OPTUŽBE ZA NASILJE NAD ŽENAMA: Takmičarke srpemne da IZBACE Tirketa iz "Parova"! | Najnovije vesti - Srbija danas\n24.06.2021. • 16:52 Srbija Danas\nVoditeljka nije uspela da izgladi odnose!\nU emisiji "Jutarnji" koji je vodila Milijana Bogdanović diskutovalo se o sinoćnoj žurki. Pošto je žurka bila vesela, puna neočekivanih obrta i ispoljavanja niskih strasti, ukućani luksuzne vile imali su dosta prljavog veša da pretresu.\nViktorija je prvo reč dala Aleksandri Jakšić, koja nije odolela da potkači Aleksandra Bjelanovića Tirketa, a kasnije i Milutina Radosavljevića Milija.\n- Ko je žickao nominaciju? - pitala je Milijana.\n- Ko drugi nego Tirke. on nikada ništa ne žicka dok ne popije. Kada popije, onda obavezno ižicka neku tuču sa ženom. Ali, s kim si takav si, a on se u poslednje vreme dosta druži sa Milijem, onda smo mogli da vidimo dva žickanja nominacija; prvo je žicko Mili, pa je onda žickao Tirke, naravno, u sukobu sa ženama, pošto sa muškarcima ne znaju da se nose i biju. Mi smo osuđene da ove sezone imamo dva kretena kakvi su Tirke i Mili i da moramo da trpimo njihove fuj, odvratne ruke - započela je Aleksandra.\n- Koga sam ja to udario sinoć? - zanimalo je Tirketa\n- Ona nije rekla da si ti bilo koga udario već da si žickao tuče - objasnila je Bogdanovićeva.\n- Nasrtao si na mene, na Slađu, Viktoriju - objasnila je Jakšićeva.\n- Mesec i po dana nisam nikog udario - ponosno je rekao Tirke.\n- Uuu, ljudi, slušajte ovo, on je ponosan što mesec i po dana nije nikog udario - bila je ironična Jakšićeva.\nrijaliti Parovi Parovi uživo vesti Parovi Parovi učesnici Parovi 7 Parovi sedma sezona Parovi 7. sezona Parovi 8 Parovi 8. sezona Parovi osma sezona TV Happy uživo TV Happy online stream TV Hepi uživo TV Hepi online stream Parovi live stream Parovi 9 Parovi deveta sezona VIP Aleksandra Jakšić Milutin Radosavljević Mili Aleksandar Bjelanović Tirke Tirke


Pnin : Vladimir Vladimirovič Nabokov : 978-86-7720-070-1 : Knjizara.com: Knjige\nNaslov originala: Pnin / Vladimir Nabokov\nRoman Pnin, po mišljenju velikog broja kritičara, najjednostavniji je i najpristupačniji roman Vladimira Nabokova. Upravo tom prividnom pristupačnošću, međutim, ovo delo prosto navodi na pogrešna tumačenja – među njegovim čitaocima uvek će biti mnogo onih koji su skloni zaključku da je reč o „lakom“ humorističkom romanu, nizu labavo povezanih vinjeta iz života neobičnog ruskog emigranta u negostoljubivoj Americi.\nPostoji, međutim, i koheziona sila koja taj skup vinjeta drži na okupu; ta sila, mnogo snažnija no što se na prvi pogled čini, skrivena je u nizu tipičnih Nabokovljevih lavirinata – ponajviše u čudnom, zagonetnom i složenom odnosu pripovedača i glavnog junaka. Priča o Pninu, sama po sebi, nije ni laka ni neobavezna ni humoristička – takvom je trebalo da je učini način na koji je ispričana. Sve priče ovog sveta postoje nezavisno od bilo kakvih posrednika, poručuje Nabokov, i u romanu Pnin pokazuje šta se događa kada se priče lati nedovoljno vešt, a pri tom još i zlonameran pripovedač. Priča tada nestaje (u ovom slučaju odlazi automobilom, zajedno s glavnim junakom), odlazi da potraži nekog ko će umeti da je ispriča bolje i lepše i potpunije – kao što je nagovešteno na kraju Pnina, kada čitava povest kao da počinje iznova, u istom trenutku kao i prvi put, ali za neku drugu publiku.\n2010; latinica; 20 cm; 186 str.; 978-86-7720-070-1;\nIzdavač: Odiseja; 2010; latinica; 20 cm; 186 str.; 978-86-7720-070-1;\nNe postoji promašaj\nKada se nadjete u dilemi šta čitati, postoje pisci čije knjige vas nikada neće razočarati. Vladimir Nabokov je jedan od onih kod kojih ne postoji promašaj, niti slabo delo. U izdavačkoj kući Odiseja, koja je, pored izvrsnog izbora dečije literature, odnedavno počela da objavljuje i knjige za odrasle, izašao je roman PNIN, u prevodu našeg poznatog prevodioca i vrsnog poznavaoca Nabokova, Zorana Paunovića.\nPnin je Nabokovljev roman iz američke faze, objavljen 1957. godine i na prvi pogled bi se mogao svrstati u humorističku prozu sa autobiografskim momentima. Timofej Pnin je ruski emigrant koji u Americi radi kao profesor ruskog jezika na nekom od malih, provincijalnih univerziteta i na tom mestu se njegova biografija prepliće sa životnom pričom samog Nabokova. Medjutim, Nabokov nema nameru da kroz lik Timofeja Pnina ispriča svoju sudbinu.\nPoznat po lavirintima i koncentričnim krugovima kojima se kreću njegove narativne strategije, po zamkama, skrivenim čoškovima i iskrivljenim ogledalima koja love, kako ih sam Nabokov naziva „površne prikazivače“, on i ovaj roman piše u cilju preispitivanja i poigravanja dvema suštinski neodredljivim kategorijama: stvarnošću i fikcijom.\nHumor koji se u romanu zasniva na dramtičnoj neprilagodjenosti glavnog junaka, Timofeja Pnina, životu koji bi narator nazvao njegovim stvarnim životom, podleže sumnji u onim trenutcima kada se otkriva da Pnin izvesno proživljava još nekoliko stvarnosti koje su čitaocu retko dostupne i često prikazane kao nagoveštaj. Podsećajući na Džojsove epifanije, i Nabokovljev roman otkriva stanja u kojima se bez vremensko-prostornih ograničenja njegov junak kreće kroz paralelene stvarnosti. Dok je u jednoj smešan u svojoj nesposobnosti da se prilagodi, u nekim drugim realitetima, Pnin se menja i dovodi čitaoca u konstantno stanje napetosti i neizvesnosti, gde se do konačne istine teško stiže.\nSledeći zapažanja Džona Apdajka da Nabokov „piše prozu na jedini način kako bi trebalo da uvek bude pisana – ekstatično.“ I da su „Po intenzitetu svoje inteligencije i misaone radosti, njegovi romani jedinstveni i spadaju u presedan američke književnosti.“, a mogli bismo slobodno reći i svetske književnosti, roman Pnin jednako kao i celokupni opus Vladimira Nabokova, izaziva čitalačko uzbudjenje i nemerljivo uživanje koje se otkriva u svakom segmentu ovog dela. Bilo da se pronalazi na nivou osobene, a stilski perfektno komponovane rečenice, u realističkim a opet sasvim originalnim likovima ili na nivou zapletene radnje koja se ne čita samo jednosmerno, ili u mogućnostima prepoznavanja drugih autora, zaumnih tema ili ironizovanja datosti, sve te dihotomije i kontrasti utkani u roman rezultuju prijemčivošću veoma širokom dijapaznu čitalačkih sposobnosti gde će svako ponaosob uzimati od romana ono što sam može i želi da prihvati ili protumači kao sopstveni izvor radosti čitanja.\nSmeh i suze Timofeja Pnina\nRoman Pnin, po mišljenju velikog broja kritičara, najjednostavniji je i najpristupačniji roman Vladimira Nabokova. Upravo tom svojom „pristupačnošću“, međutim, ovo delo prosto mami na pogrešna tumačenja – među njegovim čitaocima uvek će biti mnogo onih koji su skloni zaključku da je reč o „lakom“ humorističkom romanu, nizu labavo povezanih vinjeta iz života neobičnog ruskog emigranta u negostoljubivoj Americi. Postoji, međutim, i koheziona sila koja taj skup vinjeta drži na okupu; ta sila, mnogo snažnija no što se na prvi pogled čini, skrivena je u nizu tipičnih Nabokovljevih lavirinata – ponajviše u čudnom, zagonetnom i složenom odnosu pripovedača i glavnog junaka.\nRoman počinje na način krajnje neobičan za zrelog Nabokova – spokojnim, tradicionalnim realizmom devetnaestog veka, konvencionalnim pripovedanjem u trećem licu, s tačke gledišta sveznajućeg autora koji svoje junake posmatra odnekud s visine, takve da otud može da vidi i zna sve, i ono što je oko njih, i ono što je u njima. Tako o Pninu odmah saznajemo sve što je neophodno da bi se u potpunosti shvatio i doživeo onaj deo njegovog života koji je u ovom romanu u središtu pažnje. Poznavaocima Nabokovljevog života i dela, priča se od samog početka čini odnekud poznatom; pedesetogodišnji Timofej Pnin, predavač ruskog jezika na američkom provincijskom koledžu Vejndel, iz Rusije je izbegao nakon Oktobarske revolucije i, posle dvadesetak godina provedenih u Evropi, najvećim delom u Parizu, stigao u Sjedinjene Države. Autorovo „sveznanje“, čini se, potiče iz činjenice da piše o sebi i sopstvenom iskustvu – 1950. godine, u trenutku kada počinje radnja romana, Vladimir Nabokov je vršnjak Timofeja Pnina, begunac iz sovjetske Rusije, predavač na koledžu Velsli. Sličnosti ima još, no i ovih nekoliko najupadljivijih jasno upućuju na specifičnu povezanost autora i glavnog junaka, na vezu one vrste kakvu neretko srećemo u autobiografskim romanima.\nNabokov, međutim, premda se rado poigrava sličnostima, ne želi da zarobi ni sebe ni Pnina time što će ga pretvoriti u sopstveni alter ego; glas pripovedača nipošto nije – kako bi se na osnovu prvih nekoliko stranica moglo zaključiti – poistovećen s autorovim glasom. Pisac na početku dopušta, čak i želi da čitalac poveruje kako se našao u rukama predusretljivog, pouzdanog sveznajućeg pripovedača, u okviru dobro znane pripovedačke konvencije koja je gotovo potpuno nespojiva s Nabokovljevom prozom. Sumnja opreznijeg čitaoca, slutnja da priča nije, ili neće biti tako jednostavna kako se u prvi mah čini, potvrđena je vrlo brzo pojavom „trećeg čoveka“, nekakvog „ja“ koje nije ni autor, ni protagonista, ali je povezano s obojicom. S autorom je taj tajanstveni lik povezan po funkciji, po tome što dobija ulogu posrednika između njega i priče i ukida kategoriju „sveznanja“. S glavnim junakom povezuje ga to što je i sâm učesnik događaja. Bilo bi, međutim, pogrešno, očekivati od Vladimira Nabokova da tu ulogu jasnije nagovesti. Prilikom njegove prve pojave jasno je samo to da on bar delimično pripada onom krugu likova u kome se kreće Pnin – vrlo verovatno i istoj akademskoj sredini. Najznačajnija dilema, koja ostaje prisutna tokom čitavog romana, tiče se problema naratorovog stava prema glavnom junaku.\nIspočetka, preovladava dobronamerna, pomalo pokroviteljski superiorna ironija. Pnin putuje iz Vejndela u ne manje opskurni gradić Kremonu, gde treba da održi predavanje. Priču u kojoj nas upoznaje s Pninovim poreklom i okolnostima u kojima trenutno živi, narator povremeno prekida podsećanjem na činjenicu da junak sedi u pogrešnom vozu. „Pogrešan voz“ je metafora Pninovog položaja u svetu u kome se zatekao i u kome je prinuđen da se snalazi kako zna i ume – ne s previše uspeha. To kao da navodi na zaključak – pogrešan, pokazaće se kasnije – da Pninova nesposobnost i nesnalaženje nisu tek problemi Rusa koji nije u stanju da se prilagodi Americi, već nedaće čoveka koji nije u stanju da se prilagodi drugim ljudima i svetu uopšte.\nSvoju neobično veliku upućenost u junakov unutrašnji život narator objašnjava nekako usput i prilično neodređeno, kao onda kada ukaže na činjenicu da je on „za ovu priliku“ i Pninov lekar. I odista, dok u nepoznatom mestu, sišavši iz pogrešnog autobusa u koji je ušao po izlasku iz pogrešnog voza, s namerom da ipak stigne u Kremonu, očekuje čudo koje će mu to omogućiti, Pninu se događa nešto što bi u potpunosti mogao da protumači samo njegov lekar. Naime, Pnin, mnogo manje snažan nego što to njegov fizički izgled nagoveštava, često oseća napade neobične bolesti čiju prirodu ne razumeju do kraja ni on ni njegov lekar. Njeni fizički simptomi delimično podsećaju na srčani napad, no mnogo je bitnije ono što se u tim trenucima događa u njegovoj svesti. Konkretno, u trenucima napada, za Pnina se privremeno ukidaju poznate granice vremena i prostora. Reč je o odrazu Nabokovljeve teorije o vremenu, koja na različite načine nalazi mesta u gotovo svim njegovim delima – sadašnjost, prošlost i budućnost nisu ono što mislimo da jesu; sve tri kategorije ravnopravno su prisutne u svakom trenutku našeg postojanja, a sposobnost da sve tri učinimo dostupnim zavisi od pojedinca i od konkretnog trenutka.\nPninova sposobnost da dokaže takvu relativnost vremenskih kategorija nesumnjivo je velika – a najveća je u trenucima pomenutih tajanstvenih napada. Oni su, kako saznajemo, praćeni nekom vrstom “epifanije”, sredstva koje i Nabokov, poput Džejmsa Džojsa, koristi za slobodno kretanje kroz vreme i prostor. Pnin često podseća na čoveka koji bez prestanka živi u stanju epifanije. Njegovo nesnalaženje, neshvatanje i odsutnost iz života u kome je, hteo on to ili ne, fizički prisutan, kao da nagoveštava da on sve vreme živi još jedan, paralelni život – po svoj prilici značajniji, a i lepši i bolji od onog koji nazivamo „stvarnim”. Zbog toga on u stvarnosti tako često deluje kao mesečar, ili kao neko ko je tek doputovao s druge planete, iz drugog vremena.\nU Pninov „paralelni svet” dopušteno nam je da zavirimo tek povremeno i privremeno, no postepeno će iz tih izleta u najdublju tminu njegove svesti kontrastiranih s lepršavim pričicama o njegovom nesnalaženju, nastati celovita slika Timofeja Pnina, koji nije ni bolesnik, ni klovn. Tako nas prva Pninova epifanija vodi u njegovo detinjstvo, ali ne više kao bezličnu apstrakciju od koje je ostala tek svest o tome da se to zbivalo nekada, u tačno određeno vreme i negde, na tačno određenom mestu. To „nekada” i „negde” sada je u Pninovoj svesti konkretan skup senzacija – zvukova, mirisa, opažaja, ništa manje stvaran od onoga koji nudi „stvarnost”. Most koji povezuje pedesetogodišnjeg Pnina u parku nepoznatog grada u američkoj provinciji i jedanaestogodišnjeg Timošu u bolesničkom krevetu u Sankt Petersburgu, jeste identično osećanje fizičke tegobe, povremeno prisutne i nikada do kraja objašnjive u rasponu od četrdeset godina. Konkretan simbol povezanosti istovremeno je i središnji lajtmotiv ovog romana. Veverica na slici iznad postelje bolesnog Timoše pretvara se u vevericu pred nogama Timofeja Pnina, čiji je napad bolesti upravo prošao.\nPnin, dakle, nije klovn, i to postaje sasvim očigledno u njegovim susretima najpre s bivšom suprugom, a onda i sa sinom iz tog zlosrećnog braka. U Tim susretima Pninov lik dobija i jednu novu dimenziju koja postepeno ukida mogućnost lakog i bezazlenog smeha podstaknutog njegovim komičnim dogodovštinama. Tako postaje sve prisutnije pitanje da li je opravdano nazvati ovaj roman „humorističkim”, i ne ostavlja li takva kvalifikacija po strani njegove najznačajnije odlike? Ta dilema dostiže vrhunac u jednom prizoru emigrantskog okupljanja, u trenucima kada makar privremeno nestaje nesklada između sve potpunije i dostojanstvenije ličnosti junaka i pripovedačeve želje da po svaku cenu, čak i onda kada to nije moguće, govori o njemu kao o komičnom liku. Na tom pomalo patetičnom skupu „raseljenih lica” koja na kratko ponovo pronalaze sebe, dostojanstveni i autoritativni Pnin prikazan je na primeren način, bez ironije i malicioznosti. Istovremeno, pisac koristi priliku da se na elegantan način distancira i od pripovedača i od junaka – ni jedan ni drugi, stalo mu je da nam to stavi do znanja (pošto je za obojicu, naročito za Pnina, često moguće pomisliti tako nešto), nisu maska iza koje je sakriven Vladimir Vladimirovič Nabokov. Jer, obojica su prisutni na skupu na kojem se, pored ostalog, razgovor vodi i o emigrantskim piscima – Bunjinu, Aldanovu, Sirinu (Nabokovljev pseudonim iz vremena kada je pisao i objavljivao na ruskom jeziku). Svaka sličnost je, dakle, bez obzira na obilje primamljivih podudarnosti, sasvim slučajna. Pnin je Timofej Pnin, glavni junak romana, narator je samo narator, ma ko on bio, a Vladimir Vladimirovič je negde drugde.\nOdnos pripovedača prema Pninu psihološki je, čini se, lako objašnjiv. Njegovo podsmevanje i često pritajeno likovanje nad Pninovim nedaćama, posledice su njegovog snažnog osećanja inferiornosti, stečenog još prilikom njihovog davnog susreta u Sankt Petersburgu, 1911. godine. Pripovedač, tada dvanaestogodišnji dečak koji je došao kod čuvenog očnog lekara Pavela Pnina, sa strahopoštovanjem posmatra upravo pristiglog, godinu dana starijeg doktorovog sina Timofeja, koji je, kako objavljuje ponositi otac, dobio „pet plus” iz algebre. Pet godina kasnije Timofej je glumac u amaterskoj predstavi koju neimenovani narator posmatra iz publike. Uloga je, doduše, epizodna, no i to je očito dovoljno da produbi osećanje koje pripovedač ne želi da imenuje, ali se u hladnim, suzdržanim, i naizgled emocionalno bezbojnim prisećanjima prepoznaje mešavina osećanja inferiornosti, povređene sujete i zavisti.\nMeđutim, njihov ponovni susret u Parizu, nakon godina revolucije i građanskog rata u Rusiji, ponovo unosi izvesnu zabunu. Jer Pnin, po rečima pripovedača, ne priznaje u njihovom kratkom razgovoru ništa od onoga što narator pamti kao činjenice koje su mu se duboko urezale u svest; Pnin je, po sopstvenim rečima, uvek imao loše ocene iz algebre, nikada se nije pojavljivao pred očevim pacijentima, a u onoj predstavi jeste nastupio, ali ne u ulozi u kojoj ga pamti pripovedač Jedan od njih dvojice očigledno laže. Ali ko, zbog čega i do koje mere – pitanja su na koja treba dati odgovor. Za početak, antagonistički odnos koji među njima tinja objašnjen je pojavom žene koja ih je, mimo njihove volje, trajno povezala. Liza Bogolepov, studentkinja medicine i nedarovita pesnikinja, pre no što je postala Liza Pnin imala je burnu i silovitu vezu s čovekom koji će kasnije postati pripovedač priče o Timofeju Pninu. Liza se s njim i upoznaje tako što od njega, a ne od autoritativnog Pnina, traži da pogleda njene pesme. Ovaj ne govori ništa o svojoj kompetentnosti, kao što o profesiji kojom se bavi tokom čitavog romana ne progovara ni reč, ali se puno puta – pa i kroz analizu Lizinih pesama – moglo zaključiti da nije laik kad je literatura u pitanju, kao i to da se profesionalno bavi stvarima sličnim onim kojima se bavi Pnin. Sumnjivo sličnim.\nSumnjivo je, ili makar vrlo neobično, to što Liza ne traži savet od Pnina, koji je već tada na planu književnosti postigao dosta, već od čoveka o čijim dostignućima u toj oblasti ni on sam ne govori ništa. Vezu koja se završava Lizinim psihičkim slomom i pokušajem samoubistva, narator pokušava da predstavi kao isključivo intelektualnu. Delom iz želje da time, ukoliko je to moguće, poništi, ili ublaži vlastitu krivicu, ali svakako ništa manje i iz želje da smanji osećanje inferiornosti u odnosu na Pnina – on laže. Toga je svestan i Pnin, i to će sasvim jasno iskazati u jednoj od poslednjih rečenica koje izgovara u romanu. Znači li to da na kraju romana Pnin zaista treba, kako smatraju neki kritičari, još jednom preispitati sve što je do tada ispričano, kao verovatnu laž? Naravno, ne. Reč je o još jednoj Nabokovljevoj igri privida i stvarnosti, kojom želi da dokaže kako ono što nazivamo stvarnošću nije tako neporecivo i neprikosnoveno kao što izgleda. Za Pnina je stvarnost ono što on misli da se dogodilo, za naratora takođe, a za čitaoca – kako mu drago. Oba junaka imaju snažne psihološke motive da stvarnost oblikuju prema vlastitim potrebama, i oni to i čine. Čitaocu je ostalo da iz svega oblikuje neku svoju priču koju, ako mu je baš stalo do toga, može nazvati „istinom”. Pri tome treba imati na umu da ni u ovom, kao ni u bilo kom drugom Nabokovljevom romanu – ne postoji samo jedna istina. Zbog toga se ovo delo završava rečima novog kompetentnog poznavaoca Pninovog života, koji najavljuje priču „o tome kako je Pnin ustao da se obrati Ženskom klubu u Kremoni, i u tom trenutku otkrio da je poneo pogrešno predavanje“. I ova priča je, naravno, potpuno istinita. Broj postojećih istina zavisi od toga koliko ima pripovedača. Na taj način, preispitivanje odnosa stvarnosti i fikcije i u ovom Nabokovljevom romanu postaje jedna od dominantnih tema. Ne, međutim, i najvažnija – u središtu pažnje je sasvim konkretna priča, povest o životu jednog ruskog emigranta u Sjedinjenim Državama. To što je ona ispričana uz obilje anegdota nije dovoljno da roman svrstamo u humoristički žanr. Teme kojima se bavi odveć su ozbiljne i teške, a Pninov život malo previše gorak i nesrećan za jedan humoristički roman. Da nema autorovog sveprisutnog nepoverenja u realnost i iz njega proistekle nemogućnosti da se bilo šta u ovom romanu bezrezervno prihvati kao istinito, imali bismo pred sobom jednu sasvim konkretnu realističku priču, ispričanu na čehovljevski, melanholično-humoran način. Tako je sve do pred sam kraj, kada čitava „stvarnost“ odjednom postaje sumnjiva, ortodoksni književni realizam prestaje da postoji, s njim i svaka mogućnost pouzdanog pripovedanja, a ostaje još jedan, zahvaljujući završnom preokretu, tipičan Nabokovljev roman. Priča se prekida sama, sama izmiče pripovedačevoj kontroli, kao da je nit na kojoj ju je do tada držao bila previše tanka. Priča o Pninu, sama po sebi, nije ni laka ni neobavezna ni humoristička – takvom je trebalo da je učini način kojim je bila ispričana. Sve priče ovog sveta postoje nezavisno od bilo kakvih posrednika, poručuje Nabokov, i u romanu Pnin pokazuje šta se događa kada se priče lati nedovoljno vešt pripovedač. Priča tada nestaje (u ovom slučaju odlazi automobilom, zajedno s glavnim junakom), odlazi da potraži nekog ko će umeti da je ispriča bolje i lepše i potpunije – kao što je nagovešteno na kraju Pnina, kada čitava povest kao da počinje iznova, u istom trenutku kao i prvi put, ali za neku drugu publiku.\nZoran Paunović (Iz pogovora)


Tomislav Nikolić posetio Svrljig i Pirkovac - Svrljiške novine\nTomislav Nikolić posetio Svrljig i Pirkovac\nNaslovna » Izbori 2012. » Tomislav Nikolić posetio Svrljig i Pirkovac\nLider koalicije “Pokrenimo Srbiju” Tomislav Nikolić smatra da se 6. maja odlučuje da li će Srbija “nastaviti da propada ili ćemo uspeti da je pokrenemo”.\nTomislav Nikolić, u okviru predizborne kampanje posetio je danas opštinu Svrljig. Više stotina članova i simpatizera na čelu sa predsednikom OO SNS Svrljig, dočekali su predsednika ispred nekadašnje fabrike za preradu lekovitog bilja ‚‚Herbogal‚‚.\nBilo bi mi drago da se sa ljudima širom Srbije susrećem ispred fabrika koje rade, ispred uspešnih domaćinstava, malih i srednjih preduzeća, ali teško možemo da nađemo primer da govorimo o nečemu što je pozitivno u Srbiji. Za ovih 12 godina vladavine DOS-a nekako je postalo uobičajno da svaki dan neka fabrika bude zatvorena, da je nešto poskupelo, da je još neko izgubio posao. Vreme je da se Srbija pokrene vreme je za promene i nemojte dozvoliti da još jednom oni pobede, rekao predesednik SNS Tomislav Nikolić.\nNikolić je naveo i da vlast građane plaši ratom, a da je jedini rat na koji se on sprema rat protiv kriminala i korupcije.\n“Neka se pripreme za taj rat, počećemo iz vlade i ići ćemo do svake lokalne samouprave”, poručio je Nikolić.\nPoštujući duh pravoslavlja i našu hrišćansku kulturu Nikolić je na današnji praznik Blagovesti posetio manastir sv Arhangel Gavrilo u selu Pirkovac .\nSta reci, pogledajte strip…\nJedan od komentara ispod stripa: “Kazu somovi se na bucku hvataju…” Neprocenljivo!!!!


Svađa u DNS-u zbog fotelje u "Elektroprivredi RS" - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Politika > Svađa u DNS-u zbog fotelje u “Elektroprivredi RS”\n20. Maja 2020. Istinito486Leave a Comment on Svađa u DNS-u zbog fotelje u “Elektroprivredi RS”\nPredsjednik Gradskog odbora DNS-a Trebinje Petar Ivanković rekao je da Jovica Vlatković, koji je prije nekoliko dana imenovan za izvršnog direktora za investicije i razvoj u “Elektroprivredi Republike Srpske”, nema podršku ovog gradskog odbora niti je član ove stranke, dok Vlatković sve demantuje i kaže da je dobio podršku stranačkih kolega, pa i predsjednika stranke.\nIvanković je na današnjoj konferenciji za novinare rekao da Vlatković nije dobio podršku ni od Gradskog niti od Regionalnog odbora ove stranke.\n“Demantujem da je on kandidat DNS-a jer je pomenuti gospodin izbačen iz Gradskog odbora DNS-a odmah poslije opštih izbora 2018 godine”, rekao je Ivanković i dodao da je razlog isključenja Vlatkovića iz DNS-a to što je, kako kaže, radio protiv ove stranke, a za SNSD, te da je unio razdor u redove DNS-a.\nIvanković je naveo da o ovim pitanjima nije razgovarao sa liderom DNS-a Nenadom Nešićem.\nVlatković sve Ivankovićeve tvrdnje demantuje i kaže da je član DNS-a, da ima podršku većine, a na prvom mjestu Nešića.\n“Njegovo izlaganje je netačno. Ja sam član i Regionalnog i Glavnog odbora DNS-a i na osnovu prijedloga svih odbora i uz podršku presjednika DNS-a i Predsjedništva ja sam nominovan i izabran na funkciju koju od danas obavljam”, rekao je Vlatković.\nOn tvrdi da je Ivanković danas izašao van okvira i Statuta stranke, te da on nije validni predsjednik Gradskog odbora DNS-a Trebinje jer nije, kako kaže, izabran prema Statutu ove stranke.\n“O njegovoj sudbini će sutra odlučivati Predsjedništvo stranke u Banjaluci”, rekao je Vlatković.\nIvanković je stranačkog kolegu Vlatkovića nazvao je “bečkim đakom”, tvrdeći da njegova diploma nije validna, a Vlatković je i ove tvrdnje oštro odbacio i rekao da je diplomu pošteno stekao u Beogradu na fakultetu čije je sjedište u Beču.\nNadzorni odbor “Elektroprivrede Republike Srpske” imenovao je prije dva dana Jovicu Vlatkovića za novog izvršnog direktora za investicije u ovom preduzeću.\nVlatković tvrdi da je na ovu poziciju imenovan prema istoj proceduri po kojoj je prije nekoliko godina imenovan i Ivanković, koji je kasnije i smijenjen.\nIvankoviću prijeti isključenje iz stranke?\nU Banjaluci će sutra biti održana sjednica Predsjedništva DNS-a na kojoj će biti razmatrani postupci predsjednika Gradskog odbora ove partije u Trebinju Petra Ivankovića zbog istupa protiv stranačkih kolega, rekao je za Srnu predsjednik DNS-a Nenad Nešić.\nNešić je istakao da je vrlo moguće da će Ivanković zbiti isključen iz stranke, te demantovao Ivankovićeve navode da Jovica Vlatković, novoimenovani izvršni direktor za investicije u Elektroprivredi Republike Srpske (ERS), nije član ove političke partije.\n“Gradski odbor DNS-a Trebinje nema ingerencije da nekoga isključi iz partije, jer je to isključivo u nadležnosti Predsjedništva stranke”, naveo je Nešić.\nOn je dodao da je Vlatković u ERS imenovan u skladu sa koalicionim dogovorom kao prijedlog DNS-a.\nTagged dns elektroprivreda rs fotelja istinito jovica vlatkovic nenad nesic petar ivankovic\nCIK: U petak odluka o rokovima i redoslijedu izbornih aktivnosti


Prošlost za budućnost Archives - Media&Reform\nČast revolucionaru i poklonjenje caru\nProšlost za budućnost Vladimir Veljković - 22. August 2016.\nJer, od eksplozije bombe bačene na ruskog imperatora Aleksandra II nije daleko do hica srpskog teroriste Gavrila Principa na austrijskog prestolonaslednika Ferdinanda. Nemaju sve nekadašnje evropske carevine jednako loš tretman danas u...\nSećanje na Logor Crveni krst (VIDEO)\nProšlost za budućnost Nemanja Stevanović - 12. February 2018.\n„Neki logoraši su jurnuli na stražare, ali su pokošeni. Kad su čuli Bjegovićev povik i prve pucnje logoraši koji su se nalazili na delu šetališta iza zgrade i oko klozeta odmah...\nNarodni muzej Toplice – čuvar nasleđa Prokuplja\nProšlost za budućnost Milica Branković - 14. December 2018.\nRekonstruisano selo iz doba neolita izmestilo je deo postavke prokupačkog muzeja na lokalitet Pločnik, koji je interesantan domaćim, ali i turistima iz inostranstva. Ovo je samo deo bogatstva Narodnog muzeja Toplice...\nIzazovi izdavaštva u Nišu\nProšlost za budućnost Nemanja Stevanović - 1. June 2018.\n„Možemo reći da su izdavačke kuće „Gradina“ i „Prosveta“ svojim kvalitetom doprinele da NIš bude prepoznat kao izdavački centar i u nekim drugim delovima Jugoslavije. Desilo se da u drugoj polovini...\nJovica Vasić – Monografije daju kulturni identitet jednom mestu\nProšlost za budućnost Milica Branković - 22. January 2019.\n„Vreme briše sećanja na prošlost, ono što nije zapisano kao da nije ni bilo. Svako mesto, bilo da je selo ili grad, monografijom dobija poseban kulturni identitet“. Ovo je...\nMemorijalno nasleđe – kolektivno sećanje ili zaborav\nProšlost za budućnost Media & Reform centar - 22. November 2017.\nČetvrtak, 23. novembar 2017. godine, 17 satiMedia i reform centar Niš, Obrenovićeva 38 Da li znate da u Nišu postoji mesto na kome je tokom II svetskog rata život izgubilo toliko ljudi, da...\nStogodišnjica oslobođenja Niša u I svetskom ratu u senci\nProšlost za budućnost Nemanja Stevanović - 12. October 2018.\nNakon povlačenja srpske vojske iz Niša, ratne prestonice Kraljevine Srbije tokom Prvog svetskog rata, 2. novembra 1915, skoro tri pune godine Niš je bio pod okupacijom Centralnih sila. Prva srpska armija,...\nMilovan Pisarri, istoričar: Evropski „desni tokovi“ ne zaobilaze Srbiju\nProšlost za budućnost Nemanja Stevanović - 15. July 2019.\nZbog majice sa antifašističkim natpisom grupa mladića napala je Uroša Janjića 21. juna na nišavskom keju. Nakon nekoliko dana počinioci su uhapšeni, ali su pušteni da se brane sa slobode. Tužilaštvo i...\nFast radio – deo života i odrastanja\nIntervju Milena Tasić - 13. February 2018.\nTe 1993. godine Nelson Mendela dobio je Nobelovu nagradu za mir, Bajaga i Instruktori su objavili peti studijski album „Muzika na struju“, na Filmskim susretima u Nišu Žarko Laušević je dobio...\nMuzej čuva sve zbog čega smo postali ono što smo danas\nProšlost za budućnost Milica Branković - 19. December 2018.\nNarodni muzej u Leskovcu izdvaja se od drugih u Srbiji po tome što ima zgradu projektovanu upravo za muzejske potrebe. Do podizanja zgrade 1974. godine, muzej je od osnivanja, 1. maja...\n235 OBJAVE0 KOMENTARA


Zvezda ostala bez Džamara Janga zbog dugova\nFinansijski problemi u kojima se nalazi košarkaški klub Crvena zvezda počeli su sve konkretnije da se odražavaju na sastav tima, pa su tako crveno-beli bili prinuđeni da prekinu saradnju sa američkim internacionalcem Džamarom Jangom, drugim strelcem ekipe.\nDžamar Jang je sa 12,8 poena bio drugi strelac crveno-belih u NLB ligi, a Marš najbolji sa 19,2 koša po odigranom meču.\nTRILER ZAVRŠNICA PRIPALA ZVEZDI Čović jasno poručio šta će da ODLUČI U FINALU PLEJ-OFA\nBEZBEDNOST NA PRVOM MESTU Bez "delija" i "grobara" na gostovanjima u finalu Košarkaške Superlige


AKADEMIJA UMETNOSTI U NOVOM SADU DOBILA SREDSTVA ZA NOVE MUZIČKE INSTRUMENTE – Pokrajinski sekretarijat za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost\nAKADEMIJA UMETNOSTI U NOVOM SADU DOBILA SREDSTVA ZA NOVE MUZIČKE INSTRUMENTE\n20. oktobra 2017. Urednik Vesti 0\nPokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost, prof. dr. Zoran Milošević i dekan Akademije umetnosti u Novom Sadu, Univerziteta u Novom Sadu, prof. Siniša Bokan, potpisali su danas Ugovor o finansiranju nabavke novih muzičkih instrumenata i prateće opreme za potrebe Akademije umetnosti u Novom Sadu. Vrednost ugovora iznosi 32.512.500,00 dinara.\nObraćajući se prisutnima pokrajinski sekretar Milošević naglasio je da činjenica da je novac za nabavku muzičkih instrumenata i opreme izdvojen iz tekuće budžetske rezerve govori o tome da je cela Pokrajinska vlada stala iza ovog velikog projekta.\nOsim ovih sredstava, mi smo u 2017. godini opredelili i oko 5 miliona dinara za umetničko-istraživačke projekte. To govori da imamo jasnu percepciju da vredi ulagati u one koji svojim talentom, ali i ogromnim radom i naravno, podrškom pedagoga, stvaraju izuzetnu umetničku produkciju, koja nadilazi i naše etničke i državne granice i služi za ponos celog regiona, a ja bih rekao i kulture ovog dela sveta, rekao je Milošević.\nPotpisivanju ugovora prisustvovao je i Miroslav Štatkić, pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama koji je istakao da su Novi Sad, kao i cela Vojvodina izvor talentovanih ljudi u svim domenima umetnosti. Štatkić je, takođe, rekao da bi u narednom periodu trebalo razmišljati o izgradnji zgrade za Akademiju umetnosti, budući da su svi objekti koje koristi Akademija, zapravo nenamenski.\nBudući da Akademija umetnosti u Novom Sadu predstavlja jednu od najznačajnijih obrazovnih i kulturnih institucija u regionu, nabavka novih muzičkih instrumenata je jedan od uslova daljeg razvoja. Postojeći muzički instrumenti su u intenzivnoj upotrebi, već četrdeset godina, te je ovu visokoobrazovnu i kulturnu instituciju potrebno opremiti novim instrumentima.\nDekan Akademije prof. Bokan je rekao je da je ova investicija u svakom pogledu kapitalna, budući da pruža priliku da se podignu kapaciteti nastave, projekata i orkestarskog korpusa.\nUgovorom je predviđena nabavka: klavira, digitalnih klavira, timpana koncertnog seta, bas trombona, sopran saksofona, prirodne horne, pulteva i klavirskih stolica sa hidraulikom.\nNovi muzički instrumenti biće korišćeni za projekte i koncerte u celoj našoj zemlji, a naročitio u okviru projekta: „ Novi Sad Evropska prestonica kulture2021“.


Na zahtev čitaoca: Leskovački trg na Svetski dan životne sredine - JUGPRESS\nNa zahtev čitaoca: Leskovački trg na Svetski dan životne sredine\nPostavio: Jugpress 5 Juna, 2022\nČitaoci Regionalne informativne agencije JUGpress poslali su nam fotografije leskovačkog trga ne kome, sem jednog prolaznika danas oko 12 sati , na Svetski dan zaštite životne sredine, nije bilo nikoga.\nPodatak o visini temperature na trgu nismo dobili ali zato podsećamo kakko je ovo mesto, pre no što je u radove na njemu uloženo više od dva miliona evra para građana Leskovca, izgledalo.\nAko cemo da budemo realni, dajte barem citavu povrsinu sadasnjeg trga. Niko od vas ne “udari” na nekvalitetno izvodjenje, koje ce nas tek jos kostati, svi krenuli na unistavanje zelenila. A koliko je unisteno procenite sami iz ove slike parka sa parkingom, koju vam prilazem uz ovaj komentar. Pozdrav\nA pa izvinite ne mogu SNS botovi i da voze bicikl i da se telepromtuju na trg. Niste fer. Sutra ce po naredjenje da se nacrtaju i obeleze taj dan na trg. Ako treba ce pomere i datum praznovanja. Preteraste ga s vasu kontrolu te ovo te ono.


Sava Mala | Branas Divine World\nTag: Sava Mala\nU izlogu jedne male beogradske knjižare, smeštene na samom početku ulice Kraljevića Marka, stoji natpis ”Prodavac snova”. Svako slovo natpisa odštampano je na zasebnom papiru vedre boje koji je zajedno sa ostalima pedantno zakačen za kanap raširen od jednog do drugog kraja. Tako pozicioniran natpis dominira izlogom čiji je ostatak poprilično uobičajan. Tu je školski […]


Tag / Trgovina ljudima / Vesti online\nBalkan u borbi protiv trgovine ljudima\nU Srbiji su tokom prošle godine 43 osobe doživele strašno iskustvo trgovine ljudima, a samo tokom prvog kvartala 2018. 55 osoba u našoj zemlji prijavljeno je da su žrtve, uglavnom radne i...\nZajedničkom akcijom slovenačkog i hrvatskog MUP-a prekinut je međunarodni lanac organizovane kriminalne grupe koja se bavila trgovinom ljudima.\nStjuardesa heroj: Spasila devojčici život zahvaljujući tajnoj poruci\nŠejla Frederik (49), stjuardesa kompanije "Aljaska erlajns" spasila je žrtvu trgovaca ljudima tokom jednog od letova.


Dr Ivona Bjenjaš: Nikada nije prerano da se dete odvede stomatologu - Stomatologija.me\nNaslovnaSavjetiDr Ivona Bjenjaš: Nikada nije prerano da se dete odvede stomatologu\nDr Ivona Bjenjaš: Nikada nije prerano da se dete odvede stomatologu\nVeć sa nicanjem prvih uzbića može da se odabere ordinacija u kojoj će se pratiti rast zubića i razvoj vilice. U svakom slučaju, smatra se da je prvi rođendan period kada bi i roditelji već trebalo da dobiju savete o prevenitivi i održavanju zuba i oralne higijene.\nPravo vreme da dovedemo dete kod zubara je onoga trenutka kada se detetu pojavi prvi zub, odnosno kada mu nikne prvi mlečni zub. U tom trenutku počinju da niču i ostali mlečni zubi, a jako je bitno da se dete ne dovede na kontrolu kada već ima problem. Tada je već kasno jer dete dolazi sa bolom i nešto mu već smeta.\nHigijena i sa osam meseci\nMeđutim, ako ste dete doveli u pravo vreme, već na početku dobićete edukaciju kako da održavate dečje zube jer i kod dece od svega osam meseci zubi se moraju održavati. Ti mlečni zubi su jako važni i njih moramo da doržavamo sve do trenutka kada sami ispadnu. Pre svega iz razloga što mlečni zubi čuvaju prostor za stalne zube koji dolaze nakon njih – jer ako se pre vremena, usled bola ili velikog razaranja zuba, izvadi mlečni, dolazi do toga da stalni zub ne nikne na svoje odgvarajuće mesto. Tada će oni zubi koji su nikli pre njega da se zgusnu i naprave probleme sa zagrižajem i stoga je jako važno da mlečni zubi što duže, odnosno do vremena svog prirodnog ispadanja, ostanu u vilici.\nPopravljanje mlečnih zuba\nPogrešno je verovanje roditelja da se mlečni zubi ne popravljaju jer se oni menjaju iz razloga što postoji mogućnosti da dođe do deforimtetea i dete “osuđujemo” na nošenje nekih ortodontskih aparata. Ako ni tada ne povedemo računa, sa nekih osdam devet godina, kada niču stalnbi zubi, dete će sa 17-18 godina morati da nosi fiksni aparat, a ta terapija traje duže. Jako je bitno da zubi budu poređani u pravilan niz i da postoji dobar zagrižaj zbog funkcije celokupnog orofacijalnog sistema. Osim toga, postoji čak i mogućnost da se “pokvari” klica stalnog zuba – to se jako retko dešava u poraksi, ali je svakako moguće.\nDeca u ranom uzrastu stiču naviku da su redovne posete stomatologu nešto uobičajeno i da nisu nužno vezane za bol i neprijatno iskustvo. U protivnom, ako dete dovete sa problemom, one je već u bolu i plaši se da će neko da mu nanese još veći bol – tada počinje “začarani krug” straha od zubara i dete više ne želi da ide kod stomatologa. Upravo zbog toga važno je da se dete sa nicanjem prvih zuba dovede stomatologu da se upozna sa ordinacijom jer tu ima mnogo nekih stvari koje njima mogu biti zanimljive. Nakon toga, deca pripremljenija i bez straha odlaze kod stomatologa – to je pravi način da dete stekne naviku odlaska kod stomatologa.\nPrethodni članakNano plombe: Šta su i koje su njihove prednosti\nSledeći članakPredstavljamo: Keeler, prizmatična lupa


AUTO-PUT ZA BOLJU BUDUĆNOST: Lokalna samouprava "Moravski koridor" vidi kao šansu za razvoj čitavog kraljevačkog kraja | Novosti.rs\nPo završetku radova, auto-put od Preljine do Pojata - koji će u dužini od 112 kilometara spojiti koridore 10 i 11 - predstavljaće pravu žilu kucavicu centralne Srbije i priliku da se privuku novi strani, ali i domaći ulagači.\n- Trasa novog auto-puta će kroz kraljevački kraj proći u dužini od 54 kilometra, spajajući grad na Ibru modernom, brzom i bezbednom saobraćajnicom sa Preljinom i Čačkom na zapadnom, te Kruševcem i Pojatama na istočnom kraku. Cilj nam je da maksimalno iskoristimo sve mogućnosti koje nam pruža država svojim ulaganjima. Kada izgradimo privremeni radnički kamp, sa kanalizacionom i vodovodnom mrežom, internetom i sigurnim snabdevanjem električnom energijom, praktično taj prostor pripremamo za izgradnju buduće, nove industrijske zone neposredno uz auto-put. Kada imate spremnu, kompletnu infrastrukturu i pristup modernoj saobraćajnici, veoma malo je potrebno da na tom mestu budu izgrađeni proizvodni pogoni - ističe gradonačelnik dr Predrag Terzić.\nISTOVREMENO sa izgradnjom prvog digitalnog auto-puta u Srbiji, radiće se i regulacija korita i toka Zapadne Morave u dužini od 68 kilometara, čime će se sprečiti katastrofalne posledice poplava koje su ovaj kraj zadesile tokom nekoliko minulih godina.\n- Pomoravska sela biće potpuno zaštićena. Znamo koliko nam je nevolja to izazvalo u prethodnom periodu, pa ovdašnji poljoprivrednici više neće morati da strepe od bujica koje "pojedu" sav njihov trud - kaže dr Terzić.\nKaže i to da će dolazak novih investitora, praktično, značiti i otvaranje novih radnih mesta, uz stvaranje boljih uslova za život meštana Kraljeva i okoline.\nDr Predrag Terzić, Foto G. Šljivić\n- Pored razvoja industrije i poljoprivrede, nadamo se da će, uz Aerodrom "Morava" u neposrednoj blizini, auto-put biti snažan zamajac i domaćem turizmu - naglasio je prvi čovek grada na Ibru.\n- Atraktivne kulturno-istorijske i turističke destinacije, kojima je bogat ovaj kraj, postaće svima dostupnije. Do Vrnjačke Banje, kao prestonice našeg kontinentalnog turizma, ali i Kopaonika, Goča, Doline vekova u klisuri Ibra, sa srednjovekovnim manastirima, obližnjih etno-sela i sve popularnije rudnjanske visoravni, stizaće se brže, lakše i bezbednije.\nKraljevo Izgradnja deonica auto-puta Moravski koridor investicija investitori dr Predrag Terzić


Niški Portal | Vukovci često ne opravdaju petice na prijemnom: Ocene se poklanjaju od nižih razreda pa do mature\npetak 30-07-2021 06:46\nVukovci često ne opravdaju petice na prijemnom: Ocene se poklanjaju od nižih razreda pa do mature\nIzvor: Niški portal | 19-Jul-2021 | 00:52\nNajbolji učenici, koji tokom četiri razreda srednje škole zabeleže samo petice, što im prilikom upisa na fakultet donosi 40 bodova, na prijemnom ispitu za fakultet često ne opravdaju status vukovaca.\nNije malo onih koji ostaju ispod crte za budžetsko studiranje, pišu Novosti. Tako je na primer na Mašinskom fakultetu u Beogradu među kandidatima bilo vukovaca koji se nisu proslavili, pa je jedan osvojio svega 19,5 bodova, od maksimalnih 60 poena, a njegovi vršnjaci 25,2 boda, 26,7 ili 27 bodova, što je ispod svih očekivanja s obzirom na to da su tokom celog školovanja imali petice iz matematike.\n- To je veliki problem, koji mora što pre da se reši. Kvalitet srednjoškolskog obrazovanja nije zadovoljavajući, a rešenje je uvođenje državne mature na kojoj bi đaci pokazali sve što znaju i na kojoj ne bi bilo pristrasnosti u ocenjivanju - upozorava dekan Mašinskog fakulteta Radivoje Mitrović.\nOn ističe da je uočljivo da na prijemnom vukovci zadatke urade slabije od vrlodobrih đaka. Dodaje da fakulteti nemaju instrument da naprave korekciju i da to može samo država.\n- Jedna od mera je veće ulaganje u obrazovanje, pitanje je da li slabo plaćeni nastavnici mogu da urade nešto više. Moraju se povećati zarade, dodatno edukovati nastavnici, uvesti moderna nastavna sredstva koja bi zamenila sistem kreda-tabla - kaže profesor Mitrović.\nNi na drugim fakultetima, ako je suditi po rang-listama, vukovci se nisu proslavili. Na Medicinskom fakultetu u Beogradu najlošiji vukovac osvojio je 31 bod - iz hemije svega 13, a biologije 18. "Kolega" ispred njega stekao je tek 32 boda - 16 iz hemije i 15 iz biologije. I oni su tokom celog školovanja iz ova dva predmeta imali sve petice.\nNa FON se prijavilo 356 vukovaca, od kojih je njih 29 osvojilo ispod 30 poena ili manje od polovine ukupnog broja bodova. Na ovom fakultetu više od 50 bodova osvojilo je 234 kandidata, između 30 i 50 bodova osvojilo je 93 brucoša. Inače, niko od kandidata nije osvojio svih 100 poena.\nNi na odseku za psihologiju beogradskog Filozofskog fakulteta, gde je na jedno mesto konkurisalo šest maturanata, niko od vukovaca nije osvojio svih 60 poena. Prvi na listi je iz testa znanja imao 27, a iz testa opšte informisanosti 24 - ukupno 51 bod, dok je najlošiji vukovac koji je konkurisao na psihologiju osvojio 24 poena iz testa znanja i 16 iz testa opšte informisanosti, prenose Novosti.\nSa ovim problemom susreće se i Ekonomski fakultet, a dekan Branislav Boričić ističe da je zbog toga važan prijemni ispit koji je korektivni faktor, razbija sve poredrasude o odlikašima i pokazuje pravo stanje stvari.\nPredsednik Foruma beogradskih gimnazija Aleksandar Markov kaže da su ocene izgubile svaku vrednost - poklanjaju se od nižih razreda osnovne škole pa do mature, te da otud imamo hiperprodukciju vukovaca.\n- Kada ti đaci naiđu na prvu ozbiljniju prepreku kao što je prijemni ispit i stanu na crtu onima koji imaju znanje vidi se koliko su i deca i roditelji zavaravani peticama, a sistem pogrešan - kaže Markov.


Trifunović: Kontrola političara je potrebna - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Trifunović: Kontrola političara je potrebna\nAdvokat Božo Prelević predložio formiranja stručnog tela koje bi bilo spona između građana i političkih organizacija\nTrifunović: Kontrola političara je potrebna\nI organizatori građanskih protesta i političari podržavaju ideju o formiraju tela koje bi bilo spona između građana koji šetaju iz nedelje u nedelju protiv ove vlasti i opozicije koja ih u tome podržava i pokušava da ih svrsta na svoju stranu.\n2Piše: Lidija Valtner 19. februara 2019. 10.04\nIdeju o ovakvom telu, u kojem bi se našli stručnjaci, izneo je advokat Božo Prelević, jedan od brojnih govornika na građanskim protestima.\nJedan od organizatora protesta „Jedan od pet miliona“, glumac Branislav Trifunović, ulogu ovog tela vidi u tome da kontroliše opoziciju.\n„Sigurno je potrebno neko telo protesta u kojem će biti najumniji ljudi koje imamo, a mislim da ih imamo dovoljno, da bi kontrolisalo opoziciju jer su građani, sa pravom, skeptični“, kratko je za Danas rekao Trifunović, komentarišuću Prelevićevu ideju.\n„Savez za Srbiju neće biti prepreka i nema ništa protiv formiranja tela koje bi bilo spona između građana i političkih aktera“, kažu nezvanično za Danas predstavnici članica Saveza. Kako nam je rečeno, o ovoj temi se nije razgovaralo na sastancima Saveza, ali nema razloga da se svaka dobra inicijativa ne ohrabri. U Savezu, kako kažu, podržavaju svaki vid angažovanja ljudi koji su potpisali podršku protestu i koji žele da doprinesu jačanju borbe za promenu sistema i režima koji vlada Srbijom.\nDok političke stranke i pokreti okupljeni oko „Sporazuma s narodom“ od subote uspostavljaju vezu i poverenje sa građanima tako što im na potpis nude taj dokument, a u kojem se obavezuju da će im služiti, advokat Božo Prelević ocenjuje da bi bilo neophodno da se oformi grupa stručnih, moralnih ličnosti kao savetodavno, kontrolno telo, odnosno „spona“ između građana koji protestuju i političkih aktera koji ih podržavaju.\nOn je, agenciji Beta, rekao da se ideja o ovom telu formirala u grupi ljudi, koji su na protestima, iz želje da pomognu, a na političkim grupacijama je da „analiziraju“ i vide da li im treba spona i koordiniranje sa ljudima koji demonstriraju, ili misle da se sami sebi dovoljni. „Ta spona bi bila jako dobar korektiv, od velike pomoći tom političkom delu ovih protesta“, rekao je Prelević. Prema njegovim rečima, to savetodavno telo iznosilo bi i primedbe političkim akterima, a „centralna primedba je da moraju biti jasniji i određeniji šta nude“. Kako je objasnio, protesti se održavaju u više od šezdeset gradova, uz najave da će ih biti u još dvadesetak, ali da u ovom trenutku nema koordinacije između protesta te da se to mora uraditi. On je kazao da je to potrebno uraditi da bi se reagovalo kada su ljudi izloženi mobingu zbog drugačijeg mišljenja od vlasti i učešća u protestima. Na pitanje da li bi prihvatio da bude u takvom telu, Prelević kaže da bi bilo nepošteno reći: „Ja predlažem, a ako me neko predloži, neću da budem.“ On smatra da ima puno boljih i stručnijih od njega.\nPodsetimo, jednonedeljni protesti održavaju se nakon što je 23. novembra napadnut u Kruševcu jedan od lidera Saveza za Srbiju Borko Stefanović. Okupljanja i protestne šetnje održavaju se u gradovima Srbije, a podržali su ih nastavnici, saradnici i profesori i studenti pojedinih fakulteta, odnosno akademska zajednica.\nKojo prvi pomenuo „zadatak“\nGlumac Nikola Kojo prvi je na protestu u Beogradu pomenuo političko telo protesta, ubrojavši ga kao jedan od zadataka protestanata.\nOn je gostujući na televiziji N1 rekao: „Pretpostavljam da će narod odabrati neko političko telo protesta koje je nestranačko, to su ljudi koji nikad nisu bili u političkim partijama, ljudi koji su visoko pozicionirani u svojim strukama, intelektualci, da sa tim ljudima potpišu neki ugovor.“\n1 od 5 miliona, Advokat, Božo Prelević, Branislav Trifunović, glumac, Protesti\nReković: Srbiji potrebna i četvrta grana vlasti koju bi činili stručnjaci raznih oblasti\n19. februara 2019. u 11.10\nKontrola političara, generalno, bez obzira da li je pozicija ili opozicija treba da bude osnovni cilj i zadatak ovog gradjanskog saveza. Predstavnici vrhuske imaju po 15 funkcija, upravni i nadzorni organi u javnim preduzečima su njihovo vlasnistvo bez obzira na struku i znanje. Ti zatvoreni krugovi su problem. Agencija za borbu protiv korupcije je povrsna, zapošljava preko veze i prikazuje samo podatke koji joj političari serviraju. Da ne ispadne da sam najvna , ovo jeste borba sa vetrenjačama.\nTreba naivna da piše


„Hipi“ kombi, kraj jedne ere\nNaslov: „Hipi“ kombi, kraj jedne ere Sre 25 Sep - 0:20\nLegenda puteva širom sveta i predmet obožavanja miliona ljudi odlazi u zasluženu penziju. „Folksvagenov“ kombi, popularno nazvan „hipi“ kombi, prestaće da se proizvodi 31. decembra u Sao Paulu - 63 godine nakon što je prvi sišao sa proizvodnih traka.\nObeležio je jednu eru. Mnogi ga povezuju sa nekim davnim, srećnijim vremenima, kada su se u njemu vozili hipici, surferi, kamperi i studenti. Neobično 63-godišnje putovanje „Folksvagenovog“ kombija se završava.\nBrazil je poslednja zemlja sveta gde se to čuveno vozilo još proizvodi, a iz „Folksvagena“ kažu da će se proizvodnja završiti 31. decembra.\nBezbednosni propisi zahtevaju da svako vozilo u Brazilu počevši od 2014. godine ima vazdušne jastuke i sistem koji sprečava blokiranje kočnica, a iz nemačke kompanije ističu da ne mogu da ispune te zahteve.\nPrestanak proizvodnje „Folksvagenovog“ kombija, najduže proizvođenog modela u auto industriji, sigurno će razočarati veliki broj enuzijasta i zaljubljenika širom sveta, koji redovno organizuju festivale i okupljanja u čast legendarnog četvorotočkaša.\nIako će proizvodnja prestati, „hipi“ kombiji će sigurno još decenijama krstariti putevima, što je samo još jedan dokaz koliko su popularni i izdržljivi.\n„Folksvagen“ je proizveo više od deset miliona kombija, od kada je taj model uveden pre 63 godina u Nemačkoj. Više od 1,5 miliona je proizvedeno u Brazilu od 1957. godine.\nHipi kombi je toliko duboko ukorenjen u popularnoj kulturi, da će verovatno živeti još duže u mašti.\nKvarovi doprinose šarmu\nMožda ništa što ide na četiri točka nije ušlo dublje u američku i evropsku pop-kulturu nego što je hipi kombi, poznat po izdržljivosti, ali i po sklonosti kvarovima.\nLjubitelji tog kombija kažu da mu kvarovi jačaju šarm. Motor je toliko jednostavan, da ga je lako popraviti, a time se, kako kažu, ojačava osećaj vlasništva, a pritom se upoznaju novi ljudi.\nKombi je bio na mnogim omotima muzičkih albuma, između ostalog, Boba Dilana i „Bič bojsa“, mada ga u muzici najtešnje povezuju s grupom „Grejtful ded“ i s masom njenih ljubitelja širom SAD kojima je taj kombi bio putujuća kuća.\nPriča se da je Stiv Džobs prodao svoj kombi 70-ih godina da bi kupio elektronsku ploču za računar, koji je pomogao u lansiranju „Epla“.\nNegde „hipi“ kombi, a negde „fizikalac“\nAli u siromašnijim zemljama Latinske Amerike i Afrike kombi nema istu romantičnu privlačnost.\nSavršenstvo - sunce, daske za surfovanje i „hipi“ kombi\nU tim zemljama, on je više konj za tegljač. Koristi ga pošta u Brazilu, vojska, ali i pogrebnici. Služi i kao školski autobus za decu, radi kao grupni taksi, isporučuje građevinski materijal.\nSvoje kombije pretvaraju u pokretne pijačne tezge za radničke ručkove. U Brazilu ima poseban status.\n„Ima bezbednijih i savremenijih vozila, ali za mene je kombi najbolji za prevoz i rad na šest pijaca svake nedelje“, rekao je 77-godišnji Horhe Hanashiro.\nFabrika „Folksvagen“ u Meksiku je 1995. godine prestala da proizvodi klasičnu verziju kombija, pa je fabrika na periferiji Sao Paola njegovo poslednje utočište.\nProizvodnja u Nemačkoj je obustavljena 1979. godine jer kombi više nije ispunjavao evropske zahteve bezbednosti.\nNaslov: Re: „Hipi“ kombi, kraj jedne ere Čet 2 Okt - 21:15\nNaslov: Re: „Hipi“ kombi, kraj jedne ere Čet 2 Okt - 21:16\nNaslov: Re: „Hipi“ kombi, kraj jedne ere Čet 2 Okt - 21:17\nNaslov: Re: „Hipi“ kombi, kraj jedne ere Čet 2 Okt - 21:18\nNaslov: Re: „Hipi“ kombi, kraj jedne ere Čet 2 Okt - 21:19\nNaslov: Re: „Hipi“ kombi, kraj jedne ere Ned 5 Okt - 19:52\nNaslov: Re: „Hipi“ kombi, kraj jedne ere\n» „Hipi“ kombi, kraj jedne ere


Pogled.ba • Čović u Posavini: Dogovorena je pomoć viših razina vlasti županijama\n26.05.2020 11:52 | Objavio: M.K. | Politika | 0\nčović posavina topić\nČOVIĆ: Središnje izborno povjerenstvo BiH su pretvorili u nelegalnu instituciju\n„Iskoristili smo današnji sastanak kako bi razmijenili informacije o potezima državne i federalne razine vlasti kako bi spriječili sve negativne utjecaje u novonastaloj situaciji. Prvi dio aktivnosti već je proveden i pomoć viših razina vlasti biti će realizirana. Dodatnim aranžmanima mora se osigurati proračunska stabilnost uz oporavak svih subjekata koje je utjecaj pandemije pogodio. Osiguranje normalnog života ljudi i funkcioniranja svih institucija, uključujući i zdravstveni sustav mora biti osiguran. U sljedećem razdoblju pojačati ćemo aktivnosti, zajedničke sastanke i komunikaciju između svih razina“, istaknuo je predsjednik Čović.\n3.6512 | 3.35MB


Euforija u Tuzli: „Zmajevi“ trenirali na Tušnju pred 2000 ljudi – TuzlaInfo.ba\nEuforija u Tuzli: „Zmajevi“ trenirali na Tušnju pred 2000 ljudi\n03/09/2014 | 17:48\nFudbalska “A” reprezentacija Bosne i Hercegovine večeras je na stadionu “Tušanj” u Tuzli održala posljednji trening pred sutrašnju prijateljsku utakmicu sa nacionalnim timom Lihtenštajna, prenosi Anadolu agency (AA).\nTrenirali su svi 22 pozvana reprezentativca, uključujući i Senada Lulića, koji je zbog lakše povrede bio pošteđen rada u zeničkom Trening centru N/FSBiH tokom protekla dva dana priprema.\nReprezentacija BiH sutra u 17 sati na “Tušnju” igra prijateljski meč s Lihtenštajnom.\nBit će to prvi susret fudbalskog “A” tima BiH u Tuzli, a ujedno i posljednja provjera za Sušićeve izabranike pred utakmicu prvog kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo “Francuska 2016” protiv Kipra. Utakmica BiH – Kipar na rasporedu je u utorak, a igra se na stadionu “Bilino polje” u Zenici.\nSelektor bh. tima Safet Sušić je za ove utakmice pozvao ukupno 23 igrača, a pozivu su se odazvali svi osim Seada Kolašinca koji se povrijedio u utakmici Shalkea, te je operisan i s terena bi trebao odsustvovati nekoliko mjeseci, piše Anadolu Agency.\nTrening Zmajeva na Tušnju posmatrao je veliku broj navijača. Na sjevernoj tribini okupilo se, prema slobodnoj procjeni, oko 2.000 ljudi.


dekoracije enterijera – UredjenjeStanova.rs\nTag Archives: dekoracije enterijera\nSTAS sistemi za postavljanje slika\nKačenje slike nikada niјe bilo јednostavniјe! Ovo bi mogo da bude slogan firme koja proizvodi sisteme za jednostavno postavljanje slika.\nSistem za kačenje slika koji vam predstavljamo sastoji se od šina i sajli na koje se kače slike. Uz pomoć šina slika se jednostavno može pomerati levo\nposted by Miodrag, 31st January 2014 , Categories: Dekorativni zidovi, Umetnost Tags: dekoracije enterijera, kačenje slika


Štrajk u Kajzenu | N1 Srbija\nŠtrajk radnica turske fabrike “Kajzen” u Smederevu\n11.05.2018. |17:15 >17:21 |\nRadnice turske fabrike tekstila "Kajzen" u Smederevu obustavile su jutros proizvodnju zato što im nije, kako su navele, isplaćena zarada i naknada za prekovremeni rad. One su juče poslodavca obavestile da će zaustaviti mašine i rad ukoliko im ne budu isplaćene zarade i naknade.\nJedna radnica kazala je, kako prenosi portal podunavlje.info, da rade kao roblje po 10 - 12 časova i da se dešavalo da im pred kraj radnog vremena u petak kažu da je i subota radna, a da im pola godine nije isplaćen nijedan dinar za prekovremeni rad.\nOko 300 radnika, kako tvrde, rade za "minimalac", imaju ugovore na određeno vreme, a plate su, kako kažu, oko 25 hiljada dinara.\nMnoge od njih je u firmi, kako navode, zadržalo obećanje da će im prekovremeni sati biti plaćeni, a sada, kada su uvidele da ni od toga nema ništa odlučile su se na štrajk.\nNa telefon direktora smederevske filijale turske firme javlja se ženski glas, verovatno sekretarica.\nPo navodima podunavlje.info, ona o štrajku navodno ne zna ništa.\nTekstilna firma "Kajzen", kao deo turske kompanije "Kardem", u Smederevu je pokrenula proizvodnju pre dve godine i tada je najavljeno da će već za godinu dana imati oko 800 zaposlenih.\nUmesto toga, kako tvrde radnice, postavljene su i nemoguće visoke norme, radno vreme je koliko treba da se posao završi, neretko i 12 sati, subote često radne, magacioneri rade i nedeljom.\nNavele su da sindikat nemaju, da poslodavac nije dozvolio nikakvo organizovanje zbog čega sada nemaju ni štrajkački odbor.\nKako su rekle za podunavlje.info, odlučne su da ne popuste u štrajku.\nŠtrajkuje osoblje zaduženo za bezbednost na nemačkim aerodromima 15.01.2019.\nJednočasovni štrajk administrativnih radnika u pravosuđu 15.01.2019.\nPojačana kontrola u Smederevu, otkriveno 11 vozača pod dejstvom alkohola 14.01.2019.\nSlična situacija po celoj Srbiji, i ne samo sa stranim gazdama. Domaće gazde još "inventivnije": u fabrici Frad u Aleksincu su smislili novi način za krađu plata, pa ne isplaćuju svim radnicima istovremeno. Tako je došlo do toga da se nekima duguje jedna a nekima OSAM plata. Oni koji su naplatili preko izvršitelja odmah su dobili otkaze. Rukovodstvo sindikata je otpušteno pre nekoliko godina. Nadležna inspekcija kaže da je tu nemoćna i da je jedini način naplate zarada preko sudskih izvršenja. Začaran krug.\nKakav bezobrazluk! Zamisli hoce da rade i da primaju platu...\nSamo nastavite da glasate za Vučića i biće vam bolje. Dobićete pelene, suspenzije...ma, raj na zemlji.\nEUR 1 118.3533\nUSD 1 103.9190\nCHF 1 104.8116\nGBP 1 133.7325\nAUD 1 74.4173\nJPY 100 95.3924\n07:27 h | Biznis\nPremijerka u digitalnom automobilu, u digitalnom retrovizoru Peskov 17.01.2019.\nSberbanka i Telekom potpisali memorandum o saradnji 17.01.2019.\nNIN: Iz budžeta izdvojeno 33 miliona evra za otkup zemljišta za Beograd na vodi 17.01.2019.\nEBRD investirao dodatnih 395 miliona evra u 18 projekata u Srbiji 17.01.2019.\nPotpisan ugovor sa ruskom železničkom kompanijom vredan 230 miliona evra 17.01.2019.


HRT: Domaće tvrtke opremaju policiju\nAutor: I.Dunaj, T.Kuturovac/Dnevnik/IMS/HRT\nDomaće tvrtke opremaju policiju\nČarape, čizme, svečane odore, borbena oprema, bespilotne letjelice samo su dio opreme koju Hrvatska ne mora uvoziti.\nMinistarstvo unutarnjih poslova predstavilo je financijski plan za ovu godinu, vrijedan malo više od 5 milijardi i 900 milijuna kuna. Potpisani su i ugovori o opremanju policije, i to s 37 domaćih tvrtki, koje će za gotovo 290 milijuna kuna isporučiti svu potrebnu opremu.


Puškom branio kuću od kradljivaca bakra! - MEDIJA CENTAR BOR );\nPuškom branio kuću od kradljivaca bakra!\nKradljivci bakra u poslednjih nekoliko meseci opustošili su borska planinska sela Gornjane, Tanda i njihove zaseoke piše današnji PRESS.\nMeštanin Dragi Veljković kaže za Press da je morao puškom da brani imanje od drskih pljačkaša!\n– Od oktobra meseca prošle godine lopovi su me pljačkali tri puta. Najpre su mi ukrali poklopac od starog kazana, a zatim su 21. novembra obili katanac od podruma i odneli nov kazan sa furunom. Nedelju dana kasnije vratili su se ponovo po kacu koja je deo kazana i u kojoj se nalazi spiralna cev od bakra. Čuo sam kučiće da laju, pa sam izašao napolje sa puškom i video u mraku dvojicu lopova sa baterijskim lampama. Opalio sam dva puta u vazduh i oni su pobegli. Mi znamo ko su kradljivci, ali niko ne sme da kaže javno, šta zna čovek šta može da se desi. Sada po celu noć dežuram. Stavio sam pušku pored kreveta – priča Dragi Veljković.\nMeštani ovih sela kažu da su pljačkaši najpre sa crkve u centru Gornjana pokrali svi bakarne oluke, a potom i sa stare škole, izrađene 1900. godine. Zatim su na red došli i svi predmeti od bakra po dvorištima, šupama i podrumima. U ovom periodu meštani ovih sela ostali su i bez 15 kazana za pečenje rakije.


Obaveštenje o pomeranju rokova - Računovodstvo AKTIVA sistem\nUredbom o pomeranju rokova za održavanje redovne sednice skupštine privrednog društva i dostavljanje godišnjih i konsolidovanih finansijskih izveštaja privrednih društava, zadruga, drugih pravnih lica i preduzetnika, kao i rokova za podnošenje prijava za porez na dobit i poreza na prihod od samostalne delatnosti, važenja licenci ovlašćenih revizora i licenci za vršenje procene vrednosti nepokretnosti koje ističu za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 (“Sl.glasnik RS” br.57/2020 od 16.04.2020. godine) utvrđeno je pomeranje rokova, i to:\nRokovi definisani Zakonom o računovodstvu pomeraju se prema sledećem kalendaru:\nPravna lica, odnosno preduzetnici dužni su da redovne godišnje finansijske izveštaje za izveštajnu godinu dostave Agenciji, radi javnog objavljivanja, najkasnije do isteka roka od 90 dana od dana prestanka vanrednog stanja. Navedeni rok shodno se primenjuje na pravna lica koja imaju poslovnu godinu različitu od kalendarske godine, pod uslovom da rok za dostavljanje finansijskih izveštaja tih pravnih lica ističe za vreme vanrednog stanja;\nPravna lica koja sastavljaju konsolidovane godišnje finansijske izveštaje (matična pravna lica) dužna su da konsolidovane godišnje finansijske izveštaje za izveštajnu godinu dostave Agenciji, radi javnog objavljivanja, najkasnije do isteka roka od 120 dana od dana prestanka vanrednog stanja;\nPravna lica, odnosno preduzetnici koji sastavljaju vanredne finansijske izveštaje dužni su da ih dostave Agenciji, radi javnog objavljivanja, u roku od 30 dana od dana prestanka vanrednog stanja, pod uslovom da rok za dostavljanje vanrednih finansijskih izveštaja ističe za vreme vanrednog stanja.\nObveznici poreza na dobit pravnih lica podnose prijavu za porez na dobit pravnih lica najkasnije do isteka roka od 90 dana od dana prestanka vanrednog stanja. Navedeni rok shodno se primenjuje na pravna lica koja imaju poslovnu godinu različitu od kalendarske godine;\nObveznici poreza na prihod od samostalne delatnosti koji vode poslovne knjige u skladu sa Zakonom o porezu na dohodak građana, podnose poresku prijavu i poreski bilans najkasnije do isteka roka od 90 dana od dana prestanka vanrednog stanja.\nRok za održavanje redovne sednice skupštine društva u skladu sa Zakonom o privrednim društvima pomera se na rok od 90 dana od dana prestanka vanrednog stanja.


Podrška proizvođačima hrane | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Aktuelno > Podrška proizvođačima hrane\nZavršna konferencija u okviru projekta „Korpa sremskih tradicionalnih proizvoda“ održana je 30. jula u Gradskoj kući. Ovaj projekat sprovodi Ruralni centar „Sova“ u okviru šireg projekta „Podrška razvoju proizvodnih kapaciteta u agro-industrijskom sektoru u Srbiji“, a koji finansira Ruska Federacija i sprovodi Program Ujedinjenih nacija za razvoj. „Korpu sremskih tradicionalnih proizvoda“ je podržala i Agencija za ruralni razvoj Grada Sremska Mitrovica, Privredna komora Sremskog upravnog okruga i Turistička organizacija Grada Sremska Mitrovica i Javno preduzeće „Sirmium put. Direktor Agencije za ruralni razvoj Petar Samardžić je ovom prilikom istakao da je cilj ovog projekta razvoj ruralne ekonomije kroz podršku i umrežavanje lokalnih proizvođača poljoprivredno-prehrambenih i zanatskih proizvoda i subjekata koji se bave seoskim turizmom.\n– Projekat je počeo analizom potreba svih potencijalnih aktera. Kada su definisane njihove potrebe, održano je sedam radionica, dva okrugla stola, jedna konferencija na početku i sada završna konferencija. U okviru edukativnog dela izdate su dve brošure o značaju marketinga i brendiranja proizvoda u seoskim područjima, kao i o načinu registrovanja biznisa u ruralnim područjima. Potpisana je deklaracija „Korpe sremskih tradicionalnih proizvoda“ uz izradu memoranduma o razumevanju, koje je potpisalo oko 20 subjekata, čiji su se proizvodi našli u ovoj korpi. „Korpa sremskih tradicionalnih proizvoda“ će se na tržištu naći u vidu jednog diplomatskog ili korporativnog poklona. Način poručivanja je istaknut na flajerima i info – lecima, koji su postavljeni na info – pultovima u svakom registrovanom seoskom turističkom domaćinstvu na teritoriji Sremske Mitrovice, rekao je Petar Samardžić.\nTakođe, on je dodao da je izrađen je i veb-sajt www.sresmkakorpa.rs, gde su predstavljeni svi subjekti koji su deo ovog projekta. Istaknuta su i uputstva kako kako poručiti korpu, kao i kako postati deo ovog projekta.\n– U okviru ovog projekta istakao bih i postavljanje turističke signalizacije. Za sada je postavljeno 25 braon turističkih tabli , koje će povećati vidljivost proizvoda i usluga registrovanih turističkih seoskih domaćinstava i malih proizvođača, ali i brendirati Sremsku Mitrovicu kao značajnu turističku destinaciju, naveo je Samardžić.\nGoran Simeunović, projektni koordinator u Programu za razvoj Ujedinjenih nacija, izjavio je da je cilj projekta da se mali proizvođači uvedu u šire lance tržišta i nađu put za svoje proizvode.\n– Na taj način pomažemo individualnom proizvođaču da poveća svoje prihode, a s druge strane obogaćujemo turističku ponudu u ruralnim područjima. Projekat je počeo 2016. godine, a završava se do kraja 2019. godine, rekao je Simeunović\nKoordinator projekta Marko Cvijanović iz Ruralnog centar „Sova“ je istakao da su ovakvi projekti važni za ruralnu sredinu i male proizvođače.\n– Ovaj projekat će omogućiti malim proizvođačima da izađu na veće tržište i tako postanu vidljiviji i prepoznatljiviji, rekao je Cvijanović.


Promocija vojnog školstva u Zaječaru | TV Istok\nU sali zaječarskog Upravnog okruga, održana je promocija vojnog školstva, a u vezi raspisanog konkursa za prijem kandidata za učenike Vojne gimnazije i Srednje vojne stručne škole, kao i kadete Vojne akademije i Medicinskog fakulteta Vojnomedicinske akademije. I ove godine je promociji vojnog školstva prisustvovao veliki broj mladih sa teritorije grada Zaječara, a kako kaže Vladan Paunović, ispred zaječarskog okruga, razlog tome je poverenje naroda prema vojsci, jer je ona oduvek bila deo naroda. Ispred Vojne akademije i iz Ministarstva odbrane, oni koji dugo nose uniformu i godinama se bave vojnim pozivom napominju da ovaj poziv nije lak, ali je zato izazovan i častan.\nPrevious : U Negotinu uručena novčana pomoć majkama sa tri, četiri i više dece\nNext : Negotin: Održana III sednica Opštinskog veća opštine Negotin


U˝Sharku˝pronađeno nekoliko odbačenih tableta ecstasy - SodaLIVE.ba / Već drugu deceniju zajedno!\nU˝Sharku˝pronađeno nekoliko odbačenih tableta ecstasy\nU okviru borbe protiv zloupotrebe opojnih droga i drugih vidova kriminaliteta, službenici Odjeljenja kriminalističke policije PU Tuzla uz podršku službenika PS Centar i Jedinice za podršku MUP-a TK su u subotu izvršili pretres ugostiteljskog objekta ˝Shark˝ u Tuzli.\n˝Tokom preteresa objekta ˝Shark˝ pronađeno je na podu lokala nekoliko odbačenih tableta ecstasy˝, rekao je dežurni kantonalni tužilac Slaven Koval. Kako doznajemo u MUP-TK prilikom pretresa objekta došlo je i do narušavanja javnog reda i mira od strane E.LJ. (1981) iz Tuzle koji je tom prilikom lišen slobode i sproveden u službene prostorije MUP-a TK.\nNa zahtjev privedenog ukazana mu je pomoć u Hitnoj pomoći Tuzla, nakon čega je pušten kući. Provedena akcija MUP-a TK samo je jedna u nizu u okviru planiranih aktivnosti koje će biti provedene u cilju borbe protiv zloupotrebe opojnih droga ali i pronalaska i izuzimanja vatrenog i hladnog oružja.\nUrednik 28. Jula 2009.


Fiskalni račun nije uslov za reklamaciju proizvoda - Ozonpress :: internet portal\nTag: fiskalni, proizvod, račun, reklamacija, uslov\n– Pre 15 dana sam kupila haljinu, ali sam fiskalni račun bacila zajedno s kesom. S obzirom na to da je postava na haljini bila pocepana i da sam to primetila tek kad sam haljinu htela da obučem, odlučila sam da odem u prodavnicu i pokušam da je zamenim. Međutim, prodavačica nije htela ni da čuje da mi zameni haljinu bez računa – priča naša sagovornica.\nDa je reč o jednom u nizu grubih kršenja prava potrošača, potvrdili su nam u Ministarstvu trgovine, telekomunikacija i turizma.\n– Zakon o zaštiti potrošača ne uslovljava reklamaciju posedovanjem računa, ali radi sigurnijeg ostvarivanja prava potrebno je da postoji neki dokaz da je kupovina obavljena kod tog trgovca. Dokaz o kupovini može biti kopija računa, slip ukoliko je plaćeno karticom, odštampan izvod s tekućeg računa na kojem se vidi da je izvršena transakcija ili bar-kod s kutije – objasnili su nam u ovom ministarstvu.\nNije retko ni da trgovci savetuju građanima da sačuvaju kutije, koje će im u slučaju reklamacije poslužiti kao dokaz o kupovini. Međutim, posedovanje ogromne kutije u koju je bio spakovan televizor ili frižider ne može biti uslov za rešavanje reklamacije.\nGoran Papović, predsednik Nacionalne organizacije potrošača, kaže da ne postoji nijedan pravni osnov za čuvanje ambalaže.\n– Dovoljno je da potrošač zna kad je kupio neki proizvod jer je svaki prodavac obavezan da čuva kontrolnu traku iz fiskalne kase tri godine, a na njoj se može utvrditi dan i vreme kupovine – objašnjava Papović.\nŠTA TREBA DA STOJI U GARANTNOM LISTU\nS obzirom na to da fiskalni račun može da izbledi, prilikom kupovine tražite da vam trgovac u garantni list upiše broj fiskalnog računa i vaše ime, ili ime korisnika garancije ako je uređaj kupljen kao poklon.\nKEŠ I KARTICA ZA ISTI RAČUN\nTrgovci neretko prilikom naplate računa potrošačima ne dozvoljavaju da kombinuju načine plaćanja, što takođe predstavlja kršenje prava potrošača.\n– Kad trgovac otkuca fiskalni račun, obavezan je da u fiskalnu kasu unese i način na koji je račun plaćen jer to nalaže Zakon o fiskalnim kasama. To svakako ne znači da morate platiti isključivo gotovinom ili karticom, niti to što ćete kombinovati način plaćanja znači da trgovac treba da kuca dva odvojena računa. Ko vam kaže da ne možete jedan račun da platite sa dva, pa ako treba i tri platežna sredstva, taj ne ume da koristi fiskalnu kasu – kaže jedan proizvođač fiskalnih kasa.\nZA POVRAĆAJ NOVCA MORA ORIGINAL


Pa, ovo može samo Antonio Kasano! | MTELBA\nPa, ovo može samo Antonio Kasano!\nAntonio Kasano, nestašni dečko italijanskog fudbala, ne prestaje da iznenađuje.\n18.07.2017. | 16:56 0\nFoto: MN Press Kasano u duelu sa Ljubomirom Fejsom (Partizan - Sampdorija, 2008. godine)\nAntonio Kasano ne bi bio Antonio Kasano da ne prestaje da iznenađuje. Na konferenciji za novinare je saopštio da će ipak nastaviti da igra!\n"Jeste, jutros sam se probudio i razmišljao da prestanem da igram, ali sam se onda predmoslio. Ipak ću da igram. Bio je to trenutak slabosti. Obično razmišljam srcem, ali sada sam odlučio glavom, uz podršku supruge, direktora Verone Filipea Fuska i trenera Fabija Pekije", rekao je Kasano, "mrtav hladan".\nUz izvinjenje, pre svega navijačima Verone, poručio im je da će "za najviše dve utakmice zaboraviti da se išta od ovoga dogodilo".\n"Ono što sam najpre odlučio bilo je ludo. Želim da imam sjajnu sezonu sa Veronom. Navijačima mogu da kažem da nisam nameravao da odem u neki drugi klub i izvinjavam im se ako se osećaju izdanim. Daću sve od sebe", dodao je Kasano.\nOVO JE TIPIČAN ANTONIO KASANO! U istom danu je odlučio da prestane da igra fudbal i da nastavi da ga igra!


Kako dodati vizuelne efekte na tekst u Wordu?\nMicrosoft Word ne mora da se koristi samo za pisanje jednoobraznih izveštaja i dokumenata, već dozvoljava i da pustite mašti na volju i ispoljite svoju kreativnost. Dodajte specijalne efekte u svoj tekst. Postoji nekoliko načina na koji to možete da uradite, a mi ćemo vam pokazati dva.\n1) Brzi tekstualni efekti\nSlova mogu da imaju odsjaj, odraz, senku ili sjaj, kao na slici.\nSlično, ali na teži način može da se izvede ako kliknete na Font.\nPotom odaberete Tekstualni efektu.\n2) WordArt dekorativni tekst\nWordArt je još jedno dobro rešenje za ulepšavanje dokumenta. Nalazi se u Umetni (Insert) meniju, i omogućava da ubacite dekorativni tekst u dokument.\nOdaberite željenu oblik i otkucajte tekst u novom okviru.\nPosle u Alatkama za crtanje (Drawing) imate još efekata (Text Effects). Pored onih koji već postoje, tu su zanimljivi i 3D efekti, kao i efekti transformacije teksta (postavljanje reči u krug i slično).\nSve u svemu, Word nudi mnoštvo opcija za ispoljavanje kreativnosti, i u slučaju da morate da radite na nekom dokumentu gde je potrebno ubaciti dekorativne efekte, preporučujemo da ih isprobate.


Alfa digital - Managed Print Services\nDigitalna štampa Managed Print Services Personalizovana štampa Reference\nMožete upravljati svim Vašim kancelarijskim uređajima: kopir aparatima, štampačima, faks uređajima, skenerima, kao i najsavremenijom birotehničkom opremom koja se nalazi u našoj ponudi (Xerox) sa jednog mesta uz preciznu kontrolu svakog resursa.\nImplementacijom našeg rešenja za upravljanje resursima za štampanje transformišite Vaše kancelarijsko okruženje zarad boljih poslovnih rezultata:\nrešite probleme povećanjem zadovoljstva zaposlenih pre nego što oni počnu da utiču na Vaše poslovanje.\nMi koristimo sveobuhvatne procene na osnovu Xerox metodologije kako bismo utvrdili vaše postojeće stanje. Nakon toga tražimo načine da:\npoboljšamo odnos broj zaposlenih po broju uređaja\nodredimo odgovarajući uređaj shodno Vašim poslovnim potrebama\nsmanjimo broj i vrste uređaja\nuklonimo nepotrebne korake iz procesa štampe\nPostavljanjem idealnog rešenja na mesto, nastavljamo da nadgledamo vaše aktivnosti štampanja da bismo videli da li možemo da još uštedimo vremena i novca.\nNaše dugogodišnje iskustvo uspešno integrišemo u hardversko-softverska rešenja, IT usluge i konsalting, s ciljem da zadovoljimo sve Vaše poslovne potrebe. Usluge i poslovna rešenja prilagođavamo veličini kompanije, sektoru poslovanja kao i Vašim poslovnim ciljevima.\nPokrivamo sve aspekte informacionih tehnologija, od analize, planiranja, projektovanja, razvoja, testiranja i imple¬mentacije informacionih sistema do njihovog održavanja, nadogradnje te savetovanja o njihovoj optimalnoj primeni.\nMi imamo proaktivan pristup štampaču.\nNaše rešenje za upravljanje resursima za štampanje pokriva sve uređaje bez obzira na proizvođača. Ovo uključuje daljinsko praćenje istih, popunjavanje zaliha i proaktivno rešenje problema pre nego što zaposleni saznaju uopšte za problem.\nVaši zaposleni mogu da prestanu da brinu o "suočavanju" sa štampačima i umesto toga rade prioritetnije poslove.\nPoboljšajte bezbednost dokumenata\nSvaki put kada koristit multifunkcijski uređaj, Vi kreirate fajlove o informacijama koje štampate. Ti fajlovi su skladišteni na hard diskovima Vaših uređaja. Bez odgovarajuće mere bezbednosti, Vaši podaci mogu biti dostupni svima.\nKroz funkcije kao što su šifrovanje podataka, naši multifunkcijski uređaji obezbeđuju da se informacije bezbedno prenose kroz celu infrastrukturu.\nOtkriva sve uređaje za štampu i upravlja njima,\nBrza popravka uz daljinsko rešavanje problema,\nSmanjeni IT troškovi uz proaktivno nadgledanje,\nCentralizovano upravljanje uređajima.\nOvde mozete saznati više o CentreWare Web softveru.\nNamenjen je mrežnim administratorima i uveliko olakšava mrežnu štampu. Implementacijom tog softvera svi kompjuteri u mreži dobijaju iste kontrole za ispis - bez obzira na proizvođača - što omogućuje lakšu komunikaciju i edukaciju. Dodatno, softver olakšava instalaciju novih softvera za štampanje i dozvoljava personalizaciju postavki za svaki od računar na mreži.\nOvde možete preuzeti brošuru o Xerox Global Print Driver softverskom rešenju.\nNamenjen korisnicima u pokretu. Kroz jednostavan interfejs, Mobile Express Driver automatski identifikuje uređaje za štampu koji su u mreži i dozvoljava štampu bez dodatne instalacije softvera.\nOvde možete preuzeti brošuru o Xerox Mobile Express Driver softverskom rešenju\nIdealan za svakodnevnu upotrebu u manjem poslovnom okruzenju do 10 korisnika\nBrzina štampe kopiranja: 40 str/min\nADF kapaciteta 50 listova\nUSB2.0, Gigabit ethernet, WiFi\nPreporučeni mes. obim štampe: 5.000 str.\nUlazni kapacitet papira: 300 listova\nOvde možete preuzeti brošuru\tLink proizvodjača\nBrzina štampe/kopiranja: 45 str/min\nBrzina skeniranja: 51 sl/min\nADF kapaciteta: 60 listova\nUSB2.0, Gigabit Eth\nPreporučeni mes. obim štampe: 15.000 str\nUlazni kapacitet papira: 700 listova (std), 2.350 listova (max)\nIdealan za frekventne, zahtevne poslove u malom i srednjem okruženju\nBrzina štampe/kopiranja: 25/30/35 str/min\nBrzina skeniranja: 55 str/min crno belo i u koloru\nRezolucija štampe: 1200x1200 dpi\nRezolucija kopiranja: 600x600 dpi\nADF kapaciteta: 110 listova\nPreporučeni mes. obim štampe: 5,000 do 10,000/10,000 do 15,000/15,000 do 20,000 str.\nBrzina štampe/kopiranja: 35 str/min\nRezolucija štampe 2400x600 dpi\nPreporučeni mes. obim štampe: 10.000 str\nUlazni kapacitet papira: 700 listova (std), 1.250 listova (max)\nSavršeni dodir u optimizaciji radnog procesa\nBrzina štampe/kopiranja: 20/25 str/min crno belo i u koloru\nRezolucija štampe: 2400x600 dpi\nPreporučeni mes. obim štampe: 5,000 do 7,500\nIdealan za svakodnevnu visokokvalitetnu kolornu i crno-belu štampu\nBrzina štampe/kopiranja:30/35/45/55 str/min crno belo i u koloru\nRezolucija štampe: 1200x2400 dpi\nADF kapaciteta: 110 listova (7830/7835), 130 listova Single Pass ADF (7845/7855)\nPreporučeni mes. obim štampe: 8,000 do 12,000 / 10,000 do 15,000 / 15,000 do 20,000 / 20,000 do 25,000


Published in Serbia - Political debates and analysis - 3 years ago - 8\nStranka Opozicionog Delovanja iliti skraćemo OPOZICIJA poziva sve slobodne ljude da se učlane u našu partiju\nZašto bi ušao u našu partiju? Šta je to što mi hoćemo? Koji je program uopšte?\nPre svega, podelili bi program na 3 dela:\n1. Ekonomski deo\n2. Vojni deo\n3. Civilni deo\nJe li Govedo, gde je Novica ubica, treba da ga pitam nešto?\n1.1. Evo ja sam tu skoro od početka i čuo sam tek do pre neki dan da igrači imaju pravu na refundaciju golda od države kada dižu firme. Ako ja to ne znam, kako bi mogao da zna neki novi igrač. Ili se to možda drži u tajnosti. U tom smislu, plan je da se napravi ekonomski vesnik, koji će podsećati svakog ponedeljka na ekonomske novitete i na neke već sad rutinske stvari. Na primer sledećeg ponedeljka napišemo ekonomski vesnik koji će se baviti recimo refundacijom golda kada dižete firme, kao i načinom kako da stignete do te refundacije. Svaki naredni članak će sadržati link ka članku za refundaciju da novi igrači ili oni koje to zanima mogu lako doći do informacija.\n1.2. Državne firme - Formrianje državnih firme koja bi se bavila izgradnjom bolnice ili DS-a.\n1.3. Formiranje državne kompanije pod nazivom MILF BDSM koja bi kupovala jeftine proizvode na anšem marketu i preprodavala ih na drugim marketima, gde bi prihodovali golde ili valutu od drugih država.\n1.4. Formiranje državnih rezervi. 5% od svake donacije bi se prebacivalo u fond koji bi predstavljao državne rezerve. Vodila bi se stroga evidencija uplata i isplata sa tog fonda.\nGovedo, đe je Vokraši da pravimo kolutove unapred?\n2.1. Drastično bi unapredili udare, takođe napravili bi fiksne udare svakog dana pre i posle podne. Da igrači znaju tačno kada su udari. Čak i kada nema značajnih bitki organizovali bi udar i usmeravali štetu.\n2.2. Izdavali bi svakodnevno kratke članke sa naređenjima za civile.\nI šta kažeš Govedo, onaj Kosingas je jedan od imućnijih igrača?\n3. Civilni sektor\n3.1. Probali bi da pojačamo civilni sektor u igri. Gledali bi možda da dotiramo privatnicima da drže visoke plate kako bi privukli više civila. Pod pretpostavkom da bi ti isti civili radili u Srbiji i pucali iz Srbije. Probali bi da nađemo model kako bi merili te rezultati, takođe bi napravili budžet preko kog ne bismo išli.\n3.2. Gledali bi da pojačamo aktivnost na diskordu, međutim zvanični kanal drži Ćemi koji odbija da prosledi ownera, tako da bi napravili neki drugi gde bi se smenjivali Predsednici kao vlasnici istih. Uveli bismo i neki kviz kako gde bi delili nagrade.\nGovedo smesta u spavaću sobu!\nSigurno se pitate odakle para za sve? Rešenje je jednostavno, kada se ne krade i kada se pametno ulažu novci i kada se imaju dugoročni planovi dobija se maksimalan efekat.\nBagatelaUrushiharaD 28ZICERKosingasD 28IvanVK\nSviđa mi se ovaj program, podjednako je dobar vizuelno i idejno!\nGovedo za CP!!!\nGovedo ne čitaš novine. O refundu sam pisala još u svom prvom članku...pa i u drugom. 🙂\nGospođo, molim Vas, ostavite me na miru!\nInace, opasna ova sto se raspituje za mene


Džan Jaman nestao sa Instagrama | Svet serija\nFanovi turskog glumca Džana Jamana su u panici. Instagram nalog turskog glumca sa 8,3 miliona pratilaca jednostavno je nestao. Šta se desilo?\nDžan Jaman naterao je ljude da ponovo nagađaju. Prvo su sve fotografije nestale sa glumčevog Instagram naloga, zatim je nestao i sam nalog. Neki italijanski mediji tvrde da je Džan sam izbrisao svoj profil, uvređen od strane svojih pratilaca koji su vređali njega i njegovu verenicu Diletu Leoti. To delimično potvrđuje najnoviji status turskog glumca, koji je prozvao hejtere da ga vređaju. Štaviše, Džan je takođe izbrisao svoj Twiter nalog pre izvesnog vremena.\nPROČITAJTE: Džan Jaman: U ljubavi se ponašam po instinktu\nDrugi veruju da je bilo pokušaja hakovanja i Instagram je automatski blokirao nalog da bi verifikovao i identifikovao stvarnog vlasnika. U svakom slučaju, fanovi ne moraju da brinu – nalog će najverovatnije biti vraćen nakon verifikacije. A možda je i sam Džan odlučio da se odmori malo sa društvenih mreža, kao što to često čine poznate ličnosti.\nPROČITAJTE: Turski glumci ove nedelje ponovo na listi IMDB\nMeđutim, za Džana Jamana Instagram je deo PR strategije, kojeg ne može tako lako da napusti. U savremenom šou-biznisu ima vrlo malo zvezda koje ne koriste društvene mreže za komunikaciju sa fanovima. Dakle, u bliskoj budućnosti glumac će se vratiti na ovu društevenu mrežu.\nHande Ercel i Kerem Bursin – konačno priznanje veze!\nBlu TV je ponovo spojio Ajbuke Pusat i Furkana Andiča u novoj seriji Kusursuz


PRIORITET PROIZVODNJI I ZANATIMA\nČalnovi Opštinskog veća opštine Svrljig na jučerašnjoj 41. sednici usvojili su Odluku o naknadi uređivanja građevinskog zemljišta na području naselja Svrljig. Sednici je, u odsustvu predsednika Miletića, predsedavao njegov zamenik Ljubiša Stojković a većnike je sa ovom tačkom upoznala Gostana Mihajlović, šef Odseka za‚urbanizam, stambeno komunalne delatnosti i građevinarstvo.\nNovina u zakonu je da prilikom legalizacije o nadoknadama sada više ne olučuju republički organi već Lokalna samouprava. Shodno tome načelnik Opštinske uprave Zdravko Krstić, predložio je na sednici, da se radi unapređenja proizvodnje i zanatstva a time i iniciranja boljeg zapošljavanja, za objekte ove namene, prilikom legalizacije naplaćuje simbolična taksa od jednog dinara po metru kvadratnom. Na drugoj strani za legalizaciju novih objekata ili dogradnju pri starim, kada je reč o prostorima za igre na sreću i benzinske stanice, predložena je nadoknada od 2.000 dinara. Većnici su jednoglasno prihvatili predlog načelnika Krstića ali će konačnu reč o ovoj odluci dati odbornici na seldećoj sednici Skupštine opštine Svrljig.\nNa sednici je prihvaćen i predlog da stranka može da ovlasti opštinski organ da za njen račun prikupi o obradi kompletnu dokumentaciju za legalizaciju.\nVećnici su razmatrali i usvojili još jednu novinu u ovoj oblasti koja se odnosi na gradnju objekata kod međe placa. Po novom neophodno je pribaviti saglasnost komšije ili postupiti po propisu opštinskog organa.\nNovim zakonom objekti dosada evidentirani kao državna svojina a na teritoriji neke opštine, prelaze u vlasništvo Lokalne samouprave. Toga radi, predloženo je da se u skladu sa zakonskim propisima nakasnije do 7. oktobra 2014. obavi popis svih nepokretnosti na teritoriji opštine i o tome obavesti Agencija za nepokretnosti Republike Srbije a potom izvrši i upis na ime Lokalne samouprave.\nOpštinska Veće, Opstinsko veće, Veće Opštine\nPrevPrethodnaSvrljiški SNS podržao Vučića\nSledećaBožićni festival 2014Next\nToliko o obećanju većnika Tomislava Vasića u vezi gradske čistoće i svega što je izneo na račun Komunalnog preduzeća u vašim novinama. To ujedno dokazuje kakvi nam vode opštinu. Ljudi od reči.