolca Du�ana Jovanovi�a... otpora�e Mom�ila Veljkovi�a, Radojka Lukovi�a i Zorana Milovanovi�a, advokata Dragana Ivanovi�a Bu(dz)u, (dz - izgovoriti kao jedan glas, prim. na�a), policajca Dragana Lakovi�a Lakija...\nDa li �e na sva ova pitanja sti�i odgovor, ostaje da se vidi. Ali, mi imamo odgovore predsednika op�tine Po�arevac Slavoljuba Mati�a, koji za na� list ka�e da mu je, posle objavljivanja Markovog pisma, policija nudila za�titu, ali da je on to odbio. Ne pla�i se on Marka Milo�evi�a, ka�e, koji i nije u zemlji, nego uvek postoji opasnost da neko drugi sve te pretnje ostvari. Ali, ka�e, neka niko u Po�arevcu ne misli da �e se pro�lo vreme vratiti, a da ovde drugi vetrovi danas duvaju dokaz je i to �to su op�tinske novine objavile Markovo otvoreno pismo. Ni�ta sli�no se, dok je mladi Milo�evi� bio u Po�arevcu, nije moglo dogoditi.\n- Mi smo, pre nekoliko meseci, imali dopunske lokalne izbore i od pet odborni�kih mesta, koja su dr�ali socijalisti, Dos je uzeo �etiri, socijalisti jedno. Zato ka�em da je njihovo vreme u Po�arevcu pro�lo. �to se ti�e "na�ina" na koji sam postao predsednik po�areva�ke op�tine, mogu re�i da sam i�ao na izbore, pobedio na izborima, a op�tinska me je skup�tina tajnim glasanjem izabrala za predsednika. Moje kvalifikacije nisu tajna; objavite: zavr�io sam Vi�u ekonomsku �kolu i godinama radio u poslovodstvu. �lan sam Demokratske stranke Srbije, imao sam vi�egodi�nje opoziciono politi�ko iskustvo, a nije bilo lako to iskustvo sticati u Po�arevcu, gradu koji su Milo�evi�i smatrali svojim vlasni�tvom - ka�e Mati�.\nDa li je predsednik op�tine znao da je pismo stiglo u redakciju op�tinskog lista? Ne, nije znao, ka�e predsednik, i dodaje da je glavni urednik Re�i naroda pismo objavio sam, kako i dolikuje urednicima u demokratskim op�tinama. Ove njegove re�i potvrdio nam je i glavni urednik lista gospodin Kuzmanovi�.\n- Pismo me nije iznenadilo, po�to sam o�ekivao trenutak kada �e se oglasiti neko od �lanova porodice Milo�evi�. Mo�da su oni bili iznena�eni �to je pismo objavljeno u novinama, koje su op�tinske, i to pismo �oveka koji ovde nije zapam�en po dobru. Neki nam zameraju da olako prepu�tamo medijski prostor ljudima iz biv�e vlasti, ali ja se ne sla�em, po�to mislim da je to jedan novi momenat za sve nas. Moramo se navikavati da demokratija ima svoja pravila, i to je to. Zanimljivo je da su za mene, kao kandidata za predsednika op�tine, glasale obe odborni�ke strane, i to je opet bilo ne�to novo za na�e prilike. Ne�u da se hvalim, ali mi smo za godinu dana uradili nekoliko kapitalnih investicija. Toliko o mojim kvalifikacijama. A to �to on proziva psihijatrijske pacijente i narkomane, to je manir Marka Milo�evi�a. O�enjen sam, imam dvoje dece i nisam ni pacijent ni narkoman. Svi su otpora�i za njih to, kako ih je nazvao, a zaboravio je jo� da doda i re� - homoseksualci. Ali, taj deo pisma vi�e govori o autoru samom, nego o ljudima kojima su uvrede upu�ene - ka�e Mati�.\nRazgovoru nikad kraja... Tema jeste golicljiva, ali ni�ta ne treba presoljavati. Bi�e tu jo� varni�enja. U me�uvremenu, sve �to je ostalo, u Po�arevcu, iza Marka Milo�evi�a - od parka Bambi do famozne Madone - izgleda �alosno i propada na ki�i. To je �teta. U Madoni je koka-kola bila jeftinija nego u gradu, a do nje je omladinu vozio autobus - besplatno, govore danas ljudi koji su prema svakoj pro�losti pomalo sentimentalni.


Prvi trejler za film „Godzilla: King of Monsters“ | CityMagazine\nPrvi trejler za film „Godzilla: King of Monsters“\nNakon uspeha filmova „Godzilla“ i „Kong: Skull Island“ iz studija Vorner Bros nam stiže sledeće poglavlje iz njihovog novog filmskog univerzuma čudovišta.\n„Godzilla: King of Monsters“ je epska akciona avantura u kojoj ćemo pratiti herojske napore kripto-zoološke agencije Monarh da spase čovečanstvo od napada grupe velikih zveri, među kojima se nalazi i Godzila.\nGlavne uloge u filmu igraju Kajl Čendler, Vera Farmiga, Mili Bobi Braun, Seli Hokins i Bredli Vitford. Godzilla: King of Monsters je režirao Majkl Doerti, a film će svoju premijeru imati 19. maja naredne godine.\nDžejson Momoa je „Akvamen“ u trejleru za novi superherojski film\nPrvi trejler za novi film u produkciji Džej Džej Abramsa\nAna Kendrik i Blejk Lajvli u trileru „A Simple Favor“\n9 zvezda koje su odbile sjajne filmske uloge godzilla · novi filmovi · trejleri\n9 zvezda koje su odbile sjajne filmske uloge\nGde je nestala romantika iz letnjih filmova?\nZvezde serije „Breaking Bad“ ponovo kuvaju!


OSAM tajni o muškarcima i seksu\nPripremite se za iznenađenje - a onda iskoristite nove informacije da sebi i njemu priuštite vrhunsko seksualno zadovoljstvo!\n06.11.2020. - 18:30h\nBez obzira na to koliko ste vešti u krevetu, uvek postoje neki novi aspekti muškog bića koje tek treba otkriti. Žene nisu dovoljno svesne koliko je seksualni život muškaraca multidimenzionalan. Zato neke iznenađujuće stvari mogu da prođu neprimećeno. A to ne želimo!\nOtkrivamo vam najintimnije muške tajne i razmišljanja o seksu. Rezultat? Otkrića koja će vam pomoći da razumete svog dragog.\n1. Niste jedine koje lažiraju orgazam\nS vremena na vreme i muškarcima se dogodi da ne mogu da dožive vrhunac. To im se događa iz istih razloga kao i ženama - umorni su, pod stresom... Zato i oni ponekad odglume orgazam. Tri odvojena istraživanja potvrdila su da 11 do 19 posto muškaraca glumi orgazam. Srećom, ako vam se to i dogodi, nije ništa strašno, a verovatno nećete ni primetiti, posebno ako koristite kondom. No, ako posumnjate da vaš dragi redovno lažira orgazme, možda je u pitanju neki ozbiljniji problem pa ga posavetujte da o tome razgovara s vama ili nekom stručnom osobom.\n2. Oni žele da vi preuzmete kormilo u krevetu\nNe kažemo da treba da uzmete u ruke bič i lisice. Jednostavno ponekad preuzmite inicijativu. Muškarci su stalno pod pritiskom da moraju da se dokažu, od zavođenja do zadovoljavanja u krevetu. Pasivna uloga omogućava im da se potpuno usredsrede na uživanje.\n3. Ponekad bi se radije bavili kompjuterom nego vama\nMožda se osećate grozno kada vaš dragi radije igra igrice nego se druži s vama, ali nije u pitanju ništa neobično. Treba da znate da nije u pitanju ništa lično, već fiziološki mehanizam. Dok pokušavaju da pobede u igrici, raste im nivo testosterona - zato žele da nastave da igraju ne dozvoljavajući da im bilo šta skrene pažnju pa čak ni gola devojka.\n4. Svoju muškost mere u dva vida\nIako se muškarci često šale kako bi želeli da im je veći, jedno istraživanje otkrilo je da 88 posto muškaraca smatra da je njihov penis prosečan ili velik. Pa, ako su zadovoljni veličinom, čemu toliko priče o povećanju penisa? Izgleda da neki muškarci nisu sigurni da li im je i u erekciji dovoljno velik. Oni znaju kakav je kada je opušten u poređenju s drugim opuštenim penisima jer ih viđaju u toaletima, ali jedini penisi u erekciji koje heteroseksualno orijentisani muškarci viđaju su oni ogromni u porno filmovima.\n5. Ne misle da imate čudan ukus tamo dole\nBrojne devojke misle da ako muškarac okleva da se spusti dole, razlog mora da bude u tome što mu kod njihove V zone nešto smeta. Ali razlog tome može da bude to što vi delujete suzdržano, pa on misli da radi nešto što ne treba ili da jednostavno to ne želite. Zato se, kada se vaš dragi uputi dole, skoncentrišite na dodire, a ne sopstvenu paranoju. Ako mu pokažete da uživate u tome što radi, to će mu pomoći da se opusti, što će, s druge strane, i vama pomoći da se opustite.\n6. Neki muškarci uzimaju lekove da bi održali erekciju\nIstraživanja na Univerzitetu u Čikagu otkrila su da jedan od 20 studenata uzima lekove protiv erektilne disfunkcije i to bez recepta. Većinom ih nabavljaju ilegalno, preko prijatelja ili interneta. Dok neki to rade zbog problema u održavanju erekcije, većina jednostavno voli taj osećaj kada im je penis satima krut.\n7. Oni vole da se ljube\nMuškarci vole da se ljube jednako koliko i žene. Jedna Cosmo anketa otkrila je da 64 posto muškaraca žudi za više poljubaca. Međutim, često ne razmišljaju o stilu ljubljenja. Oni pretpostavljaju da ako je njima uzbudljivo, mora biti i njihovim partnerkama. Na sreću, ovako ležeran stav olakšava vama da ga naučite šta treba da radi. Nežno ga uhvatite za glavu, recite mu da stane i da se na trenutak prepusti vašim poljupcima. Tako će, bilo da želite lagane i nežne ili strastvene poljupce, znati šta mu je činiti.\n8. Žude za povratnom informacijom\nJeste li ikada bile s muškarcem koji je sjajan u krevetu, osim što vam je, recimo, previše stenjao na uho ili pregrubo stiskao grudi? Čak i seksualno talentovanim muškarcima ponekad treba dati smernice. I, što je još važnije, oni sami to žele. Muškarci zaista žele da zadovolje svoje partnerke. Kada im nešto upali kod jedne žene, oni to ponavljaju i s drugim - čak i ako njih uzbuđuju potpuno drugačije stvari. Napravite sebi uslugu i recite mu šta vam odgovara, a šta ne. Tako otvarate komunikaciju i pokazujete mu da želite da i on vama ponudi više opcija, piše Cosmopolitan.hr.\n15 mitova o seksu u koje ne smete da verujete!\nOva 3 položaja u seksu muškarci najviše vole!\nČak trećina ljudi u vezi ima istu maštariju: Jeste li među njima?


CRVENO UPOZORENJE Proradio vulkan na Aljasci: Posle eksplozivne erupcije dim i pepeo leteli u atmosferu (FOTO)\nFoto: DENNIS ANDERSON / HANDOUT / EPA;\nVulkan Veliki Sitkin na Aljasci je danas proradio, zbog čega su vlasti izdale crveno upozorenje, saopštio je Američki geološki zavod.\nVulkanska opservatorija Aljaske (AVO) je izdala crveno upozorenje za avijaciju, što znači da je verovatno značajna emisija vulkanskog pepela otišla u atmosferu, prenosi agencija Rojters.\nSaopšteno je da je u ranim jutarnjim časovima došlo do "kratkotrajne" eksplozivne erupcije koja je trajala dva minuta, što je rezultiralo oblakom pepela do 15.000 stopa nadmorske visine.\n- Nakon te eksplozije, seizmička aktivnost se smanjila, a satelitske slike pokazuju da se oblak pepela odvojio od vulkana i da se kreće prema istoku - poručuju iz AVO, i dodaju da su moguće nove eksplozije.\nVulkan je udaljen oko 42 km istočno od zajednice Adak.\nNa Aljasci se nalazi više od tri četvrtine svih vulkana u SAD koji su eruptirali tokom proteklih 200. godina.\nEruptirao vulkan na Javi: Pepeo prekrio više sela i gradova\nETNA IZBACUJE "FONTANU LAVE" Proradio vulkan na Siciliji, čulo se nekoliko eksplozija, iz kratera KULJAJU DIM I PEPEO


Krečanska upornost na pravi način – Glas TK – Vaše najdraže novine\nKrečanska upornost na pravi način\n8. Jula 2018. redakcija\nViše od dvadeset godina članovi Udruženja građana „Kreka“, jednog od najstarijih udruženja u Gradu Tuzla s kontinuitetom djelovanja od punih 40 godina, ispoljavaju rijetko viđenu upornost i istrajavaju u traženju da se zgrada iz austrougarskog perioda, nekadašnjeg DTV “Partizana” u Kreki, renovira i vrati lokalnoj zajednici na multifunkcionalnu namjenu prema zahtjevima novog vremena, piše Fena.\nDevastirana zgrada je definitivno izgubila svoju upotrebljivost nakon ratnog korištenja u svrhu skladišta humanitarne pomoći, a pošto nije po zakonskoj proceduri legalno vraćena vlasniku objekta, odnosno, lokalnoj zajednici na ponovnu upotrebu, došlo je do njenog potpunog građevinskog devastiranja.\nZgrada DTV “Partizana” izgrađena je u vrijeme austrougarske okupacije za potrebe porodica iz cijele carevine, doseljenih zanatlija-majstora i inženjera, u svrhu brzorastuće industrijalizacije Tuzle, i služila je u gotovo stogodišnjoj tradiciji kao sportski i kulturno-obrazovni centar zapadnog dijela grada.\nObjekat je prošle godine sravnjen sa zemljom s objašnjenjem da je „u ruševnom stanju i opasan po prolaznike“. Sada je kao dokaz jednog vremena ostalo samo igralište na kojem su se poslije drugog svjetskog rata do posljednjeg, odgajale mnoge sportske veličine Tuzle i cijele BiH.\n-U DTV “Partizanu” stasale su stotine vrsnih sportista, od kojih su neki pripadali i vrhunskoj plejadi gimnastičara, atletičara, strijelaca, stonotenisera, nogometaša, rukometaša, kuglaša, odbojkaša i košarkaša. Pored toga, naselje Kreka je vremenom postala simbol vrhunske multietnične i multikonfesionalne tolerancije kao i mjesto promoviranja progresivnih civilizacijskih stremljenja u drugom svjetskom ratu, a i u zadnjem, domovinskom. Krečani mogu biti ponosni na sopstvenu tradiciju bez mrlje nacionalističke ili druge uskogrudosti i netrpeljivosti sve do današnjih dana – kaže u razgovoru za Fenu predsjednik UO Udruženja građana „Kreka“, Derviš Čičko.\nDodaje da je sportski i kulturološki definirana sredina, uz promoviranje vrijednosti rada i znanja, bila odlučujući faktor u profiliranju i opstojnosti sasvim specifičnog “krečanskog duha” otvorenosti, humanosti i tradicije normalnosti zajedničkog življenja.\nNa toj pozitivnoj društvenoj logici bila je bazirana i opredijeljenost UG “Kreka” da istraje u nakani da se DTV “Partizan” u novom ruhu vrati lokalnom stanovništvu, u međuvremenu naraslom na više od 20.000 stanovnika.\nVeć nekoliko godina na razne načine, počev od masovnog protestiranja, do zajedničkog okupljanja i ukazivanja na vrijednost duha i zajedništva što promoviraju, članovi UG „Kreka“ traže ono što im pripada – da se obnovi zgrada DTV „Partizana“ i vrati mještanima koji nemaju nijedan objekat za društvene aktivnosti, osim skučenog prostora ureda MZ.\n– Želimo da ovaj dio Tuzle i mjesto na kojem je nekada djelovalo DTV „Partizan“, ponovo postane epicentar okupljanja ljudi, prvenstveno mladih, centar sporta, različitih kulturnih događanja, zabavnog parka za najmlađe, uz ambulantu i djelimično sa sadržajima tzv. humanog starenja i drugih, kao nasušne potrebe lokalne zajednice – navodi predsjednik Uprave UG „Kreka“.\nPozitivna upornost se isplatila i baš ovih dana, a u povodu obilježavanja 40. godišnjice UG “Kreka”, Organizacijski odbor zajedno sa predstavnicima Gradske uprave, planski i vrlo temeljito realiziraju program revitaliziranja sportskih terena DTV “Partizana” Kreka, s čišćenjem, asfaltiranjem, obilježavanjem malonogometnog, košarkaškog, rukometnog i odbojkaškog terena i postavljenjem “sportskog mobilijara” i zaštitnih mreža.\nTakođer, u toku je realiziranje ideje o izgradnji nove zgrade DTV “Partizana” od Gradske uprave, na istoj građevinskoj osnovi i djelimično izmijenjenim unutrašnjim prostornim rasporedom.– Već je urađen arhitektonsko-građevinski idejni projekat nove zgrade koji je formalna osnova za izdavanje urbanističko-građevinske saglasnosti kao i izrade izvedbenog građevinskog projekta sa finansijskim predračunom i termin-planom radova. Javno proklamirana namjera Gradske uprave je da u prijedlogu budžeta Grada za 2019. godinu, budu planirana i sredstva za gradnju DTV “Partizana”, na radost svih Tuzlaka, a posebno Krečana rasutih diljem svijeta – zaključio je Čičko u razgovoru za Fenu.\nNa već uređenim igralištima, poslije dužeg niza godina, ponovo se čuje dječija graja. Odzvanja zvuk lopte na asfaltu i košarkaškim tablama, zamrlo i neuređeno igralište oživjelo je i predstavlja novi kvalitet života u zapadnom dijelu Grada Tuzla.\nVišegodišnja upornost članova IG „Kreka“ isplatila se i, kako je ovim povodom na društvenim mrežama napisao jedan Krečanin, svjedoči o tome da „kad se krečanska srca slože i vlast uraditi nešto može“.U ovom slučaju gradska vlast je, mada sporije od očekivanja, oslušnula puls naroda i odlučila je odreagovati kako i treba, i udovoljiti željama mještana Kreke.\n← Kolektivni centri kao kolektivna mrlja na obrazu BiH\nUdruženje “Zlatni ljiljani”: OV Kalesija neka objasni jesmo li mi u miru nepoželjni →


U subotu, 15. 0ktobra, na ribolovnoj stazi u Žepču održano je tradicionalno takmičenje u lovu ribe udicom na plovak. Organizator takmičenja, SRD “Bosna” iz Žepča, je kao i do sada odlično provelo ovo takmičenje. Na takmičenju je nastupilo...\nEmisija “Jutro za sve” BH Televizije emitovana 3. oktobra 2016. godine u kojoj se govorilo o problemu neispravnih kolektora izgrađenih kod Ribarske oaze “Lađenica” u Dobroševićima, čije se netretirane vode direktno ulijevaju...\nU sklopu manifestacije ”Jablaničko ljeto 2016”, na stazi ”Peta” na Jablaničkom jezeru, održan je II Memorijal ”Džajić Dževad -Džaja” u lovu ribe udicom na plovak. Organizacija ovog takmičenja je bila izvanredna. Domaćini su...\nU organizaciji Sportsko ribolovnog saveza BiH, dana 03. septembra 2016. godine (subota) na rijeci Savi u Derventi na takmičarskoj stazi Trstenci, održano je Otvoreno Prvenstvo BiH – PRVA LIGA u disciplini “Lov ribe udicom na plovak”. Na takmičenju...\nNaši takmičari pobjednici Kupa BiH u lovu ribe na plovak\nDana 27.08.2016 godine u organizaciji Sportsko ribolovnog saveza BiH na ribarskoj stazi Kiseljak na jezeru Modrac održan je ribolovni KUP BiH u disciplini “ulovu ribe udicom na plovak”. Na takmičenju je nastupilo pet ekipa iz Federacije BiH i jedna...\non 9 Juna, 2016\nU sklopu projekta na podizanju svijesti građana na zaštiti okoliša, u ponedeljak 06. juna 2016. godine, podijeljene su ribolovne dozvole i diplome učenicima osnovne škole Dobroševići. Učenici ove škole su završili edukaciju o zaštiti okoliša...\nNastavak radova na Lađenici: Nefunkcionalni kolektori spriječavaju završetak projekta!\nSARAJEVO, 12. maja (FENA) – Da bi radovi na završetku Projekta ”Čišćenje i revitalizacija starog korita rijeke Bosne i izgradnja sportsko-rekreacione i takmičarske staze u Dobroševićima” ili, kako je skraćeno zovu, Ekološka oaza ”Lađenica”...\nZahvaljujući Fondu za zaštitu okoliša Federacije BiH a u sklopu realizacije projekta koji je finansijski podržan od strane Fonda, 23. aprila 2016. godine izvršeno je predviđeno poribljavanje starog korita rijeke Bosne sa ribljom mlađi amura i šarana...\non 14 Aprila, 2016\nJučer je 60 učenika OŠ Dobroševići, zajedno sa svojim domaćinima i edukatorima, članovima Udruženja sportskih ribolovaca „Sarajevo – 1906“ učestvovalo u akciji čišćenja ”Eko ribarske oaze Lađenica” Članovi Udruženja ribolovaca...\non 13 Aprila, 2016\nPiše: Senad Kapo, www.bistrobih.ba Potaknut informacijom o puštanju u probni rad prečistača u Butilama i plasiranom informacijom o “čišćim rijekama Miljacki i Bosni”, sjetih se nekih aktivnosti koje su pokrenute prije tačno 6 godina. U pitanju...\non 10 Aprila, 2016\nU nedelju 3. aprila 2016. godine, održana je velika radna akcija na čišćenju i uređenju ribarske oaze Lađenica. U akciji je učestvovalo tridesetak ribolovaca iz udruženja Sarajevo -1906 i Vogošća i desetak građana naselja Dobroševići. Akcija...\non 31 Marta, 2016\nUdruženje sportskih ribolovaca ”Sarajevo-1906”, u nedelju, 3. aprila 2016.godine sa početkom u 10 sati, organizuje akciju čišćenja starog korita rijeke Bosne u Dobroševićima. “Dobar dio obale je prilično uređen a na red je došao...\nUdruženje Sportskih ribolovaca ‘Sarajevo 1906’ već više godina radi jedan...\nEkipa Televizije Sarajevo je snimila novu emisiju iz serijala TVSA...\nArhiva vijesti Odaberite mjesec Maj 2021 (1) April 2017 (1) Februar 2017 (1) Novembar 2016 (2) Oktobar 2016 (2) Septembar 2016 (4) Juni 2016 (2) Maj 2016 (2) April 2016 (3) Mart 2016 (1) Februar 2016 (1) Decembar 2015 (1) Oktobar 2015 (1) August 2015 (3) Juli 2015 (1) Juni 2015 (2) Maj 2015 (1) April 2015 (1) Mart 2015 (1) Decembar 2014 (1) Oktobar 2014 (2) August 2014 (4) Juli 2014 (1) Juni 2014 (1) April 2014 (2) Mart 2014 (1) Februar 2014 (1) Novembar 2013 (1) Oktobar 2013 (1) Juli 2013 (2) Juni 2013 (1) Maj 2013 (3) April 2013 (2) Mart 2013 (1) Januar 2013 (1) Decembar 2012 (1) Oktobar 2012 (1) Septembar 2012 (3) August 2012 (1) Juli 2012 (1) Juni 2012 (1) Maj 2012 (2) April 2012 (1) Novembar 2011 (1) Oktobar 2011 (1) Septembar 2011 (3) Juni 2011 (1) Maj 2011 (2) Decembar 2010 (1) Novembar 2010 (3) Oktobar 2010 (2) August 2010 (1) Juni 2010 (1) Maj 2010 (2) Decembar 2009 (1) Oktobar 2009 (1) August 2009 (2) Juli 2009 (2) Juni 2009 (3) Maj 2009 (1) April 2009 (2) Januar 2009 (1) Septembar 2008 (1) Juli 2008 (2) Juni 2008 (2) Maj 2008 (1) April 2008 (1) Mart 2008 (1) Februar 2008 (1) Decembar 2007 (2) Novembar 2007 (1) August 2007 (1) Maj 2007 (1) Mart 2007 (1) Februar 2007 (2) Decembar 2006 (1) Oktobar 2006 (2) Septembar 2006 (1) Juli 2006 (3) Juni 2006 (2) Maj 2006 (2) Juli 2005 (1)


Trosoban stan u zgradi okruženoj parkovima ID#93900 - Prodaja Nekretnina | Beogradski Oglasi\nPočetna » Nekretnine » Prodaja Nekretnina »Oglas #237023\nPostavljen May 13, 2019 | Pregleda: 50\nIzgradnja Novog Beograda je započeta posle Drugog svetskog rata, ali ideje o toj izgradnji sunastale mnogo ranije, u vreme izmedju dva svetska rata, jer su urbanisti već tada predvidjaliintenzivniji razvoj i širenje Beograda i na levu obalu Save.Prvi kompleks gradjevina na prostoru Novog Beograda sagradjen je 1937. godine i to je biloBeogradsko sajmište blizu obale Save. A potom je na okolnom terenu izvršeno nasipanje peskomjednog dela zemljišta koje bi se moglo koristiti za gradnju (to je teren oko današnje Palate Ušće iMuzeja savremene umetnosti). Intenzivnija izgradnja Novog Beograda počinje 1947. godineučešćem beogradske omladine u saniranju terena i pripremama za izgradnju prvih stambenihblokova.Novobeogradski blok 21 je najbliži centru grada. Planski je projektovan i uredjen i poredstambene ima i poslovnu i obrazovnu funkciju. Sagradjen je početkom 60-ih godina XX veka pozajednoĉkom projektu petorice arhitekata. Stambeni kompleks čine: šest kula, stambeni meander idva stambena bloka smeštena duž dva velika bulevara. Blok 21 je oivičen sa nekoliko veomaprometnih saobraćajnica, što doprinosi dobroj povezanosti sa drugim delovima Novog Beograda,Zemunom i centrom grada.Infeastrukturu samog bloka čine različiti sadržaji: osnovna škola, dva vrtića, X beogradskagimnazija, Univerzitet Singidunum, nekoliko banaka, pošta, brojni poslovni objekti, marketi,Mekdonalds, brojni restorani i kafei. U blizini bloka nalaze se brojne državne institucije i objektipolitičkog, kulturnog, verskog i sportskog karaktera (Palata Srbije, Muzej savremene umetnosti,Hram Sv. Simeona Mirotočivog, Sava centar, Beogradska arena) i brojni poslovni objekti saugostiteljskim i trgovačkim sadržajem (TC Ušće, hoteli Hajat i Kraun plaza, NIS-ova benzijskapumpa...)Stambeni blok duž Bulevara Mihaila Pupina projektovao je arhitekta Bogdan Ignjatović.Sagradjen je početkom 60-ih godina XX veka za potrebe zaposlenih u vojsci tadašnje SFRJ. Imaukupno oko 450 stambenih jedinica. Pored navedenog sadržaja zgrada je okružena brojnimuredjenim zelenim površinama sa nekoliko dečijih igrališta i terenom za košarku, što ovajstambeni blok čini idealnim za miran porodičan život. Ima i dovoljan broj parking mesta kako okosame stambene zgrade tako i oko svih poslovnih objekata i to je zona slobodnog parkiranja.Stan se nalazi u središnjem delu zgrade. Dvostrano je orijentisan (sever-jug). U izvornom jestanju. Ima funkcionalan raspored gde se iz hodnika ulazi u sve prostorije. Stan je trosoban postrukturi i moguća je adaptacija u četvorosoban. Od prostorija ima: predsoblje, kuhinju satrpezarijom, dnevnu sobu, dve spavaće sobe, ostavu, dva mokra čvora i dve lodje. Zbog spratnostije pogodan kako za stambeni tako i za poslovni prostor. Stanu pripada i jedna podrumska prostorija. agencijska provizija 2%\nVikend-kuća 140m2 na 19ari placa, Novi Slankamen, Inđija\nStambeni montazni kontejneri KN17 6mx2.2m\nMontazne garaze GAR4 velicina 6mx3.5m\nMontazne kuce brvnare BNG12 5mx3m + terasa


Aktuelnosti – Strana 19 – Divčibare\nObjavljeno 6. marta 2014. 6. marta 2014.\nU nedelju, 02.marta, završen je 36.Medjunarodni sajam turizma u Beogradu. Najveća sajamska manifestacija kod nas ove godine ugostila je preko 1.000 izlagača iz 54 zemlje. Svoju turističku ponudu na ovom Sajmu predstavilo je i Valjevo. Na štandu Turističke organizacije Valjeva, pored promotivnnog materijala grada i okoline, predstavljena je ponuda turističkih agencija iz Valjeva za predstojeću […]\nTO Valjevo na Sajmu turizma u Kragujevcu\nObjavljeno 2. decembra 2013.\nTuristička organizacija Valjevo predstavila je turističke potencijale našeg kraja na 5.Međunarodnom sajmu turizma i seoskog turizma na Šumadija sajmu u Kragujevcu. Ovaj Sajam svake godine dobija sve više na značaju, tako da se ove godine predstavilo oko sto izlagača. Na štandu TO Valjevo posebno interesovanje je bilo za manastire valjevskog kraja kao i za Divčibare […]\nTO Valjevo pokrenula android aplikaciju Turistički Vodič kroz Valjevo\nObjavljeno 19. juna 2013. 5. avgusta 2013.\nU skladu sa potrebama savremenog turiste i činjenice da turista našeg vremena sve više koristi mobilni telefon i internet da dođe do informacija i željenih lokacija, TO Valjevo je pokrenula aplikaciju za android mobilne telefone. Ovom aplikacijom turista dobija personalnog vodiča koji će ga navoditi i omogućiti da na najkvalitetniji način provede svoje vreme u […]\n23. januara 2020., 05:21


Počela isplata jednokratne pomoći za bivše radnike Geoksa | Novosadski informativni portal 021\nPočela isplata jednokratne pomoći za bivše radnike Geoksa\nBivšim radnicima fabrike Geoks u Vranju danas je počela isplata jednokratne pomoći u visini od po 53.965 dinara, saopštilo je Ministarstvo finansija.\nNavodi se da je isplata počela preko centara za socijalni rad i da se očekuje da bude završena u ponedeljak.\nU saopštenju je navedeno da je Vlada Srbije danas usvojila zaključak kojim se odobrava 66.215.055 dinara za dodelu jednokratne pomoći od po 53.965 dinara za 1.227 bivših radnika u fabrici obuće Geoks.\nPomoć je odobrena za bivše radnike koji žive na teritorijama Vranja, Niša, Kragujevca, Bujanovca, Knjaževca i Vladičinog Hana.\nMinistar finansija Siniša Mali naveo je da je dobra vest da će kompanija Teklas iz Vladičninog Hana da zaposli jedan deo radnika iz Geoksa.\nMeđu otpuštenim radnicima Geoksa i više od 100 trudnica i porodilja\nPre "Geoksa" još osam kompanija otišlo iz Srbije, poslodavci delili otkaze mejlom i SMS porukama\nRadovi od utorka menjaju režim saobraćaja u delu Detelinare


Milivojević: Tramp pokušava da otkloni sve što bi moglo da optereti dijalog | Radio Kosovska Mitrovica\nPetković: Napad na mladiće etnički motivisan i posledica antisrpske retorike poslednjih nedelja\nBorbu sa kovidom izgubio 41 pacijent, koronavirusom zaraženo još 3.058 osoba\nGradonačelnik Severne Mitrovice Milan Radojević osudio napad na mladiće i pozvao građane na uzdržanost\nSrpska lista: Današnji napad na mladiće posledica kontinuiranog pritiska i neodgovornih izjava predstavnika iz Prištine\nNapadnuti mladići na šetalištu u Kosovskoj Mitrovici\nMilivojević: Tramp pokušava da otkloni sve što bi moglo da optereti dijalog\n29. June, 2020 15:13 |\nSaopštenje Stejt dipartmenta koje podržava tužilaštvo i u kojem se jasno navodi da treba ići prema pravdi i nakon 20 godina, upućuje na politički zaključak da američka strana ima interes da se očisti ono što politički opterećuje mogući dijalog,” kaže diplomata Zoran Milivojević u komentaru na otkazani sastanak Beograda i Prištine u Vašingtonu.\nDa raznorazne teorije nisu zaobišle otkazivanje sastanka u Vašingonu govori i činjenica da pojavila informacija da je ovo udar na administraciju Donalda Trampa i na Ameriku u sukobu sa Evropskom Unijom o tome ko će suštinski da vodi dijalog. Međutim, naš sagovornik kaže da postoje još neke činjenice koje ipak upućuju na zaključak da ne treba baš tvrdo stajati na toj poziciji, a prva je da je specijalni izaslanik SAD za razgovor Beograda i Prištine Ričard Grenel Grenel lako reagovao na vest da Hašim Tači neće doći. „Drugo, tužilac je Amerikanac i teško mi je da pretpostavim da će on ipak da ide protiv svoje države i njenih interesa.” rekao je Milivojević.\nTrampova administracija, prema mišljenju našeg sagovornika, od prvog trenutka ide u pokušaj revizije politike prethodne tri administracije koje su stajale iza projekta nezavisnosti Kosova i iza OVK ali je teško pretpostaviti da se Amerika može tek tako isključiti. „Bez Vašingtona je nemoguće rešavati ovo pitanje , jer je Kosovo i Metohija definisano kao nešto od čega zavisi stabilnost i bezbednost Evrope. Ipak, kako god da se pregovarači dogovore opet će sve morati da bude i pred SB UN. Razumem i to što je Hoti morao da ostane u Prištini, jer ovo otvara problem unutrašnjih odnosa, ne samo na nivou elita nego uopšte pitanje stabilnosti,” izjavio je Zoran Milivojević.\nAmerika ne odustaje od uticaja na Kosovu\nOn dodaje da ako je tačno da se ovim raščišćava politička elita i hipoteka OVK onda možda može čak i da se računa na ekipu nekih političara koji su manje opterećeni prošlošću u kojoj su Avdulah Hoti, Aljbin Kurti i Viora Osmani. „Čak i ako dođe do promene u SAD posle izbora, ukoliko pobedi Džozef Bajden, Bela kuća neće prepusti nekom drugom da vodi jednu tako važnu stvar koja u krajnjem slučaju zavisi od Amerike. Metodologija koju je započela američka administracija davala je neki rezultat i bila je prihvatljiva odmah u startu, a to je ekonomija. Ona je nešto što svima odgovara i što svima čini dobro, a pravi relaksirajuću atmosferu i stvara uslove za politički dijalog,” smatra naš sagovornik. Amerikanci su, kaže Milivojević, mislili da idu korak da dalje i da preispitaju ono što je urađeno i da prave ambijent koji bi bio dobar i za ceo region kao što je mali Šengen.\nOtkazivanje sastanka u Vašingtonu za našeg sagovornika je apsolutni presedan, događaj koji će sigurno ući u korpus ozbiljnih političkih pitanja.\n„Usledilo je u trenutku kad se pripremao specifičan itinerer vezan za nastavak dijaloga Beograd Priština na nivou Evropske unije i Sjedinjenih Država. Ipak, treba sačekati pretresno veće, jer ono treba da donese definitivnu odluku da li prihvata optužnicu. Tek kada je prihvati kreće proces pred sudom. Ovo istrčavanje suda vidim kao neku vrstu pritiska na pretresno veće da se izjasni imajući u vidu samo saopštenje ali i njegovo obrazloženje,” rekao je Milivojević. On dodaje da se Tužilaštvo, s obzirom na sve okolnosti, suočava sa velikim problemima da optužnica uopšte dođe na dnevni red zbog pritisaka koji optuženi vrše i koji već u ovoj fazi pokušavaju da dovedu u pitanje njenu osnovanost. Ukoliko bi optužnica bila prihvaćena, kaže naš sagovornik, ona bi ogolila ne samo karakter OVK, već i ceo projekat nezavisnog Kosova i njegovih funkcionera.\nIzvor: TV Most / Sputnik.rs


Siriza, kriza i Srbija: Pitanje je kako će se dalje razvijati srpska politika "bez svojstava i mirisa" i da li smo upoznali pravog Vučića. Sigurno je jedino da će ga svi Vulini podržati ma šta da se dogodi - Zoom - Nedeljnik Vreme\nSiriza: Ćuti baba dok prođu vesti!\nUznemirenost u Evropskoj uniji zbog najave lidera Sirize Aleksisa Ciprasa, sada već novog premijera, da će Grčka "ostaviti iza sebe poniženja i katastrofalno stroge mere štednje", zahvaljujući čemu je dobio toliku podršku sunarodnika da je dan posle izborne pobede formirao vladu, uvećavaju i strepnje da bi pobeda grčkih levičara mogla da ohrabri slične stranke u zemljama sa istim problemima, najpre u Španiji, gde raste popularnost Podemosa. To je tema ovog broja "Vremena" i na stranicama koje slede pokušaćemo da vas detaljno obavestimo o svemu što se događa i iščekuje.\nNije bez osnova ni sumnja da bi ova pobeda mogla da uzdrma politički život i u Srbiji, u kojoj je standard građana došao do linije pucanja tek što su uvedene mere odricanja koje se nazivaju "stezanjem kaiša" i štednjom od koje će nam za dve godine biti bolje.\nMeđutim, izborna pobeda ultralevičarske Sirize u Grčkoj pokazala je da su levičarske i socijaldemokratske partije u Srbiji, koje se barem formalno bore za socijalnu pravdu, solidarnost i jednakost, uglavnom u vlasti i da podržavaju liberalni ekonomski koncept koji podrazumeva mere štednje i zaduživanja, koje najviše pogađaju upravo najsiromašnije.\nU privatnim istorijama to izgleda ovako: Šta vam je ta Siriza? Čuti baba dok prođu vesti. Posle je moj prijatelj lapidarno objasnio babi: to je pola Vučića, ceo Vulin, minus Toma Nikolić. Ne verujem da je baba shvatila. Dobro, njoj Vučić ionako izgleda na pola, čas je za nešto, a posle se tom istom protivi, a Vulina se baba seća iz vremena JUL-a i ne može niko da joj objasni da se taj menja. Isti kao onda, uporna je baba.\nSlabo se nje dotiču argumenti da je nemoguće istovremeno da se nezaposlenost smanjuje, a broj zaposlenih je u prošloj godini pao za jedan odsto, ali baba gleda to ideološki i pita je l’ Mira Marković još u toj partiji. Kojoj bre, baba, partiji? Pa toj Vulinovoj, kaže ona. Ne baba, dnevnik iz Davosa je pisao Vučić, a ne Mira Marković. I ne mogu da ti kupim "Dugu", to više ne izlazi.\nU toj kadrovskoj nejednačini Nikolić nekako štrči. On je išao kod patrijarha da izmene uzdahe oko Kosova, dok, kako ovlašćeni mediji saopštavaju, Aleksandar Vučić nema vremena za to prenemaganje oko nekakve predsedničke "kosovske platforme." Siriza je dobar procenat glasova dobila na ideji da se grčkoj crkvi ukinu privilegije, da počne da plaća porez i da je u obavezi da svoje dveri otvori beskućnicima.\nDa se nešto naš predsednik za to isto založio, ne bi ga ni patrijarh primio i sam bi sebi mrsio u bradu ono što je oko Kosova smislio.\nLupi petom o petu: E da oni imaju Vučića!\nPodsetivši da je Grčka smanjila sve plate i penzije za 40 odsto, kao i socijalna davanja, Vulin je naveo da je dobro što je Vlada Srbije na vreme uvela mere štednje i što nije čekala, kao prethodne vlasti, da "kriza dođe sama od sebe, već da idemo korak ispred nje".\n"To su mere štednje koje moraju biti prihvaćene i od levice i od desnice. Levica traži i štednju i rad, ali kad počnete na vreme, kad radite ono što radi naša vlast, onda nećete doći u poziciju u kojoj se nalazi Grčka", rekao je Vulin i veselo udario petom o petu. Podsetivši da je vlada smanjila plate u javnom sektoru za deset odsto i deo penzija, dok socijalna davanja nisu umanjena ni za dinar, Vulin je rekao da je to ono što levica traži – da se kriza ravnomerno raspodeli tako da najsiromašniji ne budu oštećeni, a da najbogatiji podnesu teret krize.\n"To smo mi uradili – smanjili smo najviše zarade i najviše penzije, ali najniže penzije i lični dohotci su zaštićeni, baš kao što ni socijalna davanje nisu umanjena ni za dinar", rekao je ministar.\nMera oduševljenja: Idi, dete, odavde!\nS druge strane, najnovije istraživanje Nove srpske političke misli (decembar 2014. i januar 2015, na uzorku od 1020 ispitanika) pokazuje da uprkos visokom rejtingu vladajućeg bloka i lične popularnosti Aleksandra Vučića, čak 56,3 odsto ispitanika kaže da smanjenje plata i penzija neće doneti očekivani rezultat. Takođe, visok procenat je, njih 58 odsto, na pitanje da li bi ohrabrivali svoje dete da se odseli iz zemlje – odgovorio pozitivno.\n"To je pomalo paradoksalna situacija. Ovi rezultati više pokazuju odsustvo realne alternative nego oduševljenje vlašću", prokomentarisao je za "Politiku" Đorđe Vukadinović, urednik NSPM-a.\nU nekoj detaljnijoj analizi i debati ne sumnjam da bi se Vukadinović složio s iskazom da je Vučić, kao "kirbi", mislim na usisivač, povukao svako zrnce prašine s političke scene Srbije i da pokazuje sposobnost da po potrebi bude i Cipros i da skrsti ruke kao Angela Merkel. Nije to mala veština.\nKljučno je, međutim, pitanje kako će se dalje razvijati ta politika "bez svojstava i mirisa" i da li smo upoznali pravog Vučića. Sigurno je jedino da će ga svi Vulini podržati ma šta da se dogodi i kako god da se okrene, dok ne procene da je došao trenutak da se oni okrenu i pod firmom istog postanu nešto drugo.\nGorke pilule tek će se gutati. Srbija će, po svemu sudeći, sklopiti novi aranžman sa MMF-om, a onda će oni izdiktirati recept: biće to gorka pilula, ali će, verujući u sopstvenu moć da opsene javnost, ovi što su sada na vlasti reći da sila boga ne moli i da oni to ne bi nikad uradili da nisu morali. MMF-ov akcioni plan je verovatno već napisan. Odnosno, oni ga imaju u svakoj fioci radnih stolova službenika kojima zapadne dužnost disciplinovanja gubitnika kao što je Srbija. I to je jednostavan recept: tuci magare dok je u blatu.\nDaleko je, bre, Grčka!


Potrebna pomoć oko amblema vojnih jedinica\nMyCity Military » Opšte vojne teme » Pomoc oko vojnih oblasti\nPoslao: 18 Mar 2008 21:33\nDa li neko moze da mi kaze koliko vojnih oblasti i koje su u Vojsci Srbije. Hvala unapred...\nPoslao: 18 Mar 2008 21:43\nAko sam dobro shvatio tvoje pitanje, ti pitaš postoje li u srbiji vojne oblasti (teritorijalne) - vojne oblasti u VS ne postoje. Takve oblasti postojale su nekad u ex-SFRJ.\nPoslao: 18 Mar 2008 21:48\na moze neko da mi objasn sta su to vojne oblasti, zasta sluze,...\nPoslao: 18 Mar 2008 22:09\nNajkraće rečeno to je zona dejstva nekadašnjih armija u JNA i VJ.\nPoslao: 18 Mar 2008 22:46\nDobro ako ih nema u VS, koje su onda bile vojne oblasti u Ex Jugoslaviji...\nPoslao: 18 Mar 2008 23:06\nRekao bih da su vojne oblasti zone odgovornosti pojedinih armija u operativnom smislu.\nEvo kako je to izgledalo u JNA '85.\nZanimljiv teks o preuredjenju JNA iz ugla Davor Marjana\nOvo nadjoh na ABG\nPoslao: 18 Mar 2008 23:08\nPa nemislim da je VO bila samo zona dejstva Armija. VO su vojno teritorijalne cjeline koliko znam one su sprovodile mobilizaciju ( dakle one su bile odgovorne za vojne odsjeke) i azurirale spiskove obveznika, sprovodile regrutaciju, pripremale teritoriju i sl.\nPoslao: 18 Mar 2008 23:40\nU pravu si....evo da budem precizan.\nVojna, ili armijska oblast je deo drzavne teritorije na kojoj su sve jedinice i vojnoteritorijalni organi objedinjeni pod jedindtvenom komandom. Teritorija vojne oblasti se nacelno odredjivala prema postojecoj politicko-administrativnoj podeli SFRJ, a dalja podela vojne oblasti je mogla biti korpusna (podrucna) ili divizijska. Komanda vojne oblasti je operativno strategijska i vojno-teritorijalna komanda, sto znaci da je obavljala sve poslove opstenarodne odbrane iz svoje nadleznosti.\nPoslao: 19 Mar 2008 00:46\nKoliko je vojno pomorska oblast zalazila u dubinu kopna?\nPoslao: 19 Mar 2008 13:19\na sta mu dodje 2k jer to 2 korpus il sta\nOvaj topic je pregledan 31924 puta\nKorisnici trenutno na forumu: _Sale, altec.gs, amaterSRB, anamilovicana, babaroga, dac, danilopu, Deneb, djordje92sm, doktor1964, dragoljub11987, dragon986, Drug pukovnik, goxin, havoc995, ikan, ivan979, ivica976, Markoni29, Milan A. Nikolic, Najax, nenad81, Oluj2.1, Pohovani_00, riva, royst33, S-lash, sams6245, Toni, Van, VJ, vlvl, yufighter


Potrošnja niža za četiri odsto u odnosu na april prethodne godine - CEDIS\nCEDIS > Najnovije vijesti > Potrošnja niža za četiri odsto u odnosu na april prethodne godine\nKorisnici elektrodistributivnog sistema su u aprilu preuzeli ukupno 188.866.423 kWh električne energije, što je za oko četiri odsto manje u odnosu na isti period prošle godine i za 18 odsto manje u odnosu na martovsku potrošnju. Najviše električne energije, oko 38 odsto, distribuirano je korisnicima na području Podgorice, Danilovgrada i Cetinja (Region 2).\nTokom aprila dobijene su upotrebne dozvole za dvije stubne trafostanice na području Rožaja (STS 10/0,4kV „Repište“ i „Crnja“), vrijednosti oko 60 hiljada eura, a otpočeli su i radovi na rekonstrukciji trafostanice 10/0,4 „Tomaševo“ u Bijelom Polju. Prethodnog mjeseca rađeno je i na pripremama za realizaciju 39 investicionih projekata, za čiju izgradnju je planiran iznos od preko 2.3 miliona eura (iznos bez PDV-a). Među navedenim projektima, najviše novca, odnosno oko 485 hiljada eura (iznos bez PDV-a) planirano je za izgradnju 10 kV voda “Klinci-Arza”.\nYour ticket for the: Potrošnja niža za četiri odsto u odnosu na april prethodne godine


Medeni mesec: Veličanstveni hoteli na Sejšelima — Wannabe Bride\nSejšeli su jedna od najpopularnijih destinacija za medeni mesec, upravo zbog njihove bajkovite prirode, dugih peščanih plaža i kristalno plavog mora.\nOsim što svim parovima koji ovu destinaciju odaberu za medeni mesec omogućavaju romantične trenutke udvoje, na Sejšelima se nalaze i neki od najveličanstvenijih hotela na svetu, koji pružaju odličnu uslugu i fenomenalan smeštaj.\nStoga vam danas predstavljamo neke od najveličanstvenijih hotela na Sejšelima.\nLuksuzni hotel “North Island” predstavlja omiljeno mesto poznatih parova za medeni mesec, jer su u njemu, između ostalih, svoj medeni mesec proveli princ Vilijam i princeza Kejt, ali i Džordž Kluni i Amal Alamudin, kojima je ovaj hotel preporučio Bred Pit. Možemo reći da Bred zaista ima dobar ukus, jer samo jedna noć u ovom hotelu košta neverovatnih 2 025 funti.\nKao što mu samo ime kaže, privatnost je zagarantovana u hotelu “Fregate Island Private”, jer svih 16 apartmana ovog kompleksa, koji se nalazi na izolovanom ostrvu, imaju svoj bazen, dok samo ostrvo ima sedam plaža. Ukoliko volite da uživate u cvrkutu ptica, onda je ovaj hotel pravi izbor za vas, jer je samo ostrvo stanište preko 100 vrsta tropskih ptica. Međutim, sedam dana provedenih u ovom hotelu, let do Sejšela i let helikopterom do ovog ostrva može koštati i do 14 000 funti.


Potvrđeni rezultati Općih izbora: Jasmina Zubić i Meldina Ugarak jedine visočanke u vlasti naredne četiri godine\n3. Novembra 2010. Arhiva Visoko.co.ba\nNakon što je CIK i zvanično potvrdio rezultate oktobarskih općih izbora, potvrđeno je i ono što smo ranije objavili. Visoko u naredne četiri godine neće imati svog predstavnika u Predstavničkom domu državnog parlamenta, najozbiljniji kandidat za ovu poziciju bio je Vahid Hećo iz SBiH, ali nije prošao jer su iz izborne jedinice kojoj pripada Visoko, SDA i SDP dale po dva kandidata na osnovu ostvarenog izbornog rezultata, tako da je Hećo ostao “kratkih rukava”. Jasmina Zubić je putem kompezacijske liste uspjela ući u Federalni parlament kao predstavnik OO SDP-a Visoko, ostala četiri mjesta, koliko ih daje izborna jedinica šest, pripala su SDA, SDP, SBB i SBiH kandidatima, a redom su svi iz Kaknja. U kantonalnu skupštinu od visočkih kandidata direktno je ušla samo Meldina Ugarak iz SBB-a. Inače Skupštinu kantona će u naredne četiri godine činiti po deset kandidata iz SDP-a i SDA, pet mjesta pripada SBB-u, četiri mjesta SBiH, tri kandidata će imati NSRZB, dva pripadaju HDZ-u i jedno mjesto BPS-u, što je u konačnici 35 poslaničkih klupa u Skupštini ZDK. Najizglednije šanse da uđe u Skupštinu kantona kao visočki predstavnik ima dr. Senad Karavdić iz SDA kojem je nedostajalo samo 80 glasova za direktni ulazak, ali za pretpostaviti je da će neko od deset SDA kandidata koji su ušli u zakonodavnu vlast naći svoje mjesto u interesantnijoj i finansijski isplativijoj izvršnoj vlasti, tako da će dr.Karavdić ipak naredne četiri godine zastupati interese Visokog u Skupštini ZDK. Treba istaći da je odmah iza njega na SDA listi i Mirza Ganić tako da bi se u nekoj idealnoj kombinaciji moglo desiti da Visoko uz Meldinu Ugarak ima još dva visočka predstavnika, što bi bilo isto kao u predhodne četiri godine kada smo također imali tri predstavnika, s tim što su dva bila iz SBiH, a jedan iz SDA.\nSve u svemu, nakon potvrđenih izbornih rezultata možemo konstatovati da su ovo bili izbori na kojima su Visočani pokazali svu svoju naivnost i tako najdirektnije utjecali na loš izborni rezultat svih visočkih kandidata nezavisno iz koje su stranke. Opštinski odbori svih političkih stranaka pred sobom imaju nove četiri godine da pripreme birače kako to glasati u interesu Visokog, teško je vjerovati da će bilo šta napraviti ako znamo da se sve političke stranke okupe tek onaj mjesec dana pred izbore kako bi odradili predizbornu kampanju i čekali milostinju glavnih odbora.\nDo kraja godine završetak radova na novom mostu u Prijekom, ulici Branilaca, pješačkoj stazi Arnautovići – Stara petlja Ciglana\nBh. rukomet u ćorsokaku


Kritičar treba da zna, ume i sme — booksa.hr\nPOČETNA > Kolumne > Kritike > Kritičar treba da zna, ume i sme\nKritičar treba da zna, ume i sme\nJames Gillroy: Apolon i muze bičuju književnog kritičara S. Johnsona (Wikimedia)\nNakon regionalnog edukacijskog projekta Criticize This, simpozija o kritici The Art of Criticism, te serije različitih predavanja i razgovora na temu kritike, koje kroz nekoliko godina organiziraju i provode udruge Kulturtreger i Kurziv, održan je i prvi Kolokvij o kritici. Tijekom dva dana (5. i 6. studenog) održana su četiri razgovora između kritičara iz različitih grana umjetnosti. Nakon kolokvija nastao je i ovaj tekst.\nKulturpunktov i Booksin kolokvij za kritičare bio je odličan povod da se neki prisutni autopoetički preispitaju, ako već ne i 'autuju'. Uvodničari Marina Vives, gošća iz Barselone koja vodi a-desk.org, Una Bauer, Bojan Krištofić, Luka Ostojić i Mario Kikaš pokušali su da pred prisutne postave neke od tema o kojima iz ugla kritičara vredi razmišljati, te koje bismo svako za sebe, ali i grupno mogli osvestiti.\nDiskusije su se, sledstveno tome, vrtele oko tema jezika, discipline i interdisciplinarnosti, upotrebe teorije, intertekstualnosti i drugih diskursa, definicije pojma kritičara, publike te naposletku preseka koji je nakon diskusija prilično dobro sumirao i skenirao stanje ne samo iz perspektive našeg malog i relativno zatvorenog kritičarskog kruga od nekih tridesetak osoba koji nekako uvek-već ostaju na margini, nego i iz pozicije nama večnog drugog, onog o kojem pišemo kritiku, kao i onog gde se susreću autor i mi kao njegova senka (ovo ću kasnije problematizovati), tačnije polje kulture koje se nes(p)retno deli na zvaničnu i nezavisnu.\nMoja želja u ovom tekstu nije samo da referiram na zaista žive i inteligentne dijaloge u kojima sam štošta naučio (neko od prisutnih reče da sve isuviše liči na grupnu terapiju, ali to ni u kom smislu ne shvatih kao podsmeh ili uvredu), već bih voleo da pokušam da se postavim autopoetički, te da promislim svoje sada već prilično dugo i ustrajno kritičarsko delovanje, istina u jednom te istom (i ovo ću pokušati da problematizujem) polju postjugoslovenske književnosti.\nMoram samo da, uprkos svemu, otvorim jednu veliku zagradu i da okačim čuveni disclaimer sebi o tekst. Ne plediram niti pretendujem na mesto vrhovnog kritičara, daleko bilo. Koleginicama i kolegama sa kolokvija želim da odam priznanje i da im se zahvalim na odličnom i inspirativnom druženju. Ovaj tekst posvećujem njima, s kategoričkom tvrdnjom da su sve greške koje će se u njemu naći isključivo moje. Zbog toga se nadalje ponavlja Ich-forma. Istovremeno, to je pokušaj da se iskazima doda mrvica autoironije koja, nadam se, neće biti shvaćena kao puko retoričko sredstvo.\nPišem isključivo na materinjem jeziku koji iz praktičnih i politički opravdanih razloga zovem bhsc. Radi se o jednom jeziku sa četiri imena koja će možda prerasti i u pet, sedam ili trinaest, ali će se i dalje, makar tokom mog života, raditi samo o jednom, po cenu 'highlanderovske' borbe sa pokličem There can be only one! Šta će se dalje sa njim zbivati ne mogu da pretpostavim, ali sumnjam da će neko uspeti da ga revolucionalizuje do te mere da od jednog zaista napravi više. Nasilje koje smo imali od kraja osamdesetih do početka dvehiljaditih sada je okončano.\nJezik je moje oruđe, bolje nemam, iako se, kao i svi govornici, često hvatam u mrežu citata (ovim ne referiram na intertekstualnost kao nužnu odliku kritičarskog pisma, već na pokušaj da onome što mislimo i osećamo nađemo adekvatan verbalni iskaz, čuveni objektivni korelativ koji će na najprecizniji mogući način predstaviti neopipljivo) koja od onoga što pokušavam da kažem često pravi miš-maš, nekakvu značenjsku zbrku iz koje pokušavam da isplivam dodatnim dodelama značenja i to vrzino kolo se ne prekida. S obzirom da pišem o tekstovima, moja se pozicija korisnika jezika na platonovskoj ontološkoj lestvici udaljava još koji stepenik. Na stranu mit o pećini i odrazu odraza, ali zaista se koloplet citata usložnjava dodatno kada u sopstvenom tekstu neprekidno referirate ne na poznat svet, već na književno delo koje je tek reprezentacija sveta, zamišljenog. Komplikovano, zar ne? Zbog toga mi se često čini da s jedne strane mucam i nemušto govorim, a s druge da pevam u pustinji, odnosno da me niko ne razume.\nOvo naizgled deluje kao ista stvar, ali nije jer radi se o dve strane komunikacijskog kanala. Jedno je kada sam osećam nemoć da verbalizujem sopstvene utiske o tekstu, a drugo kada taj konačni produkt / tekst koji je opterećen viškom referentnosti, ali često i viškom retorike, oni kojima je namenjen ne razumeju pa onda u njega učitavaju i mnogo toga što ne stoji. Međutim, to je normalna situacija, svakodnevna. Tekstovi koji najširoj publici prijaju su oni u kojima je retorika povišena, a referentnost smanjena, i to je problem sa kojim se nosim, ali se trudim da što manje igram za publiku i da zanemarujem taktiku, odnosno da nikako ne izneveravam tekst o kojem govorim.\nTrebalo bi da kažem još i ovo – svaki kritički tekst (OK, osim možda Bartovog S/Z) nužno je uprošćavanje, zaokruživanje, svođenje na ograničeni set značenja izvučenih iz izvornog umetničkog teksta. Ali to je konvencija na koju pristajem i u kojoj tražim slobodu za sebe, odnosno za promišljanje. Konačno, isto važi i za književnost samu. I ona je zatvoren sistem koji se teoretski može iscrpsti, a u praksi često deluje veoma iscrpljeno.\nNa kolokviju se mogla čuti zanimljiva i dobro branjena tvrdnja da je vreme da progovorimo na našem 'pigeon' engleskom, e da bi time i njega i sebe obogatili. Da izvršimo jednu dekolonizaciju sopstvenog diskursa jezičkom subverzijom, mešanjem sopstvenog nesavršenstva u njihovo belo, najčešće muško, hegemonističko, kolonijalno akademsko čistunstvo. Vredelo bi kao eksperiment, ali se bojim da za mene to ima ograničeno dejstvo, ne samo zbog toga što bih sebe zauvek osakatio u retoričkom smislu, već zato što ne postoji drugi jezik na kojem mislim, odnosno moje kodiranje je zauvek već obeleženo ovim malenim sredstvom, ovim sredstvancetom od tričavih dvadesetak miliona govornika. Srećom pa se obraćam velikoj većini njih.\nDisciplina, interdisciplinarnost, teorija, intertekstualnost\nAko se disciplina prepoznaje po tome što ima svoju šifru u šifrarnicima zanimanja, odnosno svoje mesto u profesionalnim udruženjima koja mogu da obezbede minimum minimuma socijalne zaštite, onda je situacija sa kritikom zaista loša. Ali ne samo to. Prepoznavanje kritičara kao nekog ko praktikuje specifičnu disciplinu i piše određenu vrstu tekstova zavisi u mnogome od toga koliko je njegova pozicija po meri onih koji kreiraju odnose moći unutar polja.\nIskustvo kazuje da su kritičari, ukoliko su svoji i nepotkupljivi, zauvek već na margini i sve dok se sistem ne bude promenio, njihova pozicija se neće bitno popravljati. Jednom neko reče da svaki kritičar teži da postane urednik, odnosno aktivan učesnik u kreiranju polja, ali problem jeste što se pozicija polja književnosti, a čini mi se i svake druge umetnosti, posebno u malim književnostima (da podestim samo na Džejmsonovu izjavu da je u književnostima trećeg sveta sve političko, a po veličini i stepenu razvoja postjugoslovenska književnost jeste takva) neprekidno menja u skladu sa političkim promenama.\nTržište koje 'postoji-ne postoji', jer se neprekidno urušava i preoblikuje, ne prepoznaje mesto za kritičara između ostalog i stoga što on/ona nisu deo jedne discipline već su nužno interdisciplinarni, intertekstualni i koriste, da pozajmim pojam od Miška Šuvakovića, teoriju-koja-hoda, dakle onu koja se prilagođava i menja. Drugim rečima, radi se o jednoj za pozni kapitalizam potpuno neadekvatnoj poziciji koja je mnoštvo-u-jednom. Ona razbija sve premise fah-idiotizma i specijalizacija koje postoje na tržištu rada, kako manuelnog, tako i intelektualnog.\nPozicija večne margine, odnosno postojanje samo unutar onoga što nazivamo nezavisnom kulturom je ono na šta pristajem samom činjenicom da opstajem i trajem. To jeste moj najveći uspeh. Istina je da je ova pozicija povremeno frustrirajuća jer se čini da ono o čemu govorim ne dopire do ušiju onih koji bi to trebalo da čuju. Ipak, pokazatelji čitanosti tekstova i reakcije na njih svedoče o tome da to, na sreću, nije tako.\nKo je kritičar\nPitanje na koje odgovor često deluje samorazumljiv, gotovo tautologija (Ko je kritičar? – Ja sam kritičar!) Ipak, ako bismo se zbilja zagledali u ono što bi svaka osoba koja se bavi kritikom, u bilo kom polju, trebalo da zna, ume i sme, upravo tim redosledom, onda dolazimo do poražavajuće činjenice da nema previše onih koji zadovoljavaju sva tri uslova. Naime, postoji mnogo više onih koji znaju, sasvim dovoljno onih koji umeju, ali kada dođemo do onoga da li smeju, tu se ispostavi da broj radikalno pada.\nMeđutim, sa unutarmedijskom cenzurom se ne suočavam, jednostavno stoga što radim u medijima koji ne podilaze javnom ukusu, niti pokušavaju da mu po svaku cenu oponiraju. Kada, pak, dođe do autocenzorskih pitanja, a to ume da se dogodi, onda se zapitam odakle ona i koja ih struktura moći nameće: da li se radi o podsvesti ili superegu, o regulaciji željom ili zakonom, iako je jasno da i želje imaju svoje zakonitosti.\nProblem koji neminovno postoji u postjugoslovenskoj umetnosti jeste mala scena. U svakoj grani umetnosti gotovo da se svi međusobno poznaju, ako ne lično, onda sasvim izvesno imaju zajedničke prijatelje. U filmu Almost famous stariji kritičar obraća se mlađem i kaže: "O čoveče, pa ti si se sprijateljio s njima." Nažalost, to je situacija u kojoj se većina kritičara nađe, pre ili kasnije s obzirom na skučenost polja u kojem delamo. Idealan kritičar/ka ne bi trebalo da poznaje osobu o čijem delu piše, ali to u našem slučaju nije moguće. Odatle dolazi autocenzura koja zahteva dodatno prevladavanje, nekad uspešno, nekad manje. Istovremeno je zbog toga delovanje kritičara/ke svedeno na takozvanu nezavisnu scenu koja koliko toliko može da zaštiti upravo od neželjenih reakcija 'prijatelja', odnosno osoba koje svojom simboličkom moći mogu da naštete mediju u kojem se kritika pojavljuje.\nTo je jedan od razloga koji je uzrokovao da institucija kritičara bude proterana iz mainstream medija. Ne zato što kritika nikoga ne zanima, nego zato što je ona potencijalno opasna – ume da promisli ono o čemu piše i nema problem da to i objavi.\nŽivim u nadi da ne postoji posebna publika kojoj se obraćam da se ne bih doveo u situaciju da se obraćam isključivo onima koji dele moje stavove, a uopšte me ne zanima ko su ljudi koji me čitaju pojedinačno. Naravno da mi laska kad mi neko kaže da prati moje tekstove i da mu oni nešto znače, ali u suštini čovek mora da prihvati da se takmiči sam sa sobom, samo tako je napredovanje moguće. I ovo nije self-help poruka koja u stvari znači da je grožđe kiselo, već potreba za distanciranjem od sveta, za udaljavanjem od onih problema koji su skicirani u odeljku 'Ko je kritičar'. Jer isto je ako prihvatimo diktat publike, diktat urednika ili diktat scene i odnosa moći na njoj. Svako potčinjavanje javnom ukusu ili njegovim eksponentima umanjuje vrednost kritike.\nTo što ćete ponekad biti u većini, a ponekad u manjini ništa ne menja. Jasno je da vrednosni sud ne može da bude neutralan. Delo može da bude dobro ili loše i to se eventualno može gradirati, ali izvan tog okvira prosto nema dalje. Ko god pokuša da izbegne vrednosni sud u kritici, obmanjuje publiku jer se samom činjenicom izbora teme vrednosno odredio/la.\nPublika, s druge strane, ni najmanje nije naivna. To što me ne zanima ko me čita, ne znači da mogu da lažem te neidentifikovane ljude. Ako pokušam da ih prevarim, neće mi to oprostiti. I ne treba. Argumentacija mora da bude snažna, a da li sam pogrešio u sudu, neka sami procene. Ne jednom mi se dogodilo da iznesem pogrešan sud o nekoj knjizi, ali samo u izuzetno retkim prilikama neargumentovan. Nikada vam neću priznati o kojim se knjigama radi, ali kao što znam ja, tako zna i publika i neke sam čitaoce nakon tih slučajeva nepovratno izgubio. Tako i treba da bude. Kritika mora da se trudi da kaže svoju istinu, uprkos ušima koje (ne) žele da je čuju. Samo tako će ona imati vrednost.\nNikada nisam želeo da budem kritičar, posebno ne kada sam završio studije. Nekako se sve desilo spontano, igrom slučaja, gomilom srećnih okolnosti. Pre nego što sam objavio prvi tekst već je postojao Beton i klima u kritici se menjala, sporo ali sigurno. Nisam, dakle, došao niotkuda, niti sam napravio bilo kakav revolucionarni, kopernikanski zaokret. Ono što me učinilo važnim jeste trajanje i upornost. To istovremeno opterećuje i obavezuje. Ali shvatam da bez toga nema ničeg. Sve što na Balkanu traje manje-više nepromenjeno duže od pet godina veliki je poduhvat. Ovde su stvari kratkoročne, a i pamćenje nam je takvo. Samo je taština ogromna. Nje se treba lišavati.


Pravni eksperti: Teško je predvidjeti ishod zahtjeva za reviziju presude - Klix.ba\nBiH Pravni eksperti: Teško je predvidjeti ishod zahtjeva za reviziju presude\nPravni eksperti: Teško je predvidjeti ishod zahtjeva za reviziju presude\n22.2.2017. u 15:12\nICJ Josip Muselimović tužba BiH protiv Srbije Faris Vehabović\nSudija Evropskog suda za ljudska prava u Strasbourgu i bivši sudija Ustavnog suda FBiH Faris Vehabović smatra da je iz ove perspektive teško davati procjene o dužini trajanja, te pogotovo o meritumu i ishodu postupka revizije presude Međunarodnog suda pravde (ICJ) u Haagu po tužbi Bosne i Hercegovine protiv Srbije za genocid.\nKomentirajući za Fenu upit u vezi s pravnim implikacijama i proceduralnim aspektima, te rokovima i očekivanjima u vezi s revizijom kao vanrednim pravnim lijekom, Vehabović je kazao da ta dinamika u tom pogledu ovisi o samom sudu, odnosno redoslijedu poteza koje će odrediti u skladu s vlastitim obavezama i rasporedu rješavanja drugih predmeta.\nKada se radi o tuženoj strani (Srbiji) i, eventualno, mogućnosti da odugovlači postupak, Vehabović navodi da će tuženoj biti pružena mogućnost da odgovori na podnesak BiH, te da se radi o fazi koja osigurava kontradiktornost postupka, što podrazumijeva mogućnost da se i jedna i druga strana izjasne o iznesenim argumentima.\n"Teško je predvidjeti kako će to okončati, jer nemam uvida u dokumente koji će biti priloženi, odnosno čime se 'barata'. Ako postoje dokumenti koji imaju dovoljnu težinu da dovedu Sud u poziciju da razmišlja na način da se treba promijeniti prvobitna presuda, odnosno da su odlučujući za ishod postupka, onda će Sud ući u razmatranje merituma i donijeti odgovarajuću odluku", precizira Vehabović.\nMeđutim, ono što, po njegovim riječima, jeste najveći problem je pitanje formalnih pretpostavki da se uopće postupak dovede do faze razmatranja u meritumu, a što podrazumijeva razmatranje da li podnesak kojim se revizija presude traži ispunjava formalne uvjete.\n"Inače, sudovi se teško odlučuju na prihvatanje vanrednih pravnih lijekova. Radi se o specifičnom postupku, a praksa ICJ-a govori o tome da nijedan zahtjev za reviziju dosad nije usvojen", podsjeća Vehabović.\nReferirajući se na isto pitanje, advokat Josip Muselimović Feni je kazao da je najava podnošenja revizije političku scenu uzburkala do neviđenih razmjera te da se radi o pitanju na koje je teško dati određeni odgovor.\n"Oštećena osoba, odnosno ona koja je podnijela tužbu, rečeno rječnikom civilnog prava, ima pravo na upotrebu svih redovnih i vanrednih pravnih lijekova. Dakle, oštećena osoba ima pravo na podnošenje revizije", pojašnjava on.\nIstodobno, navodi da se postavlja pitanje ko je legitimiran za podnošenje takvog zahtjeva i u vezi s tim mišljenja je da to mora biti zahtjev države BiH.\n"Ako taj zahtjev ne podupiru druga dva konstitutivna naroda, postavlja se pitanje je li Bakir Izetbegović, ili neko drugi legitimiran za podnošenje takvog zahtjeva", navodi Muselimović, te dodaje da je sudbina ove revizije potpuno neizvjesna, prije svega, zbog toga što treba vidjeti da li postoji tzv. aktivna legitimicija, odnosno poveznica između aktivne legitimacije koja je bila u funkciji podnošenja ranijeg zahtjeva i aktuelne revizije.\nStava je da se radi o posve kompleksnom pitanju te da je teško prognozirati ishod.\n"Na prvi mah, po mom mišljenju, očekivati je negativan ishod. Međutim, mislim da će ovdje biti dobro umiješana i politička percepcija svega i ko zna kojih nakana i namjera...", kazao je Muselimović u izjavi za Fenu.\nPodsjetimo, BiH je 1993. godine podnijela tužbu protiv tadašnje Savezne Republike Jugoslavije (Srbija i Crna Gora) Međunarodnom sudu pravde u Haagu, najvišoj sudskoj instanci u sistemu Organizacije ujedinjenih nacija (OUN).\nPresuda je donesena 26. februara 2007. godine u vezi s postupkom kојi sе odnosi na kršenja Kоnvеnciје о sprečavanju i kažnjavanju zločina gеnоcida, a kојu је Gеnеralna skupština UN-a usvojila 9. dеcеmbra 1948. godine.\nNaime, ICJ je tom presudom utvrdio da je genocid počinjen u Srebrenici, ali ne i u drugim bh. općinama, isključivši pritom odgovornost Srbije za počinjenje genocida, te utvrdivši samo propuste u njegovom sprečavanju i kažnjavanju.\nFaris Vehabović: Presuda Evropskog suda o Mostaru neće ostati neprovedena\n29.10.2019. u 12:40\n3h 12min 116\n3h 28min 14\n3h 52min 68\n4h 19min 55\n4h 25min 12


Odluka Vlade o minimalcu\nVlada Srbije trebalo bi danas na telefonskoj sednici da donese odluku o povećanju minimalne cene rada sa sadašnjih 87 na 90 dinara zato što se članovi socijalno-ekonomskog saveta nisu složili oko toga.\nPrema predlogu sindikata, minimalna cena radnog sata trebalo bi da bude 92 dinara, ali taj predlog nije prošao jer su se usprotivili predstavnici Unije poslodavaca Srbije, koji nisu prihvatili ni cenu od 90 dinara.\nAko predlog o povećanju cene radnog sata za tri dinara bude usvojen, minimalna zarada biće uvećana 500 dinara.


DEBAKL Ferarija u Nemačkoj: Crni dan "crnog konja"! | Ostali sportovi\nDEBAKL Ferarija u Nemačkoj: Crni dan "crnog konja"! | Mondo Portal\n14. april, 06:52\nDEBAKL Ferarija u Nemačkoj: Crni dan "crnog konja"! 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.07.2019. / 17:19 17:32\nDEBAKL Ferarija u Nemačkoj: Crni dan "crnog konja"!\nIzvor mondo.rs 27.07.2019. / 17:19 17:32\nKošmarne kvalifikacije u Nemačkoj za "Skuderiju" i trijumf Luisa Hamiltona.\nOva subota je dan koji će u Ferariju hteti da što pre zaborave.\nIako su vozači italijanskog giganta bili odlični na treninzima u Nemačkoj, subotnje kvalifikacije u Hokenhajmu bile su za njih prava noćna mora, jer uopšte nisu ni bili u stanju da se takmiče.\nDok je aktuelni šampion Luis Hamilton "overio" prvo mesto na nedeljnoj trci, Ferari Sebastijana Fetela nije bio u stanju da uopšte bude na stazi, pa će nekadašnji šampion početi trku kao poslednjeplasirani.\nNjegov timski kolega, Šarl Lekler, uspeo je da "dobaci" do trećeg kruga kvalifikacija, ali tada nije izašao iz boksa jer je imao "problem sa sistemom za gorivo".\nU objašnjenju Fetelovog problema, Ferari je ukazao na otkazivanje "turbo" punjača.\nTakvim epilogom, publika je bila sprečena da gleda najavljivani "epski" okršaj Hamiltona i Leklera, što je Britanac iskoristio da četvrti put ove sezone izbori "pol" poziciju.\nOvo su rezultati kvalifikacija:\n1. Luis Hamilton (Mercedes)\n2. Maks Ferstapen (Red Bul)\n3. Valteri Botas (Mercedes)\n4. Pjer Gasli (Red Bul)\n5. Kimi Raikonen (Alfa Romeo)\n6. Roman Grožan (Has)\n7. Karlos Sajnc (Meklaren)\n8. Serhio Perez (Rejsing Point)\n9. Niko Hulkenberg (Reno)\n10. Šarl Lekler (Ferari)\nluis hamilton luis hamilton ferari ferari formula 1 formula1\n27.07.2019. / 18:24\nZbog ovakvih stvari prodao sam ferari..\n27.07.2019. / 17:58\nAHAHAHAHAHAHAHAHAHAHAHAHA,ovo je meni smešno...\n27.07.2019. / 17:47\nНе знам када ће се завршити ова агонија, када су бржи од мерцедеса сами де убијају... А одвратни тото волф само се смешка...мора да се врати


Penzioneri ne veruju domaćim sudovima, Sud u Strazburu prihvatio njihovu tužbu\n22 novembar, 2018\nSudnica u Sudu za ljudska prava u Strazburu pred kojim će se odlučivati o srpskim penzijama, Foto: Reuters/Vincent Kessler\nNakon što su na svojim mršavim penzijama izneli glavni teret fiskalne stabilizacije i što su im penzije smanjenje mimo njihove volje, srpski penzioneri su odlučili da internacionalizuju svoj problem. Ne verujući u tvrdnje ovdašnjih vlasti da je sve bilo po ustavu i zakonima zemlje, penzioneri su se sa istim pitanjem obratili i Sudu za ljudska prava u Strazburu, koji je nedavno prihvatio njihovu predstavku.\nSindikat penzionera Srbije “Nezavisnost” je jedino udruženje penzionera u Srbiji koje je sprovelo kompletnu proceduru i podnelo predstavku, a činjenica da im je tužba privaćena pred sudom u Strazburu je sa jedne strane pobeda, ali sa druge ostavlja i pomalo gorak ukus u ustima.\n“Niko ne uživa u tome i niko ne misli da pravi paradu”, kaže u razgovoru za Glas Amerike Zoran Stojiljković, predsednik sindikata Nezavisnost.\n“Mi smo se držali pravila da se moraju prvo iscrpeti sve mogućnosti koje pruža domaće zakonodavstvo i pravosuđe. Poslednje što smo dobili, ali ne samo mi, nego i drugi sindikati koji su se obratili Ustavnom sudu, letos je bio stav da Ustav garantuje pravo na penziju, ali ne i njenu visinu. Posredno su se izjasnili da sebe smatraju nenadležnim,” kaže predsednik sindikata.\nZoran Stojiljković, predsednik sindikata Nezavisnost, Foto: Medija centar\nStojiljković objašnjava i da im se u međuvremenu javio gospodin koji je ratni veteran i stava je da treba da ih bude sramota što tuže sopstvenu državu. “To vam govori o stanju duhova koje postoje u Srbiji”, dodaje on.\nKad domaći pravni sistem ne funkcioniše\n“Nije dobro kada građani zadovoljenje pravde traže van svoje zemlje. To je po sebi indikacija da domaći pravni sistem ne funkcioniše na zadovoljavajući način, tj. da nije dovoljno nezavisan, kompetentan, nepristrasan ili efikasan. Pretpostavljam da će se odluke suda odnositi na sve građane koji su u istovetnoj situaciji i bez novih inicijativa, tj. da će biti iste za sve eventualne iste ili slične tužbe u budućnosti, ako do njih dođe,” kaže Dejan Šoškić, bivši guverner Narodne banke i proferosr na Ekonomskom fakultetu.\nOn dodaje da pravni sistem zemlje traži bitna unapređenja i bez odlaganja, i da nas o tome redovno upozoravaju međunarodne instance, između ostalih i Evropska komisija u svojim redovnim izveštajima o Srbiji.\nU međuvremenu i druga udruženja penzionera su najavila da će se ili pridružiti sindikatu, ili podići svoje optužnice. Miša Radović iz Udruženja sindikata penzionera kaže da i oni imaju isti cilj kao u Sindikatu “Nezavisnost”, ali da ni posle pet godina nisu dobili odgovor od Ustavnog suda na tužbu koju su podneli.\n“Ustavni sud ne želi da reši našu inicijativu i jednostavno nas blokira. Mi sada imamo naše članove koji su poveli pojedinačne upravne i parnične postupke, kojih je preko 30 000 za sada samo iz našeg udruženja. Što se tiče suda u Strazburu, mi ćemo takođe i to učiniti. Mi se trudimo da ispoštujemo sve procedure i onda završimo na Sudu za ljudska prava,” kaže Radović.\nPosledice cele ove situacije mogu biti ozbiljne. Finansijska bezbednost zemlje sa ionako krhkim budžetom i nategnutnom fiskalnom politikom mogu da se odraze na celokupan sistem, ukoliko sud u Strazburu presudi u korist penzionera.\nPo mišljenju Šoškića postoje makar dve moguće posledice:\n“Prva je mogućnost da se ispostavi kako su se mere ekonomske politike u našoj zemlji sprovodile na nedovoljno pravno utemeljen način, i uz postojanje visokog, i zapravo, neprihvatljivog nivoa pravnog rizika. Iz toga mogu proisteći vrlo loši utisci o reformama u našoj zemlji, tj. o kompetentnosti i odgovornosti donosioca odluka iz domena ekonomske politike u Srbiji”.\n“Drugo, eventualna posledica presude u korist penzionera mogla bi izazvati bitne odlive iz budžeta i pogurati Srbiju u pravcu novih fiskalnih problema, tj. u određenoj meri anulirati pozitivne rezultate fiskalne konsolidacije,” ističe Šoškić.\nBivši guverner je mišljenja da je vrlo važno da država vodi računa o takvoj mogućnosti i da pre okončanja spora ne ulazi u proces povaćavanja deficita, jer negativni ishod spora po državu može izazvati ozbiljne buduće finansijske izdatke.\n“Istovremeno, to bi bila i vrlo jaka poruka da odsustvo dovoljno sveobuhvatne kompetentnosti u donošenju odluka države, može imati visoku i sasvim jasnu cenu za našu zemlju u nekom narednom periodu”, upozorava Šoškić.\nLogo Sindikata penzionera Srbije “Nezavisnost” , Foto: Sindikat Nezavisnost\nOvakvi procesi mogu da potraju godinama dok ne dođe do konačne odluke suda, a Stojiljković kaže da se oni nadaju pozitivnoj odluci po penzionere “jer ne možete nikakvim političkim harikirijima da rušite procedure i neka pravila igre, pogotovu što naše vlasti stalno govore da su na evropskom putu i da poštuju evropske zakone”.\nDa li će odluka biti pozitivna po penzionere ostaje da se vidi, a takođe i da li će penzioneri glasati na sledećim izborima za stranku čija ih je fiskalna politika oštetila, a naknade dodeljene pre nekoliko dana u visini 7000 dinara ponizile i srozale dostojanstvo.\n“Nisam dovoljno stručan da bih mogao da dajem ovakve ocene, ali verujem da ako je sud prihvatio da raspravlja o ovom zahtevu, da postoji dovoljno jaka pravna argumentacija na strani podnosioca zahteva, tj. naših penzionera, za pokretanje ovog postupka,” kaže Šoškić.


Pirinčana pleva sa deponije u gume - Ekologija e-magazin : Ekologija e-magazin\nPirinčana pleva sa deponije u gume\nŽeljko Stanković — 29. December 2014.\nBeograd — Kompanija Goodyear će otpatke koji nastaju pri žetvi pirinča početi da upotrebljava kao ekološki prihvatljiv izvor silike za gazeći sloj pneumatika.\nPregovori sa potencijalnim dobavljačima koji bi mogli da isporučuju potrebne otpatke kompaniji su u toku.\nTime će se, kako je saopšteno iz kompanije, doprineti zaštiti životne sredine i istovremeno ponuditi potrošačima pneumatici koji omogućavaju bolje iskorišćenje goriva.\nIstraživači u Goodyear centru za inovacije u Akronu (SAD) su posle dve godine rada utvrdili da pepeo koji nastaje sagorevanjem pirinčane pleve u procesu proizvodnje električne energije mogu da upotrebe kao efikasan i ekološki prihvatljiv izvor silike za pneumatike.\nSilika je izuzetno cenjena u proizvodnji pneumatika zbog svog pozitivnog uticaja na vozne karakteristike gume. Kad se u smešu gazećeg sloja doda silika, čvrstoća pneumatika se povećava a njegov otpor kotrljanja smanjuje, što zajedno omogućava veći stepen iskorišćenja goriva i bolje prianjanje na mokroj podlozi, dodaje se u saopštenju.\nTags: gumepirinčana plevapneumatici\nNext post Deset neverovatnih geoglifa drevnog sveta – Nazca linije\nPrevious post Podela besplatnih ginko sadnica u utorak\nAlternativna goriva – ekološka neminovnost\nŽeljko Stanković, 27. September 2011.\nDulić: Novim investicijama zaokružujemo reciklažu guma\nŽeljko Stanković, 29. August 2011.


Broadcom preuzima CA Technologies za 18.9 milijardi dolara | ICT Business\nS obzirom da je Broadcom prvenstveno okrenut poslovanju s podatkovnim centrima i opremom namijenjenoj za njih, na ovaj način širi ponudu, što je uvijek iznimno korisno.\n"Za nas je CA Technologies bitan dio slagalice" , izjavio je izvršni direktor (CEO) Hock Tan, na što se nadovezao i CEO CA Technologies Mike Gregoire:\n"Kombinacija naše softverske ponude i Broadcomova iskustva na tržištu poluvodiča ima potencijal zbog kojeg smo uzbuđeni."\nInače, kombinirano, ove kompanije zajedno imaju godišnje prihode od 23,9 milijardi dolara, što dovoljno govori kolika snaga se skriva u ovoj akviziciji.\nTakođer, sad će Broadcom lakše podnijeti aktualnu nemogućnost preuzimanja Qualcomma, koji je bez obzira na ovaj posao i dalje u centru pažnje. Kupovina Qualcomma za ponuđenih 125 milijardi dolara Broadcom bi učinila trećim svjetskim proizvođačem čipova iza Intela i Samsunga te bi oni postali vodeća kompanija u proizvodnji čipova koji se koriste u mobilnim telefonima. To bi preuzimanje potpuno zasjenilo prošlogodišnju Dellovu akciju preuzimanja EMC-a za 67 milijardi dolara, dosad najveću u tehnološkom sektoru.\nSpajanjem dviju spomenutih tvrtki nastao bi gigant koji bi iz obje sastavnice imao čipove koji se koriste u većini suvremenih mobilnih uređaja. Qualcomm, naime, proizvodi komponente koje mobilne telefone spaja na mobilne mreže, dok je Broadcom najveći isporučitelj rješenja za povezivanje uređaja s Wi-Fi mrežama.\nZasad se Qualcomm sjajno odupire i ne želi putem kao CA Technologies.


MEDVEDEV EKSKLUZIVNO ZA KURIR POSLE POBEDE NAD ŠPANIJOM: Da li će Nole 14\t67\nMESIJU ZLATNA LOPTA! Fantastični Argentinac 7. put proglašen za igrača 53\t75\nJovana Marković 28.03.2021. 11:23h\nSrbija i Portugal odigrali su u Beogradu nerešeno 2:2 u drugom kolu kvalifikacija za Svetsko prvenstvo u Kataru.\nVelika prašina podigla se u fudbalskoj javnosti nakon meča, jer Portugalcima nije priznat čist gol u 93. minutu utakmice.\nNakon jedne dubinske lopte Ronaldo je prevario Dmitrovića i plasirao loptu u nebranjeni deo mreže, ali je Stefan Mitrović izbacio loptu iz gola. Sudija iz Holandije Dani Makeli je mislio da je lopta bila na gol liniji i nije priznao pogodak zvezde Juventus.\nRonaldo je u tim momentima "izgubio kompas". Napravio je haos na terenu. Vikao je na sudije, dobio žuti karton zbog ponašanja, a zatim demonstrativno odmahnuo rukom, bacio kapitensku traku i krenuo da izlazi sa terena desetak sekundi pre kraja utakmice.\nScena iz Beograda obišla je planetu i izazvala burne reakcije na društvenim mrežama:\n🗣 'How on earth is that not a goal?' 🗣 'Definitely a goal and Portugal robbed' 🗣 'This is why you need goal line technology' Incredible drama as Cristiano Ronaldo thought he'd scored a last minute winner but amazingly the goal wasn't given.https://t.co/2d9nJeaSLn\nThis isn't the first time Cristiano Ronaldo has been robbed. It has been going on since way back. pic.twitter.com/U1PxRG3Nra\nThat wasn't a GOAL. 😳 Cristiano Ronaldo Stormed Out of The Pitch in Anger After Portugal were Denied The Winning Goal. 😤 pic.twitter.com/tJuo8rJXOE\n— AZR Organization (@AzrOrganization) March 27, 2021\n@Cristiano Ronaldo becomes the FIRST PLAYER EVER in the history of football to get a yellow card for scoring a goal... Follow @TCampussport @MbanzaJoshua pic.twitter.com/JMUgm7o79E\n— The CampuSport (@TCampussport) March 28, 2021\nNEDOVIĆ ŽESTOKO ODBRUSIO STRANCU KOJI JE UVREDIO SRBE Naš košarkaš našalio na Tviteru, pa oštro odgovorio na jednu SRAMNU PROZIVKU\nKristijano RonaldoDruštvene mrežereakcijenepriznati gol\nMESIJEVI NASLEDNICI GLEDALI KAKO TATA OSVAJA NAGRADU: Pogledajte oduševljenje Leovih sinova kad je proglašena Zlatna lopta VIDEO 1\nMESIJU ZLATNA LOPTA! Fantastični Argentinac 7. put proglašen za igrača godine! Mnogi su REVOLTIRANI ovom odlukom! VIDEO 53\t75


HomeHronikaMarković: Slučaj mogu da preuzmu i CIA i KGB\n14/05/2021Redakcija BALKAN TVHronika, Vesti0\nPredsednik Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma reagovao je povodom izjave potpredsednice SSP-a Marinike Tepić koja je rekla da očekuje da se u slučaj „Palma“ uključi i Tužilaštvo za organizovani kriminal. Marković kaže da ga čudi da „Marinika Tepić nije tražila da Haški tribunal preuzme takozvani izmišljeni slučaj“.\nMarinika Tepić rekla je, nakon davanja iskaza u Višem javnom tužilaštvu Kraljevu povodom slučaja „Palma“, da je zadovoljna postupanjem tužiteljke, dodajući da očekuje da se u slučaj uključi i Tužilaštvo za organizovani kriminal.\nPovodom ove izjave Tepićeve oglasio se Dragan Marković Palma.\n„Što se mene tiče, taj izmišljeni slučaj mogu da preuzmu i CIA i KGB, jer je suština da Marinika Tepić nema ni svedoke ni žrtve, zato jer je izmislila ceo slučaj“, ocenio je predsednik Skupštine Grada Jagodina Dragan Marković.\nSada kao kockar, kaže Marković, Tepićeva podiže ulog sa Tužilaštvima, jer su joj prazne karte.\nKaže kako sada mora da se pravda za nešto što ne da nije učinio, nego nije ni pomislio.\n„Nije joj valjala jagodinska policija, sada je kraljevačko tužilaštvo po njoj malo bolje, ali ni u Kraljevu nije dala imena svedoka i žrtava, već traži Tužilaštvo za organizovani kriminal u Beogradu, a šta je sledeće – Haški tribunal“, upitao je Marković, saopštila je Skupština opštine Jagodina.\nMarković smatra da Tužilaštvo za organizovani kriminal treba da se bavi Draganom Đilasom.\nMarinika Tepić: U slučaj Palma da se uključi i Tužilaštvo za organizovani kriminal\nOptužni predlog protiv tri osobe zbog napada na novinara Daška Milinovića


Istraživanje - Građani Srbije imaju poverenja u policiju ali misle da je korumpirana | Info | Društvo\n8. decembar, 05:19\nSrbi sad veruju policiji, i misle da je korumpirana 94 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n06.11.2018. / 15:01\nPoverenje u policiju u Srbiji raste ali uporedo raste i utisak da je rad policije politizovan i da je ona korumpirana - pokazalo je istraživanje javnog mnenja.\nPrema istraživanju čije je rezultate danas predstavio Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP), šest od deset građana ima poverenja u policiju, čime se srpska policija sada našla u zoni svetskog proseka - između 60 i 90 odsto.\nU isto vreme, sedam od deset građana veruje da je policija korumpirana dok je za tri četvrtine građana ona podređena interesima politike.\nPoverenje se popravlja\nU poslednje četiri godine, kako je objavljeno, zabeležen je trend rasta onih koji uočavaju korupciju u saobraćajnoj i kriminalističkoj policiji, kao i trend smanjenja onih koji uočavaju korupciju u graničnoj policiji, upravnim poslovima i specijalnim jedinicama. Iako još ne vide opipljive rezultate borbe protiv korupcije u policiji, građani su blago optimistični i svaki drugi veruje da se država bori protiv korupcije u policiji. Takođe trećina ispitanika veruje da će se država u budućnosti uspešnije boriti protiv korupcije a formula za to je, prema njihovom mišljenju, strogo kažnjavanje korupcije i uspostavljanje liderstva unutrašnje kontrole policije.\nPalo" 14 policajaca, carinik i još trojica!\nHapšenje u Čačku dokaz da nema nedodirljivih\nNajkorumiraniji deo policije je tradicionalno, četvrtu uzastopnu godinu, saobraćajna policija i troje od četvoro ispitanika veruje da su saobraćajni policajci korumpirani.\nistraživanje policija korupcija\n07.11.2018. / 09:22\nKakva je takva je to je nasa policija i mi bolju nemamo.\n07.11.2018. / 08:44\nNema razloga da ne verujemo nasoj policiji. Radi posao najbolje i najefikasnije do sada!\nVazno je da gradjani imaju poverenja u policiju


Gradske vlasti Mineapolisa odlučile: Policija će biti rasformirana - 08.06.2020, Sputnik Srbija\nGradske vlasti Mineapolisa odlučile: Policija će biti rasformirana\nU Mineapolisu, gde je ubijen Afroamerikanac Džordž Flojd, gradsko veće donelo je odluku da rasformira lokalnu policiju posle optužbi za rasizam. Umesto toga biće... 08.06.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, džordž flojd, mineapolis\n08:55 08.06.2020 (Osveženo: 08:58 08.06.2020)\n© AP Photo / JASON LEESukob demonstranata i policije na protestu u Južnoj Karolini\nU Mineapolisu, gde je ubijen Afroamerikanac Džordž Flojd, gradsko veće donelo je odluku da rasformira lokalnu policiju posle optužbi za rasizam. Umesto toga biće uspostavljen, kako je rečeno, novi model javne bezbednosti.\nOdluka gradskog veća Mineapolisa pročitana je javno, pred više stotina demonstranata.\nČlanica veća rekla je da je u Mineapolisu, ali i širom Amerike postalo jasno da postojeći sistem organizovanja policije i javne bezbednosti ne čini zajednice sigurnim i da su se dosadašnje reforme pokazale neuspešnim, prenosi RTS.\n7 Jun 2020, 18:15\nDeo novca kojim se finansirala policija biće preusmeren na strategije od kojih korist ima cela zajednica. Za odluku je glasalo 9 od 13 članova Saveta. Protiv je bio i gradonačelnik Džejkob Frej.\nI u Njujorku je gradonačelnik Bil de Blazio rekao da će nakon masovnih anti-rasnih protesta policija biti reformisana.\n„Fokusirani smo na to da pripadnici policije pomažu mladim ljudima i rešavaju njihove brige, da se problemi rešavaju u korenu a ne njihove posledice. Naša odluka je da novac koji je koristila policija sada ide u socijalne službe a planovi će biti precizirani narednih nedelja“, naveo je gradonačelnik Njujorka Bil de Blazio.\nProtesti protiv rasizma i policijske brutalnosti pokrenuti su krajem maja u Americi zbog ubistva Džordža Flojda. Protesti su se prelili i po gradovima širom sveta, a na mnogima je prethodnih dana bilo sukoba sa policijom i nereda.\nDžordž Flojd će danas biti sahranjen u Hjustonu. Predviđeno je da njegovo telo bude javno izloženo šest sati u Hjustonu na komemoraciji nakon čega će biti sahranjen, prenela je AP.\nU Bristolu srušen spomenik trgovcu robljem, incidenti i u Briselu /video/\nNeredi na protestima u Londonu, na spomeniku Čerčilu natpis „bio je rasista“ /video/


Verstappen i Red Bull najbrži na trećem treningu – Pole Position\nHome / Trke i testiranja / Verstappen i Red Bull najbrži na trećem treningu\nVerstappen i Red Bull najbrži na trećem treningu\nUpdated: 12, December 2020\nVerstappen i Albon su imali najbolja vremena na trećem treningu, dok Mercedesovi vozači nisu pokazali ozbiljnu brzinu.\nVozači su počeli da izlaze na stazu tek nakon dvadesetak minuta, s obzirom da uslovi na stazi nisu bili ni približi onim koje ćemo videti na kvalifikacijama.\nPrva vremena su iznosila oko 1m39s i u tim trenucima su na stazi bili samo vozači iz donjeg doma.\nUbrzo su na stazu krenuli i najbrži, pa je Bottas preuzeo prvo mesto sa 1m38.034s. Ubrzo ga je međutim nadmašio Albon sa pola sekunde boljim vremenom. Nakon toga je viđeno još promena u vrhu kako su vozači postavljali vremena, a Hamilton je imao gotovo isto vreme kao Tajlanđanin na vrhu. Norris je bio u tim trenucima treći i on je jedini koristio srednje-tvrde gume, dok su ostali bili na mekim.\nVerstappen se sredinom sesije izdvojio na vrhu sa 1m37.175s, dok je u sledećem pokušaju vozio i 1m36.734s i ostavio Hamiltona pola sekunde iza sebe.\nDvadesetak minuta pre kraja su se svi vratili u boks, a nakon kraće pauze smo videli poboljšanje od strane Mercedesovih vozača, ali nedovoljno da se Verstappen skloni sa čela. Dobro vreme je imao i Leclerc, koji je razdvoji Bottasa i Albona.\nPotom su izašli i ostali, a Renault je pokazao dobar tempo pošto su se Ricciardo i Ocon probili na drugo i treće mesto, desetinku ipo iza Verstappena.\nDo prvih deset su se potom probili i vozači McLarena, i Racing Pointa, a prvih trinaest vozača je u tim trenucima bilo u jednoj sekundi.\nNa kraju, Verstappen je ostao najbrži sa vremenom 1m.36.251s postavljenim u samom finišu sesije. Albon je isto u finišu došao do drugog mesta, dv desetinke iza timskog kolege, dok su Ricciardo i Ocon bili treći i četvrti za Renault.\nNorris je ostao na petom mestu, ispred Hamiltona, Strolla, Sainza, Bottasa i Pereza, koji su kompletirali prvih deset.\nMax VerstappenRed BullsubotatreningVN Abu Dabija


Vesti – Page 9 – XBR\nVestiBy Dragan Grbić 28/11/2020\nZaboravili smo da pomenemo novi Fallout 76 update (trebalo je da izađe 1. decembra, ali je nekim čudom stigao malko ranije, tačnije 24. novembra). Fallout 76 Steel Dawn update vraća Brotherhood of Steel u Appalachia predele. Tačnije, to je prvo poglavlje Brotherhood of Steel kvestova i nadovezuje se na postojeći Wastelanders update od aprila ove…\nVestiBy Dragan Grbić 27/11/2020\nPosle PS Plusa, tu je i decembarska postavka za Xbox Games with Gold, za korisnike Xbox Live Gold i Xbox Game Pass Ultimate servisa. Četiri igre na spisku su: The Raven Remastered (2018) – remaster epizodne point n’ click avanture iz 2013. The Raven: Legacy of a Master Thief, od tvoraca the Book of Unwritten…