Resursi :: Grad Bijeljina ::\nU gradu Bijeljini živi oko 115.000 stanovnika, od čega je na užem urbanom području nastanjeno oko 45.000 stanovnika. Zahvaljujući ulaganju u obrazovanje, prije svega visoko, stanovništvo Semberije se podmlađuje, a sve je bolja i obrazovna struktura stanovništva, s obzirom da veliki broj mladih visokoobrazovanih stručnjaka nakon završetka studija ostaje da živi u Bijeljini. Takođe, svake godine u Bijeljinu i okolna naselja se doseli preko hiljadu stanovnika, što dodatno obogaćuje ponudu radne snage i stvara veće tržište za plasman roba i usluga. U 2020. godini prosječna mjesečna plata nakon oporezivanja iznosila je 885 konvertibilnih maraka. Iste godine bilo je zaposleno 23.841 stanovnika Grada.\nInstitucije za visoko obrazovanje i srednje škole\nUkupan broj studenata/učenika u školskoj 2021/2022 godini:\nUčenici u srednjim školama 3.503\nStudenti na univerzitetima\nNa području grada Bijeljina djeluje 6 srednjih škola i 6 univerziteta sa 23 fakulteta.\nPregled obrazovnih smjerova u srednjim školama na području Grada Bijeljina:\nSmjer Broj učenika\nPoljoprivreda, prehrana i medicina 957\nElektro i mašinski tehničar 1.019\nKlasično obrazovanje, socijalni i lingvistički smjer, informacione tehnologije 704\nEkonomska škola 558\nGeodezija i građevinarstvo, trgovina i pravo 265\nPregled obrazovnih smjerova u fakultetima na području Grada Bijeljina:\nFakulteti Broj studenata\nPravo, informacione tehnologije, anglistika, ekonomija, poreski sistem, umjetnost\nNastavnik i vaspitač\nFarmacija, medicinska njega, psihologija, poljoprivreda\nPrema evidenciji Biroa za zapošljavanje, aktivna ponuda radne snage u 2020. godini iznosila je 9.247 nezaposlenih.\nOsnovni ekonomski pokazatelji za Grad Bijeljinu,\nInformacija o stanju zaposlenosti na području Grada Bijeljina,\nInformacija o stanju nezaposlenosti na području Grada Bijeljina,\nSrednje škole - broj učenika i odjeljenja po strukama i zanimanjima u školskoj 2021/2022. godini.\nPodručje Grada Bijeljina do sada nije bilo predmet namjenskih geotermalnih istraživanja. Zbog toga su podaci o geotermalnim karakteristikama ovog područja dobijeni na osnovu analize i reinterpretacije rezultata drugih vrsta relevantnih geoloških istraživanja, kao i na osnovu analize sastava, debljine i razvoja zemljine kore ovog i susjednih delova bivše Jugoslavije.\nOsnovni indikatori geotermalnih karakteristika bilo kojeg terena zavise od sljedećih faktora: debljina i sastav zemljine kore, debljina litosfere, starost tektonske aktivnosti, starost i vrsta magmatskih procesa, sadržaj radiohenih elemenata u stijenama, neotektonska kretanja, seizmičnost, hidrogeološke karakteristike terena, itd. Svi ovi faktori postoje i na području Semberije, tako da imaju i određen veći ili manji uticaj na pojedine geotermalne karakteristike, odnosno parametre.\nVrijednost toplotnog toka u Semberiji od 90-110 W/m². Ove vrijednosti su za oko 50-80% veće od prosječne vrijednosti gustine terestričnog toplotnog toka za kontinentalni dio Evrope, koja iznosi oko 60 W/m².\nStudija - Resursi podzemnih pijaćih voda i geotermalni resursi opštine Bijeljina: potencija i mogućnosti korišćenja\nPODZEMNE PIJAĆE VODE\nResurse podzemnih pijaćih voda na teritoriji grada Bijeljina predstavljaju izdanske vode u aluvijalnim, tj. Kvartarnim sedimentima Drine i Save i izdanske vode u pliokvartarnim sedimentima. Zbog veće istraženosti i značaja za vodosnabdevanje najveća pažnja je posvećena aluvijalnim sedimentima Drine i Save.\nNa teritoriji grada prisutne su dve značajne izdani: prva, u šljunkovito-peskovitim kolektorima, a druga u peskovitim kolektorima kvartarne i pliopleistocenske starosti.\nVode ove dve izdani koriste se za vodosnabdevanje. Najviše se eksploatiše freatska izdan i iz nje se snabdeva Bijeljina i centralni dio Semberije, a u planu je i vodosnabdevanje Ugljevika.\nPreko 50.000 ha kvalitetnog obradivog zemljišta;\nOko 6.427 registrovanih poljoprivrednih gazdinstava;\n300 ha plasteničke proizvodnje povrća;\n2.000 ha zemljišta sa sistemom navodnjavanja.\nPoljoprivredni potencijali Bijeljine\nBijeljinu zahvata umjereno-kontinentalna klima sa godišnjom osunčanošću od 1.800 do 1900 časova i umjerenom oblačnošću koja je najveća u januaru, februaru i novembru, a najmanja u junu, julu i septembru. Ljeta su topla, dok su zime većinom umjereno hladne. Jesenje i proljetne temperature su ujednačene. Ljetne apsolutne temperature mogu porasti do 40°C, a zimske apsolutne minimalne mogu pasti i do -35°S. Srednja vrijednost mraznog vazduha iznosi 163 dana i traje od oktobra do aprila. Najviše je padavina u maju i junu, a najmanje u martu i septembru, tako da je prosječni godišnji iznos padavina u periodu 1981–2012. iznosio 785 l/m². U prosjeku snijeg se zadržava 40 dana godišnje. Srednja julska temperatura iznosi 22°S, januarska -1°S, dok je srednja godišnja temperatura 11,7°S. Relativna vlažnost vazduha iznosi 70-80%. Vjetrovi su rijetki i slabi, a kad se pojave pretežno dolaze iz sjevernog i sjeverozapadnog pravca.\nProsječno sunčevo zračenje u zemljama Balkana je za oko 40% veće od evropskog prosjeka. S obzirom da je taj potencijal uglavnom neiskorišćen, u Gradu Bijeljina postoje velike mogućnosti za ulaganje u ovoj oblasti.\nStudija izvodljivosti o mogućnostima korišćenja solarne energije za potrebe dobijanja toplotne i električne energije na području Grada Bijeljina i Opštine Bogatić


U ponedeljak, 12. avgusta počinje berba šljiva u Grljanu - Glas Zaječara\nHome Društvo U ponedeljak, 12. avgusta počinje berba šljiva u Grljanu\nU ponedeljak, 12. avgusta počinje berba šljiva u Grljanu\nU ponedeljak 12. avgusta na plantaži voćno loznog rasadnika u Grljanu, Poljoprivredno dobro „Zaječar“ AD, organizuje berbu šljiva.\n„Poljoprivredno dobro „Zaječar“ AD, Zaječar organizuje berbu šljiva na plantaži Voćno loznog rasadnika u Grljanu, od ponedeljka, 12. avgusta po ceni od 5,00 dinara po kilogramu.\n„Za sve građane koji žele da rade i zarade organizovan je prevoz od 6 časova ujutru dok je povratak u 17 časova“– kažu iz Poljoprivrednog dobra „Zaječar“ AD.\nRelacija autobusa je sledeća:\n– Zvezdanska krivina OMV pumpa, Dionis (izlaz iz naselje Ključ), Dom kulture, Jedinstvo, Osnovna škola „Đura Jakšić“, Voćar (česma), Dva brata, Pivnica (Matijević), Interex – Aman, Ostrvo – česma (spomenik Hajduk Veljka), Kosturnica,Bolnica, Plantaža Grljan.\nBerači su dužni da sa sobom ponesu sledeća dokumenta:\npasoš ili drugi identifikacioni dokumet iz koga se može\nočitati matični broj.\nIz Poljoprivrednog dobra „Zaječar“ kažu da bez dokumenata neće biti dozvoljen rad na plantaži. Takođe lica od 15 do 18 godina, ukoliko nemaju ličnu kartu, moraju poneti fotokopiju đačke knjižice, fotokopiju index-a i saglasnost roditelja za rad maloletnog deteta. Takođe, deci ispod 15 godina neće biti dozvoljeno prisustvo na plantaži.\nPlaćanje se vršiti utorakom i petkom u krugu PD „Zaječar“ AD, na Negotinskom putu bb, od 17.00 časova.\nAko imate dodatna pitanja sve informacije se mogu dobiti i na broj telefona 436-462.\npoljoprivredno dobro zaječar ad\nPrethodni tekstU Mokrinu završen kamp „Kad porastem biću…“\nNaredni tekstSaobraćajna nezgoda na putu Zaječar – Negotin: Povređenih nema


Krvavi posao (Blood Work) - Film - mojtv.net\nPenzionisani detektiv istražuje smrt žene koja mu je donirala novo srce\n, 2002., , 110 min.\nBaziran na bestseleru slavnog pisca kriminalističkih romana Majkla Konelija, odlična "Krvna slika" jedan je od manje razvikanih, ali zato ništa manje kvalitetnih naslova iz poslednje faze karijere legendarne holivudske veličine Klinta Istvuda.\nPenzionisanog FBI agenta Terija MekKejleba (Klint Istvud), kom je upravo transplantirano srce, angažuje Grasijela Rivers (Vanda De Hesus), kako bi istražio smrt njene sestre Glorije, upravo žene čije je srce dobio. Već i prvi tragovi ukazuju na činjenicu kako bi ubica, koji je ubistvo odradio tako da izgleda kao slučajan čin nasilja pri provali, mogao biti serijski zločinac kog je Teri godinama bezuspešno lovio dok je bio u FBI-ju. Može li ostareli MekKejleb, koji je planirao da svoju penziju provede odmarajući se u luci, koji ne sme da vozi automobil, i koji mora da spava u pravilnim razmacima, pronaći potrebnu snagu da osveti ženu koja mu je produžila život?\nOpet se prihvativši dvojake uloge režisera i glavnog glumca, Istvud se za uobličavanje romana u scenario obratio Brajanu Helgelandu, jednom od najboljih holivudskih scenarista. Posebna poslastica filma je poznati komičar Džef Danijels, kog najviše pamtimo po nastupu u "Glup i gluplji", u potpuno drugačijoj ulozi ozbiljnog istražitelja.\nKada je begstvo nemoguć, preostaje jedino borba\nSERBUAN MAUT / ...\n101min, Indonezija 2011\nIko Uwais, Joe Taslim, Pierre Gruno, ...\nRežija: Garath Evans\nGrupa veštih pljačkaša nakon velikog plena upada u još veće nevolje\n81min, Francuska, ... 2002\nStephen Dorff, Natasha Henstridge, ...


Na današnji dan, 14. avgust - B92.net\nIzvor: Beta sreda, 14.08.2019. | 00:00\n1385 - Pobedom u bici kod Alžubarote, Portugalci su spreèili pokušaj invazije kralja Kastilje Huana I (Juan), èime je osigurana nezavisnost Portugala.\n1777 - Roðen je danski fizièar Hans Kristijan Ersted (Christian Oersted), osnivaè nauke o elektromagnetizmu. Otkrio je magnetski uèinak elektriène struje i po njemu je nazvana jedinica za jaèinu magnetskog polja u elektormagnetskom CGS sistemu (Oe).\n1867 - U pokušaju da stvori veliki balkanski savez protiv Otomanskog carstva, knez Srbije Mihailo Obrenoviæ sklopio je ugovor sa Grcima.\n1900 - Snage evropskih velesila, SAD i Japana, zauzele su Peking, èime je okonèan "Bokserski ustanak" u Kini. Cilj ustanka je bio proterivanje stranaca iz Kine i domaæih hrišæana kao eksponenata stranih ugnjetaèa.\n1920 - U Beogradu je potpisan ugovor o stvaranju "Male Antante", vojno-odbrambenog saveza Èehoslovaèke i Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca protiv restauracije Habsburgovaca i revizionistièkih težnji Maðarske posle Prvog svetskog rata. Savezu je 19. avgusta pristupila i Rumunija.\n1934 - U prvi nacistièki koncentracioni logor Dahau, kod Minhena, dovedeni su prvi zatvorenici, protivnici režima Adolfa Hitlera. Kasnije je, u Drugom svetskom ratu u tom logoru ubijeno 70.000 zatoèenika iz okupirane Evrope.\n1941 - Britanski premijer Vinston Èerèil (Winston Churchill) i predsednik SAD Frenklin Rozevelt (Franklin Roosevelt) potpisali su "Atlantsku povelju", kojom su se založili za pravo svakog naroda da izabere vlast u svojoj zemlji i da se izjašnjava o teritorijalnim promenama. Ta povelja kasnije je ukljuèena u Povelju UN.\n1945 - Japan je prihvatio saveznièke zahteve za bezuslovnu kapitulaciju, èime je okonèan Drugi svetski rat. Kapitulacija je potpisana 2. septembra na amerièkom bojnom brodu "Misuri" u Tokijskom zalivu.\n1947 - Formirana je država Pakistan, nastala po završetku britanske vladavine u regionu i podele azijskog potkontinenta na islamski Pakistan i Indiju naseljenu pretežno Hindusima. Pakistan je bio podeljen na dva dela, Zapadni i Istoèni, koji je kasnije postao nezavisna država Bangladeš.\n1949 - U Zapadnoj Nemaèkoj su održani prvi izbori posle Drugog svetskog rata. Konrad Adenauer je postao prvi kancelar Zapadne Nemaèke.\n1956 - Umro je nemaèki pisac Bertolt Breht (Brecht), jedan od najveæih dramskih autora i teoretièara pozorišta 20. veka. Svetsku slavu stekao je "Prosjaèkom operom", za koju je muziku napisao nemaèki kompozitor Kurt Vajl (Weill). Po povratku u Nemaèku 1949, koju je napustio 1933. kada su nacisti došli na vlast, osnovao je u tadašnjem Istoènom Berlinu èuveno pozorište "Berlinski ansambl" ("Kavkaski krug kredom", "Majka hrabrost").\n1969 - Vlada Velike Britanije odobrila je ulazak britanskih trupa u Severnu Irsku da bi spreèila eskalaciju sukoba izmeðu katolika i protestanata.\n1980 - Poèeo je štrajk radnika u poljskom brodogradilištu u Gdanjsku. Radnièki protesti ubrzo su se proširili na celu zemlju i doveli do velikog društvenog preokreta u Poljskoj, a znaèajno su uticali i na promene u ostalim komunistièkim zemljama istoène Evrope.\n1996 - Južnoafrièka Nacionalna partija, nosilac politike aparthejda u Južnoj Africi, u parlamentu je prešla u opozicione klupe, posle 48 godina.\n2000 - Ruska pravoslavna crkva proglasila je za svece poslednjeg ruskog cara Nikolaja Drugog Romanova i èlanove njegove porodice, koji su ubijeni tokom Oktobarske revolucije, 1918. godine.\n2000 - Savet bezbednosti UN doneo je rezoluciju o formiranju posebnog suda za zloèine poèinjene tokom graðanskog rata u Sijera Leoneu.\n2004 - Umro je poljski pisac i nobelovac Èeslav Miloš (Czeslaw Milosz) koji je skoro 30 godina proveo u egzilu. Zbirka eseja o totalitarizmu "Zarobljeni um" donela mu je svetsku slavu i priznanje.\n2005 - Svi putnici i èlanovi posade (ukupno 121 osoba) poginuli su kada se avion "Boing 737" kiparske kompanije "Helios erlajnz" srušio se u Grèkoj.\n2006 - U 5 sati po Grinièu (Greenwich) poèelo je primirje izmeðu Izraela i Libana koji su prihvatili Rezoluciju 1701 Ujedinjenih nacija i okonèali meðusobne vojne sukobe. Rat u Libanu izbio je 12. jula kada su gerilci Hezbolaha oteli dvojicu izraelskih vojnika, a Izrael odgovorio napadima na Liban.\n2008 - Poljska i SAD parafirale su u Varšavi sporazum o razmeštanju amerièkog antiraketnog štita u Poljskoj.\n2010 - Umro je fotograf Herman Leonard, poznat po crno-belim fotografijama džez velikana poput Bili Holidej, Djuka Elingtona, Èarlija Parkera, Luisa Armstronga, Majlsa Dejvisa i Frenka Sinatre.\n2012 - Umro je šahovski velemajstor Svetozar Gligoriæ, nosilac 13 medalja sa šahovskih olimpijskih igara (dve zlatne, šest srebrnih i pet bronzanih).\n2013 - Vlasti Egipta uvele su jednomeseèno vanredno stanje i policijski èas u 13 oblasti zbog sukoba snaga bezbednosti i pristalica svrgnutog predsednika Mohameda Morsija u kojima je oko 200 ljudi izgubilo život.\n2014 - Vlasti Gvineje, jedne od zemalja pogoðenih epidemijom ebole, uvele su vanredno stanje zbog hemoragiène groznice koja je ubila više od 1.000 ljudi.\n2015 - Kuba i Amerika su obnovile diplomatske odnose i na zgradi ambasade SAD u Havani podignuta je amerièka zastava, 54 godine nakon što je spuštena i skinuta usled prekida saradnje dve zemlje.\n2018 - U Ðenovi su poginule 43 osobe kada se urušio deo vijadukta na italijanskom auto-putu A10.


EL - Porazi Bamberga, Makabija, Olimpijakosa - Sportske.net\nEL - Porazi Bamberga, Makabija, Olimpijakosa\nPosle dve premijerne utakmice i pobeda Reala i Himkija, u četvrtak su odigrana još tri meča prvog kola Top 16 faze Evrolige. Sve tri pobede ostvarile domaće ekipe.\nUkupno pet utakmica odigrano je u četvrtak u okviru prvog kola Top 16 faze Evrolige. Posle dva uvodna meča u kojima su uspešniji bili gosti, preostale tri utakmice dobile su domaće ekipe.\nEkipa Bamberga, koja je na dobro poznat, dramatičan način stigla preko Partizana u Top 16 fazu takmičenja, u prvom kolu Grupe E pružila je jak otpor domaćoj Unikahi u Malagi, ali je pobedu ipak odneo španski tim, rezultatom 85:82.\nTokom tri četvrtine Bamberg je imao vođstvo, ali u poslednjih deset minuta ispustio je solidnu prednost i priliku da pobedom započne Top 16.\nNajefikasniji u ekipi Unikahe bio je Markus Vilijams sa 19 poena, dok je Kosta Perović, kao po običaju, upisao dva poena. Kod gostiju se istakao Ford sa 16 poena.\nKaha Laboral se jedva domogla ove faze takmičenja, ali ju je započela pobedom nad aktuelnim evropskim prvakom Olimpijakosom. Domaći tim je slavio sa 82:74, uz 25 poena Lampea, a Nemanja Bjelica je upisao pet poena. U poraženoj ekipi Spanulis sa 18 i Pero Antić sa 13 poena bili su najzapaženiji.\nU isto vreme odigran je i zanimljivi duel u Sijeni, gde je domaći Montepaski savladao ekipu Makabija sa 79:69. Res je predvodio domaće sa 18 poena, a isto toliko kod gostiju postigao je Šon Džejms.\nEvroliga, Top 16 faza, 1. kolo\nAlba - Real Madrid 63:77\nMontepaski - Makabi 79:69\nU petak se sastaju:\nCSKA - Efes 17:00h\nBarselona - Fenerbahče 20:45h\nPanatinaikos - Žalgiris 21:00h\nBarsa i Real "zaratili", u centru je Mirotić - Ko su pacovi i ko će se zadnji smejati?


Kako aktivirati putno zdravstveno osiguranje i zašto je obavezno! – Eklinika.rs\nTOPICS:cena putnog osiguranjaosiguranjeputno osiguranjeputno zdravstveno osiguranje\nPosted By: eklinika 28. aprila 2016.\nKAKO AKTIVIRATI POLISU PUTNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA\nGde god da se nalazite, u kojoj god državi, na kom god kontinentu, polisa se aktivira na isti način. Važno je poštovati propisanu proceduru aktiviranja polise kako bi se izbegle sve potencijalne neprijatnosti.\nNa svakoj polisi se nalazi broj kontakt centra koji je dostupan 24 časa. Pozovete broj kontakt centra i operateru date tražene podatke (ime,prezime, broj polise i vrsta zdravstvene usluge koja Vam je potrebna) nakon čega od njega dobijate dalja uputstva.\nU suprotnom može Vam se dogoditi na odete kod lekara koji nema ugovor sa asistentskom kućom i koji će Vam naplatiti uslugu. U tom slučaju po povratku sa puta kod većine osiguravajućih kuća možete refundirati sredstva samo do određenog iznosa (obično do 500 eura).\nPrilikom odlaska kod lekara uz polisu obavezno ponesite i pasoš koji je neophodan radi identifikacije.\nPREPORUKA ZA OSIGURANJE ZA PUT U AMERIKU\nZdravstvene usluge u SAD su izuzetno skupe. Takodje, pogranične vlasti ove, kao i drugih država u svetu, imaju pravo da Vam zatraže na uvid polisu putnog zdravstvenog osiguranja koju smatraju neophodnom za boravak u njihovoj zemlji.\nPredlažemo Vam da za put u SAD kupite polisu putnog zdravstvenog osiguranja sa osiguravajućem pokrićem od 30 000 eur, kako biste bili pokriveni iz svih gore navedenih razloga. Razlika u ceni između ove i polise sa osiguravajućim pokrićem od 15 000 eura nije velika, a može Vas lišiti mnogih neprijatnosti.\nZAŠTO KUPITI POLISU PUTNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA\nPogranične vlasti svake zemlje u koju putujete imaju pravo da Vam prilikom ulaska u njihovu zemlju zatraže na uvid polisu putnog zdravstvenog osiguranja. Takodje, zdravstvene usluge u većini evropskih i uopšte svetskih zemalja u koje najčešće putujete, su izuzetno skupe a ne treba izgubiti iz vida da polise putnog osiguranja pokrivaju i troškove povratnog transfera u zemlju prebivališta, ukoliko zdravstvena situacija to zahteva i u pratnji lekarske ekipe.\nZato Vam preporučujemo da pre polaska na putovanja (najkasnije 1 dan pre polaska) kupite ovu polisu.\nPreporuke za izbor polise :\nKupite onu polisu koja od Vas ne zahteva placanje na licu mesta a potom refundaciju po povratku u zemlju, već polisu koja Vam aktiviranjem pokriva sve troškove lečenja u inostranstvu\nZa dalje destinacije (SAD, KINA,…) obavezno izaberite polisu sa osiguravajućem pokrićem od 30 000 eur\nUkoliko Vam je potrebno porodično osiguranje a imate više od dvoje dece izaberite polisu one osiguravajuće kuće koja ima istu cenu porodičnog osiguranja bez obzira na broj dece.\nUkoliko ćete se na putovanju baviti sportom, rekreativno ili profesionalno (uključujući i skijanje na zimovanju), obavezno to naglasite predstavniku osiguravajuće kuće kod koga kupujete polisu i platite doplatak za bavljenje sportom koji će biti naznačen na samoj polisi. U suprotnom, sve povrede nastale prilikom bavljenja sportom neće biti pokrivene osnovnom polisom.\nUkoliko putujete sa većim društvom (npr. 10 osoba) možete kupiti grupnu polisu koja je malo povoljnija od individualne polise.\nUkoliko putujete na više kontinenata tokom jednog putovanja (npr. Evropa i Amerika) kupite polisu koja pokriva CEO SVET kako biste bili pokriveni tokom celog putovanja.\nPrilikom kupovine polise možete se informisati o opštim uslovima osiguranja. Važna napomena je da lečenje hroničnih bolesti nije pokriveno ovom vrstom polisa ni kod jednog osiguravajućeg društva.\nUkoliko putujete zbog privremenog rada u inostranstvu to takođe morate naglasiti predstavniku osiguravajuće kuće kako bi bilo naglašeno na polisi. Za određene vrste poslova (npr. građevinski radovi) mora se platiti doplatak kako biste bili osigurani tokom bavljenja poslom.\nKAKO PLATITI MANJE PRILIKOM ODLASKA NA LETOVANJE\nNeke osiguravajuće kuće tokom letnje sezone imaju niže cene putnog zdravstvenog osiguranja za određene destinacije, npr. za Grčku. Na ovaj način možete uštedeti određena sredstva (10-12% ) a da to ne utiče na kvalitet usluge tj. na sumu osiguranja na koju ste osigurani. S obzirom da smo u toku sa ovom vrstom usluge možete nas kontaktirati i na taj način doći do pravog izbora.\nSavet daje: Putno Zdravstveno Osiguranje


ponedjeljak, 24 mart 2014 07:59\nBeograd testira prvi autobus na električni pogon\nElektrični autobus kineskog proizvođača BYD stigao je iz Holandije, nakon testiranja će biti donijeta odluka da li će Beogradom da kruže vozila na struju koja su štedljiva, tiha i ne zagađuju okolinu. Beogradom u vrijeme špica saobraća oko 700 autobusa koji dnevno u prosjeku pređu 208.100 kilometara. Svaki troši 50 litara…\nponedjeljak, 10 mart 2014 07:47\nVW razvija revolucionarne baterije za električna vozila\nFolksvagen testira novi hemijski sastav za baterije za koji su nam zvaničnici kompanije u Ženevi rekli da može da izvuče "tri do četiri puta više snage" iz date zapremine. Kada se ovo prenese u praksu, umjesto 26,5 kWh, koliko ima baterijski paket električnog Golfa, baterije iste veličine bi imale kapacitet…\nE golf uz garanciju od 8 godina po cijeni od 34 900 eura\nKompanija VW je započela prodaju svog električnog modela e-Golf VII u Njemačkoj. Svoj model opisuje kao najuspješniji evropski automobil svih vremena. Električni Golf je dostupan sa četvoro vrata i motorom koji razvija 115 KS uz 270 Nm obrtnog momenta. Automobil od 0 do 100 km/h ubrzava za 10,4 sekunde. U zavisnosti…\nponedjeljak, 17 februar 2014 10:20\nNajprodavaniji električni automobil u Evropi je Nissan Leaf\nZa kupovinu ovog automobila u 2013. odlučilo se 11.120 Evropljana, što je gotovo dva puta više u odnosu na prethodnu godinu.Zahvaljujući modelu Leaf, Nissan u Evropi ima 33 odsto tržišnog udjela u prodaji električnih automobila, a u nekim zemljama ovaj procenat je i znatno veći. U Norveškoj, Leaf je čak…\npetak, 07 februar 2014 19:31\nElektrična Lada stigla u salone širom Rusije VIDEO\nAvtoVAZ je prvu seriju modela "ELLada" isporučio u dilerske salone u Ufi, Krasnodaru, Moskvi, Voronježu, Toljatiji, Kostromi, Groznom, Permu i drugim gradovima Rusije gdje će biti testirani u svakodnevnim uslovima vožnje. Motor ima vijek trajanja od 10 godina ili 3 000 ciklusa punjenja, a njegova autonomija na temperaturama ispod -35 stepeni…\npetak, 07 februar 2014 19:03\nElektrični Audi Q8 nakon R8 e-trona VIDEO\nAudijevi predstavnici otkrili su da će novi Q8 model dobiti e-tron varijantu koja će postati glavna konkurencija Teslinom nadolazećem modelu X. Audi je prije gotovo godinu dana potvrdio planove o vrhunskom SUV-u, a čini se kako će njegov električni model dobiti tehnologiju preuzetu iz R8 e-tron modela. To znači da…\nsubota, 01 februar 2014 19:29\nKia sprema električnu verziju modela Soul\nNakon hibridne verzije modela Optima, uskoro nas očekuje i potpuno električna verzija popularnog crossovera Soul, pod imenom Soul EV. Glavna vizuelna razlika u odnosu na standardni model biće u nepostojanju prednje maske, kao i odsustvu izduvne cijevi pozadi. Pogon će obezbjeđivati električni motor od 110 KS, koji omogućava „sprint“ do 100…\nponedjeljak, 27 januar 2014 20:00\nNisan povećava proizvodnju električnog "lif"-a VIDEO\nJapanska automobilska kompanija Nisan na tržištu SAD povećala je proizvodnju električnog modela "lif", za skoro 50 odsto, na 3.000 jedinica, kako bi odgovorila snažnom povećanju tražnje, saopštio je predstavnik kompanije za region Sjeverne Amerike. Model "lif" prodat je u decembru prošle godine u 2.500 primjeraka, što predstavlja rekord, izjavio je novinarima,…


UVOD U SOCIOLOGIJU - Osnovni pristupi i teme - Dušan Marinković - MEDITERRAN PUBLISHING | superknjizara.hr\nO knjizi UVOD U SOCIOLOGIJU - Osnovni pristupi i teme\nOd najranijih pokušaja da se utemelji jedna nova, pozitivna nauka o društvu, u prvoj polovini devetnaestog veka, preko perioda njenog konstituisanja krajem devetnaestog i početkom dvadesetog veka, njenog klasičnog perioda, pa sve do razvoja savremenih, postmodernističkih shvatanja, sociologija je ispoljavala mnoštvo unutrašnjih protivrečnosti, ambivalentnosti i dihotomija. Jednim delom, ovi su problemi sasvim razumljivi i prihvatljivi, ukoliko se posmatraju kroz perspektivu istorijskog razvoja i sazrevanja neke nauke. Za sve nauke, bez obzira da li je reč o takozvanim prirodnim ili društvenim naukama, može se reći da su prošle kroz periode unutrašnjih teorijskih i metodoloških protivrečnosti i kriza. Isto tako se može reći da su povremene krize, obaranje starih i stvaranje novih teorija, odbacivanje starih i uvođenje novih metoda i istraživačkih postupaka sasvim očekivane i normalne faze kroz koje prolazi svaka nauka. Ipak, razvojni putevi i ciljevi, unutrašnje teorijske stabilnosti ili takozvane – paradigmatske stabilnosti – kao i odnosi teorijskog znanja prema empirijskom svetu, razlikuju se između prirodnih i društvenih nauka.\nOGLEDI IZ GEOEPISTEMOLOGIJE - Prostor - prakse - moć


Najveći zagađivači u Bosni i Hercegovini: Željezara ArcelorMittal i termoelektrane Elektroprivrede BiH | EKO ZRAK\n“Građani sada mogu pronaći na internetu podatke za period od 2011. do 2013. godine. Noviji podaci će biti dostupni čim od entitetskih organa vlasti uspijemo dobiti i analizirati te podatke. Radi bolje preglednosti, odlučili smo objaviti samo podatke iz fabrika koje su prekoračile granične vrijednosti zagađenja koja važe u EU,” kaže Viktor Bjelić, predsjednik Centra za životnu sredinu iz Banja Luke.\n“Loše uređene podatke smo razvrstali u grupe hemikalija u skladu s njihovim negativnim efektima. Tako se u našoj bazi podataka mogu pronaći sažeti pregledi kancerogenih materija, hemikalija koje utječu na reprodukciju, i još sedam drugih grupa. Interaktivnu kartu mogu koristiti svi koji žele pronaći podatke relevantne za svoj grad ili regiju”, objašnjava Milan Havel iz češke organizacije Arnika, stručnjak za toksične materije i otpad.\n2/ Nadležni organi su Ministarstvo okoliša i turizma (u Federaciji Bosne i Hercegovine) i Hidrometeorološki zavod (u Republici Srpskoj). Bosna i Hercegovina nažalost nema jedinstveni sistem za izvještavanje o emisijama zagađujućih materija – svaki entitet ima svoj vlastiti sistem.\n3/ Registar zagađenja Bosne i Hercegovine obuhvata emisije sljedećih materija: arsen, kadmij, olovo, živa, benzen, policiklički aromatski ugljikovodici (PAH), hidrohlorofluorougljika (HCFC – samo 1 vrsta – HCl), oksidi sumpora (SO2/SOx), azotni oksidi (NO2/NOx), ugljen monoksid (CO), metan, ugljen dioksid (CO2), i čestice prašine manje od deset mikrometara (PM10) .\nPotpisani ugovori za realizaciju odobrenih projekata Omladinske banke Novi Travnik u 2016. godini\nNovi TravnikE-mail: admin@ekozrak.ba\n↑© EKO ZRAK


Fudbaler Napolija Nikola Maksimović najavljuje pobedu na gostovanju timu za koji “navija od malih nogu”. Italijanski tim gostuje Crvenoj zvezdi u utorak (21) u prvom kolu Lige šampiona.\n"NADAM SE DA OVOG PUTA NEĆE POBEDITI" Vidić: Ronaldo ponovo na "Old Trafordu"? Veliki trenutak za fudbal\nJuventus gostuje Mančester junajtedu u trećem kolu Lige šampiona, a povratak portugalskog fudbalera Kristijana Ronalda na "Old Traford" je veliki momenat za sve, kaže njegov bivši saigrač i kapiten "crvenih đavola" Nemanja Vidić.


Srpsko novinarstvo pod pritiskom vlasti\nMarinkoviću su upućene pretnje putem fejsbuka nakon što je objavljen njegov tekst o odbijanju leskovačke Hitne pomoći da pomogne starici koja je zatim preminula.\nTakva vrsta pritiska na novinare traje već duže vreme, tvrdi Jelena Milić, direktorka liberalnog Centra za evroatlantske studije u Beogradu. Medju primerima su i zatvaranje polemičkih blogova na internetu i ukidanje političkih emisija na televiziji.\n„Neko je nedavno rekao da gro medijskih radnika kao konobari u kafani serviraju samo ono što vam političari pošalju, a da su mediji mahom oglasne table.“\nSve je manji broj novinara koji su spremni da se bave istraživačkim novinarstvom, naročito ako se tema odnosi na zvanične funkcionere, nastavlja Milić.\n„Pošto su na vrlo čudan način ukinute neke političke emisije, svedoci smo i niza dokaza o novinarskoj samocenzuri – dodajmo tome i veoma težak materijalni položaj medija, došlo je do potpune estradizacije televizije. Ostao je veoma mali broj mali broj političkih programa,“ kaže Milić.\nUgledni balkanolog Danijel Server, ističe da vlasti u Srbiji moraju da se naviknu na ideju da mediji istražuju teže probleme društva, uključujujući korupciiju.\n„Prvi ću reći da novinari svoj posao moraju da obave na odgovoran način sa jasnim dokazima. Međutim, novinari imaju pravo da istražuju svaki problem i svaku osobu vezanu za taj problem. U demokratskim zajednicima to njihovo pravo je zaštićeno. Ukoliko prave greške ili su nedovoljno precizni u tom poslu, to se loše održava na njih same, ali nije na državi da odlučuje ko je dobar, a ko loš novinar,“ navodi Server.\nJelena Milić dodaje da je novinarsko istraživanje privrednih malverzacija u Srbiji posebno otežano. Po njenim rečima jedini poslovi u Srbiji su poslovi sa državom. Ona podseća da ulazak u Evropsku uniju podrazumeva visok stepen transparanetnosti.\n„Približavanje Evropskoj uniji, pa onda i članstvo podrazumeva sve više transparentih procesa kada su u pitanju ugovaranja velikih poslova , sve manje državnih pogodbi što je u poslednje dve, tri godine bio glavni modus operandi ove vlade, što sa nekim arapskim i drugim pregovarčima,“ navodi Milić.\nOna dodaje da se takvi sporazumi sklapaju bez pružanja ikakvog uvida javnosti ili drugim akterima koji su zainteresovani za pojedine poslovne poduhvate. Milić pritom podvlači da pri vredna reforma u Srbiji još nije usmerena prema ukidanju privrednih monopola i državnih subvencija, kao i jačanje borbe protiv korupcije.\nTakvi procesi su direktnom sukobu sa finanijskim interesima nosilaca vlasti, tvrdi Milić. Stoga je svaka medijska kritika dočekana kao atak na funkcionere, pa i samog premijera , kaže ona.\nDanijel Server podseća da je „obaveza predstavnika vlasti je da predoče tačne podatke radi informisanja javnosti.“\nMeđutim u post-autoritarnim društvima kao što je Srbija, ali i u ostalim zemljama u regionu, postoji iskušenje da se mediji disciplinuju, što je u suprotnosti sa demokratskim načelima, zaključuje Server.


Press Online :: Zanimljivosti :: ZAŠTO AMERIKANCI NE IDU NA BOLOVANJE? "Ako nisi na samrti, doći ćeš na posao"\nHilari Klinton neće biti jedina Amerikanka koja je ove nedelje otišla na posao bolesna, umesto da je ostala kod kuće. Uprkos dijagnostifikovanoj upali pluća, kandidatkinja demokrata uradila je upravo ono što milioni Amerikanaca čine svakog dana - ignorisala je sve simptome i odlučno odradila radni dan. Zbog čega se oni tako ponašaju?\nNikome nije dozvoljeno da bude bolestan. Bolest je slabost - kaže Lea En De Rigne, vanredna profesorka socijalnog rada na Univerzitetu Florida Atlantik.\nDe Rigne napominje da je u samoj srži Amerikanaca ideja dobrog i marljivog radnika. A nije da i imaju izbora. Naime, radnicima u SAD-u zakon ne garantuje plaćeno bolovanje.\nKvalifikovanim radnicima dozvoljeno je da uzmu do 12 nedelja za bolest ili rođenje deteta bez straha da će ostati bez posla - i mnoge kompanije će omogućiti svom osoblju nekoliko dana bolovanja kao deo paketa beneficija zaposlenog.\nAli pravilo je jednostavno - ako se ne pojaviš na poslu, nećeš dobiti plaćen taj dan, što je kobno za milione inače slabo plaćenih radnika.\nEvropa: Rigorozniji Britanci i darežljivi Holanđani\nZa razliku od SAD, u Holandiji su ipak vrlo darežljivi što se tiče plaćanja bolovanja. Tamo radnici mogu biti odsutni do dve godine i primaju 70 odsto plate čitav period, prema istraživanju koje je provela agencija "Glassdoor" u februaru.\nU Evropi je po tom pitanju najrigoroznija Velika Britanija, gde radnicima isplaćuju oko 88 funti nedeljno punih 28 nedelja.\nU Nemačkoj radnici mogu biti odsutni do godinu i po dana, s tim što 100 odsto plate primaju prvih šest nedelja, a kasnije zarada pada na 70 odsto od cele plate. U Norveškoj i Danskoj 100 odsto plate radnici na bolovanju primaju do godinu dana.\nU Švedskoj, Španiji, Belgiji i Austriji radnici mogu biti odsutni do godinu dana, a tokom tog perioda dobijaće od 50 do 100 odsto plate. Francuska pak nudi 50 odsto plate pola godine.\nU Švajcarskoj zakon o radu propisuje da poslodavac mora da nastavi da plaća radnike koji su na bolovanju najmanje tri nedelje. U Irskoj, bolovanje zavisi od svakog pojedinačnog ugovora radnika i poslodavca.\nAko je važan klijent, doći ćeš četvoronoške\nU SAD-u je gotovo četvrtina ljudi dobila otkaz ili im je time prećeno zbog vremena koje su proveli bolesni ili brinući se za bolesnog člana porodice.\nSituacija je posebno teška za žene koje brinu za svoju malu decu ukoliko se razbole, kao i za stare roditelje - govori De Rigne, čije istraživanje sugeriše da neke porodice potroše više novca na medicinske račune, jer odgađaju lečenje umesto da odmiruju.\nNo, čak i kad imaju mogućnost da uzmu bolovanje, mnogi Amerikanci to ne čine. Nikolas Seberger, 30-godišnji izvršni direktor prodaje iz Vašingtona.\n- To je nepisano pravilo. Tvoj šef ti neće reći da moraš da ostaneš duže, ali ako ćeš tačno u 17 sati otići sa posla nećeš dugo da potraješ. Ako se radi o nekom velikom klijentu ili seminaru, ukoliko nisi na samrti, ideš na posao tog dana - zaključuje.\nU Hrvatskoj naknada za bolovanje temelji se na prosečnoj neto plati u razdoblju od šest meseci koji prethodi mesecu u kojem je radnik bio bolestan. Naknada za bolovanje iznosi 100% od osnovice za naknadu plate ako je bolest posledica rata, nege obolelog deteta mlađeg od tri godine života, zbog transplantacije živog tkiva i organa, u slučaju medicinske izolacije i komplikacija tokom trudnoće. U svim drugim slučajevima naknada za bolovanje iznosi 70 % od osnovice za naknadu plate.\nNaknada za bolovanje isplaćuje se u celosti do oporavka ili do godine i po dana, zavisno šta nastupi ranije. Nakon tog razdoblja naknada se smanjuje za 50 %. Međutim, nema smanjenja naknade za određene teške bolesti. U slučaju nege članova uže porodice, trajanje nakade za bolovanje varira od 40 do 60 dana (zavisno o dobi deteta).


Qiblaj smjer za Vareš - Pronađi Qibla iz online mapa\nQibla Finder Countries Bosnia And Herzegovina Federacije Bosne i Hercegovine Vareš\nQiblaj smjer za Vareš\nAko želite pronaći Qiblaj pravac grada Vareš preko kompasa, koristite Qiblaj ugao ponuđen za vas iznad. Pronađite Qiblaj ugao napredovanjem kazaljke na satu dok se igla za kompas prikazuje sjeverno (N). Sada možeš da se moliš u pravcu kada se pojavi Qiblaj ugao.


Čokoladne profiterole | Dečji sajt\nZA TESTO 130 ml vode, 40 g maslaca ili margarina, prstohvat soli, 90 g oštrog brašna, 2 jajeta, 2 kašike kakaoa ZA FIL 250 ml mleka, 1 puding od čokolade, 50 g šećera, 20–30 g margarina, kesica šlaga\nZA PRELIV 100 g crne čokolade, 20 g maslaca, 50 ml mleka\nPosoljenu vodu prokuvajte, pa u nju dodajte maslac da se rastopi. Smanjite vatru, brašno pomešajte s kakaom, pa ga postepeno dodajte konstantno mešajući. Kad smesa počne da se odvaja od posude, sklonite sa šporeta i ostavite da se prohladi. Zatim umešajte jaja, pa kašičicom formirajte male loptice i ređajte ih u pleh koji ste obložili pek-papirom. Stavite pleh u rernu i pecite na 180 stepeni dvadesetak minuta. Izvadite pleh iz rerne i pustite da se profiterole skroz ohlade.\nZa to vreme skuvajte puding u mleku, pa, kad se zgusne i prohladi, u njega umešajte margarin i pripremljeni šlag. Profiterole punite filom uz pomoć šprica ili ih presecite napola i nafilujte. Zatim ih prelijte crnom čokoladom rastopljenom sa malo mleka i maslaca.\nfoto: mondo.rs, slovenskenovice.si


Veliko interesovanje za IPARD program | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Poljoprivreda > Veliko interesovanje za IPARD program\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović, pokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Čedomir Božić i predsednik Opštine Inđija Vladimir Gak obišli su u petak, 15. oktobra poljoprivredno gazdinstvo (PG) Aleksić u Novom Slankamenu. Aleksići su upoznali goste sa ostvarenim subvencijama u stočarstvu i mehanizaciji na republičkim, pokrajinskim i opštinskim konkursima namenjenih poljoprivrednicima.\nKako je istakao Nikola Aleksić, najstariji u domaćinstvu i pokretač poljoprivrednog gazdinstva, stočarstvom su počeli da se bave krajem sedamdesetih godina prošlog veka. Ljubav prema toj grani poljoprivrede preneo je na svih 11 članova domaćinstva i sada u okviru poljoprivrednog gazdinstva vode računa o 300 krava i teladi.\n– Sve kredite koje sam mogao, ja sa i iskoristio, a sva sredstva su iskorišćena u svrhe za koje su i namenjena. Situacija u stočarstvu nije najbolja ali nam resorno Ministarstvo i Pokrajinski sekretarijat pomažu. Ta sredstva su nam od koristi kao i premije za mleko – istakao je Aleksić i dodao da se svake godine u njihovom gazdinstvu broj grla povećava te da će uskoro izmestiti i modernizovati uzgoj stoke i proizvodnju mleka.\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović prijatno je iznenađen brojem grla u okviru poljoprivrednog gazdinstva Aleksić u Novom Slankamenu, gde je tokom obilaska istakao da je velika hrabrost širiti proizvodnju u vreme krize u mlečnom govedarstvu.\n– Veoma je važno što žele da izgrade svoju farmu, kupe novu opremu za mužu i država će im izaći u susret, jer imamo sredstva koja su za tu namenu opredeljena preko IPARD fondova- istakao je Nedimović.\nOn je dodao da je završen konkurs mera iz IPARD – a.\n– Interesovanje je zaista veliko, imamo čak 109 zainteresovanih farmi i ukupno 360 zahteva. U pitanju su investicije vrednosti preko 70,80 hiljada evra a povraćaj je oko 60 posto. Za manje farme ćemo do kraja oktobra sa Svetskom bankom realizovati takozvani konkurs za investicije u stočarstvu „50-40-10“, u okviru kojeg država izdvaja 50, Svetska banka 40, a 10 posto su sopstvena sredstva- objasnio je Nedimović i dodao da je, počev od 15. oktobra tekuće godine, premija za mleka sa sedam povećana na deset dinara po litri.\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu Čedomir Božić podsetio je prisutne da veliki broj paora sa teritorije opštine Inđija konkuriše za različite podsticaje, te da su i Aleksići njihovi korisnici.\n– Istakao bih da je veoma dobra saradnja između Sekretarijata i lokalne samouprave, te da trenutno realizujemo projekat izgradnje atarskih puteva vredan 20 miliona dinara – rekao je Božić.\nPredsednik Opštine Inđija Vladimir Gak se zahvalio ministru i sekretaru na poseti te istakao da pomenutu sremsku opštinu svi vide kao privredni centar, ali i da ta lokalna samouprava pet godina unazad intenzivno radi na razvoju i unapređenju poljoprivrede.\n– Ne mogu i ne treba svi da rade u fabrikama. Poljoprivredna gazdinstva i bavljenje stočarstvom su nešto što se prenosi sa generacije na generaciju. Primer su i Aleksići, ali imamo još takvih porodica u našoj opštini koje se bave stočarstvom i konstantno ulažu u proizvodnju. Svake godine izdvajamo iz lokalnog budžeta značajna sredstva za podsticaj poljoprivredne proizvodnje. Ove godine smo opredelili 34 miliona dinara i kroz program obezbedili sedam kuća za mlade bračne parove koji žive na selu- istakao je Gak i\nNakon obilaska poljoprivrednog gazdinstva Aleksić održan je sastanak sa okupljenim poljoprivrednicima iz Novog Slankamena na kojem se razgovaralo o tekućim aktivnostima u oblasti poljoprivrede i predstojećim konkursima.


Amela Terzić: Olimpijske igre vrhunac karijere | Sandzaknews\nAmela Terzić: Olimpijske igre vrhunac karijere\nReprezentativka Srbije u atletici Amela Terzi? izjavila je danas da u?eš?e na Olimpijskim igrama predstavlja vrhunac sportske karijere i da je “pozitivno uzbudjena” uo?i nastupa u Rio de Žaneiru.\n“Kvalifikacione olimpijske norme iste su za sve, uvek sam se pitala ho?u li uspeti da ih dostignem. Nemam veliku tremu, samo onu pozitivnu, jer nikada sa toliko želje nisam iš?ekivala takmi?enje i prvu trku. Želim samo da što bolje istr?im”, rekla je Terzi?.\nAtletska takmi?enja u Rio de Žaneiru na programu su od 12. do 21. avgusta, a Terzi? ?e ve? prvog dana nastupiti u kvalifikacijama na 1.500 metara.\nOva 23-godišnja srednjeprugašica završila je pripremni ciklus na Kopaoniku, a sre?u na takmi?enju u Brazilu poželeo joj je gradona?elnik Novog Pazara Nihat Biševac.\n“Naš grad ima?e dvoje olimpijaca, Amelu i njenog trenera Rifata Zilki?a, što je istorijski trenutak. Olimpijske igre su san, a oni su na ovaj na?in ostvarili snove ostalih sportista i trenera. Nadam se da ?e obradovati sve gra?ane Novog Pazara i Srbije”, naveo je Biševac.\nRifat Zilki? ?e prvi put biti na Olimpijskim igrama, iako je njegov atleti?ar Darko Radomirovi? pre 16 godina u Sidneju tr?ao deonicu od 1.500 metara.\n“Priznajem da imam tremu, poznato je šta predstavlja atletika na Olimpijskim igrama. Amela je jedina u našoj reprezentaciji ispunila dve norme, spremnija je u odnosu na ranija takmi?enja i da?e maksimum. Plasman u finale bio bi ravan medalji”, ocenio je Zilki?.\nLetnje olimpijske igre po?e?e 5. avgusta, a Amela Terzi? ?e sa svojim trenerom u Rio de Žaneiro otputovati dan kasnije.\nTagovi amela terzic, atletika, olimpijske igre\nKros RTS-a u Šapcu: Pobeda Amele Terzić


AvèneSun Minéral zaštitna kompaktna podloga bez kemijskih filtera SPF 50\nnijansa Beige 10 g\nnijansa Honey 10 g\nDostupno | Kod: AVE0782\nZaštitite svoje lice od sunčevih zraka još tijekom šminkanja. SPF 50 Avène Sun Minéral puder u kamenu bez kemijskih filtera pouzdano sprječava negativne posljedice UVA i UVB zračenja, a istodobno prekriva nedostatke i ujednačava. Izložite svoje lice suncu bez brige i s ugodnim osjećajem matiranog i prirodnog izgleda.\npruža koži zaštitu od sunčevog zračenja\nmaskira nedostatke, matira\nosigurava visoku vodootpornost\nujednačava ton boje kože\nne gubi zaštitni filter ni nakon dugotrajnog sunčanja\ntakođer pogodan za lice osjetljivo na sunce, kemijske filtere i parfeme\nmineralni filteri – vrlo visoka zaštita od sunčevog zračenja\nPre-tokoferil - zaštita od slobodnih radikala\nSPF 50 - vrlo visok faktor zaštite od sunca\nPrije boravka na suncu, nanesite Avène Sun Minéral zaštitni puder u kamenu u ravnomjernom sloju na lice. Ponovite aplikaciju prema potrebi - na primjer, prilikom brisanja, znojenja ili nakon kontakta s vodom.\nSastav Avène Sun Minéral\nWATER/AQUA/EAU, MINERAL OILPARAFFINUM LIQUIDUMHUILE MINÉRALE, GLYCERIN, PETROLATUM, STEARIC ACID, GLYCERYL STEARATE, SESAMUM INDICUM (SESAME) OIL, UREA, LANOLIN ALCOHOL, TRIETHANOLAMINE, HORDEUM VULGARE (BARLEY) EXTRACTEXTRAIT D'ORGE, CUCUMIS SATIVUS (CUCUMBER) FRUIT EXTRACT, HELIANTHUS ANNUUS (SUNFLOWER) SEEDCAKE, PROPYLENE GLYCOL DICAPRATE, SODIUM HYALURONATE, BUTYLENE GLYCOL, PENTYLENE GLYCOL, TRISODIUM EDTA, PHENOXYETHANOL, YELLOW 6 (CI 15985), YELLOW 5 (CI 19140), RED 33 (CI 17200) Proizvođač je odgovoran za sastojke proizvoda. Preporučujemo provjeru popisa sastojaka proizvoda izravno na njegovoj ambalaži zbog potencijalnih promjena.\nOcjena Avène Sun Minéral4


Top 3 puške za LaserTag | LaserWar.rs | Nova generacija lasertag igara!\nTop 3 puške za LaserTag\nLaserTag oprema koja je kreirana po uzoru na oružije koje se koristi ili se koristilo u vojne svrhe može se iznajmiti ili kupiti. Replike su toliko slične pravom oružiju da su neke napravljenje od istih delova koji se koristi za pravo oružije. To daje određenu dozu realizma celokupne igre kao i samim igračima. Čelična izrada uz novu tehnologiju izrade antene prijemnika neće smanjiti domet Bluetooth ili Wi-Fi odašiljača. Danas ćemo vam predstaviti 3 verovatno najbolje jurišne puške u našoj ponudi. Kao referentne karakteristike uzeli smo preciznost, pouzdanost, izdržljivost i kvalitet izrade.\nLaserTag replika AK-105 STEEL EDITION\nPrva puška za LaserTag koju ćemo vam predstaviti je AK-105 STEEL EDITION. Što se tiče opštih karakteristika replika je težine 3.5 kg. Dužina replike je 96 cm. Puška koristi litijumsku bateriju koja omogućuje i do 30h igre. Na selektoru paljbe postoje tri moda rada. Zakočeni odnosno kada je puška ugašena, kada se selektor baljba nalazi u gornjem položaju. Automackom, kada se ručica nalazi u srednjem položaju. I poluautomackom kada je ručica selektora paljbe u donjem položaju. Iz našeg iskustva na terenu sa ovom replikom za LaserTag možemo da kažemo da se izuzetno pokazala.\nIzdražavala je mnogobrojne padove igrača, kao i sve uslove igre, sunce, vlaga, sneg i to bez ikakvog oštećenja i problema u funkcionisanju. Ovu repliku u akciji na terenu sa jednim od naših instruktora možete pogledati na našem you tube kanalu. Nišani su izuzetno precizni na svim terenima kao i u noćnim i u dnevnim uslovima. Replika ima ultra glasan zvučnik kao i sistem repetiranja kao i na pravom oružiju što daje dodatni užitak. Ovu repliku za LaserTag možete pogledati na našem shop-u, za više informacija.\nLaserTag replika COLT M4A3 CENTURION ELITE EDITION\nOva LaserTag replika je napravljena od metala i specijalne plastike za oružije. Odlikuje se izuzetnom pouzdanošću i preciznošću. Dužina oružija se može prilagođavati uz pomoć teleskopskog kundaka. Replika izgleda maskimalno autentično čak se i pali pomoću prekidača koji je isti kao i na pravom modelu. Sistem repetiranja je takođe kao na pravom COLTu AR-15 platforme. Kako ova puška izgleda na terenu možete pogledati na našem you tube-u kanalu.\nKao napajanje koristi litijumsku bateriju. Dužina je 92 cm, dok je težina 2.73 kg. Efektivni domet je i do 250 metara. Ova laser tag replika ima na sebi fabričke pikatini šine. One omogućuju dodavanje lampi, optičkih nišana, lasera i drugih dodataka koji bi igru učinili zanimljivijom. Savršena za ljubitelje suptilnog i taktičkog ratovanja, dok je sa druga strane veoma izdrzljiva na mehanička oštećenja. Može da se koristi u svim uslovima LaserTag igre kao i na svim terenima. Ovu repliku možete pogledati i naručiti iz našeg shop-a.\nLaserTag replika AK-12 IRBIS STEEL EDITION\nLjubitelji autentičnih LaserTag oružija mogu slobodno da nabave AK-12 IRBIS jurišnu pušku. Izrađena od komponenti koje se koriste u izradi pravih modela, maksimalno je autentična. Ova LaserTag replika privućiće pažnju svih igrača gde god da igrate, što svojim izgledom, što kvalitetom izrade. Čelično telo replike čini je faktički neuništivom i otpornom na sve situacije u kojima se igrač može naći. Dok je korišćenjem specijalne plastike smanjena ukupna težina samog oružija.\nRučica selektora paljbe koja se koristi za prebacivanje automackog i poluatomackog režima paljbe, služi i za paljenje. Sistem repetiranja je na ručici kao i kod pravog modela. Ova LaserTag puška ima sklopivi kundak koji je rađen po uzoru na američke modele. Zadnji deo kundaka je gumiran tako da prijanja uz rame i ne klizi. Četiri pozicije razklopivog kundaka omogućuju 7 cm rasklapanja u dužinu. Efektivan domet ove LaserTag puške je od 250 metara do 300 metara. Dužina je od 72 cm do 96 cm, dok je težina replike 3.9 kg. Replika koristi litijumsku bateriju koja pruža i do 30 sati igre. Ovu kao i ostale replike možete pogledati ili naručiti na našoj shop stranici.\nDanas smo vam predstavili tri, po našem mišljenju najbolje jurišne puške za LaserTag. Iz našeg iskustva na terenu sa ovim replikama i iskustva klijenata garantujemo kvalitetnu zabavu kao i kvalitet ovih LaserTag replika. Pratite naše aktivnosti sa puno slika i snimaka na na našoj laserwar instagram stranici kao i na našem laserwar facebook profilu.


Turkish Airlines povećava broj letova od Istanbula do Podgorice – Smagazin\nKompanija Turkish Airlines tokom leta planira povećati frekvenciju letova prema državama bivše Jugoslavije. Povećanje broja letova prema BiH, Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori dolazi paralelno s kompletiranjem i potpunim aktiviranjem novog istanbulskog aerodroma 3. marta. Kada je u pitanju Podgorica, Turkish Airlines će broj linija za Podgoricu povećati na 14 nedeljno.\n“Turkish Airlines trenutno leti prema svim glavnim gradovima regiona kao što su Beograd, Sarajevo, Podgorica i Ljubljana. Pre nego što odlučimo da uvedemo novu rutu ili povećamo frekvencije unutar naše mreže, naš tim stručnjaka provodi niz studija koje se fokusiraju na različite aspekte i uzimanje u obzir uspešnosti naših postojećih destinacija, što takođe ima odlučujuću ulogu u širenju mreže. Osim toga, važno je uzeti u obzir promene na tržištu i imati inicijativu “, rekao je direktor Turkish Airlinesa za Hrvatsku, Ugur Cantimur.\nIzvor: Ex-Yu Aviation


» MTS U NAORUZANJU RV I PVO » Vazduhoplovi » BUCKER Bu-131 JUNGMANN\n1 BUCKER Bu-131 JUNGMANN taj Čet Okt 13, 2011 2:49 pm\nMalo je poznata činjenica da je prvi pilot koji je prebegao na stranu Partizana to uradio još 1941g\nTri aviona Jungman su iz Zagreba preletali za Sarajevo 15 XI 1941g.Jedan od pilota ,Nikola Sekulić se odvojio ,i sleteo kod Prnjavora. Po sletanju je na brzinu sakrio avion i krenuo da traži Partizane,koji su po dogovoru bili u blizini.Nije ih našao ,pa se potraga odužila,a za to vreme meštani su otkrili avion i,misleći da je ostavljen, sve što su mogli su poskidali.Avion je bio potpuno onesposobljen za let.(negde se može naći da je avion odmah po sletanju bio onesposobljen za let i kasnije uništen).Pilot je ostao u Partizanima kao borac.\nOvaj avion se pojavio na ovim prostorima pred II S.R. Jugoslovenska vlada je četrdesetih godina pokušala da obezbedi što bolje naoružanje,pred rat koji je bio neminovan.Kupovala je gde god je bilo moguće.Prvi izbor je bila Velika Britanija,ali to nije bilo moguće jer je bila u ratu.Tako da su ,u skladu sa politikom približavanja Nemačkoj,na kraju kupovali od nje.Prema ugovoru izmedju Kraljevine Jugoslavije i Nemačke , do marta 1941g isporučeno je 100 aviona Bucker Bu -131, i drugi vazduhoplovni materijal.Verovatno je pre toga jugolovenska vojska kupila četrdesetak ovih aviona.Avione je montirala fabrika UTVA iz Pančeva.Do početka rata svi avioni su bili završeni ,ispitani i predati JKRV.\nU aprilskom ratu neki od aviona su uništeni ,ali je i zarobiljen veliki broj .Nemci su neke predali saveznicima, a neke su zadržali,Talijani su zarobili 39 aviona.\nJedan od zarobljenih na zemunskom aerodromu\nPrve avione koji su dobili Hrvatsko zrakoplovstvo su bili Jungmani ,oni koji su se zatekli na hrvatskim aerodromima,kasnije su ih dobijali od svojih saveznika.Od Talijana su dobili VI 1943g,nakon dugo pregovora, 34 aviona medjutim ,ovi avioni su bili jugoslovenskog porekla i puno korišćeni u pilotskim školama,tako da su bili prilično istrošeni.Iako ovi avioni nisu bili od borbenog značaja ,ipak su sa njima održavali vezu,prevozili kurire,pa čak i dopremali vojnu opremu .Ukupno je bilo 44 aviona u vazduhoplovstvu NDH.\nJedan na Jelačićevom trgu u Zagrebu 1944g\nA onda su krajem 1943g usledili preleti.\nSa Jungmanom je pilot Klokočovnik Josip preleteo iz Zagreba na letelište kod Žumberka 9 X 1943g i sleteo kod Svete Jane.Istog dana je Načelnik štaba 13 Proleterske Brigade Miljenko sa njim preleteo u Sloveniju blizu Metljike i Črnomelja.Tu je sakriven i obezbedjen.Ne zna se šta je bilo sa ovim avionom.\nOsvajanjem Banja Luke i aerodroma u blizini ,zarobljena su ,pored ostalih,i najmanje dva Bu 131,od kojih je jedan neispravan.Od ispravnih i popravljenih aviona je formirana eskadrila 5 korpusa.Mehaničari su kvar na Bu 131 brzo popravili i korišćeni su u napadu na tvdjavu Kaštel i izvidjanje.Zbog dolaska jakih neprijateljskih snaga Partizani se povlače , i avioni, medju kojima je bio i Jungman, se prebaziraju na aerodrom kod Sanskog Mosta.Prilikom povlačenja je samo deo aviona prebaziran ,jer je eskadrila kasno dobila naredjenje da se pakuje,tako da su samo spremni avioni u žurbi poletali a i malo rezevnih delova i goriva poneto.\nPo naredbi Štaba petog korpusa 20 X 1943g je osposobljen aerodrom Ćurčića Lug kod Bugojna za prihvat savezničkih aviona.Oni su za Partizane donosili veoma važnu ratnu opremu,a odnosili ranjenike.Tada su i avioni sa partizanskog aerodroma kod Sanskog Mosta,pa i Bu131 preleteli na taj aerodrom .Bilo je neophodno da se što pre dopremi ratni materijal partizanskim jedinicama,pa su to radili avionima.\nJungman je do tada obavljao i kurirske i izvidjačke letove,ali je često bio napadan sa zemlje,tako su došli na ideju da ga naoružaju. Mehaničari su kod sedišta postavili nemački puškomitraljez,a postavljeni su i nosači za bombe,u nedostatku pravih aviobombi koristili su minobacačke granate.Cela improvizacija se pokazala kao uspešna,i avion je korišćen za borbene zadatke. To je bio jedini avion ovog tipa koji je naoružan u svetu.\nJedan Bu131 je preleteo iz hrvatskog zrakoplovstva ,9 X 1944g,i spustio se na put Pakrac-Daruvar gde su se nalazili Partizani, taj avion je bio maskirno obojen,a jedan V 1945 na aerodrom Zadar.\n21 IV 1945 prebegao jedan iz Banja Luke u Benkovac Bu 131C,a 6 IV 1945 jedan iz Zagreba prebegao Partizanima u Glinu.\nU toku rata od 1943-1945g Parizani su koristili 6 aviona Bu131\nU glavnoj aeroplanskoj radionici ,koja je bila u sklopu VOC-a,su posle rata opravljani ovi trofejni avioni.Teško su nalazili delove,pa su se snalazili,recimo nisu mogli da nadju repni točak tako da je on pravljen od drveta.To je bila iprovizacija iz nužde ,ali je omogućavala dvadesetak letova do zamene.Pored ovoga vršili su razne zamene delova.\nPosle rata je nabavljeno još ovih odličnih aviona i korišćeno je od 1945-1948 u Ratnom vazduhoplovstvu za obuku pilota.Nakon toga predati su Vazduhoplovnom savezu.\n2 Re: BUCKER Bu-131 JUNGMANN taj Čet Maj 01, 2014 3:09 pm


Prvo Srbi, a onda Ronaldinjo: Novosađani osvojili zlato na Evropskom tekbol turniru | NSU\nIstaknuto Prvo Srbi, a onda Ronaldinjo: Novosađani osvojili zlato na Evropskom tekbol turniru\nPrvo Srbi, a onda Ronaldinjo: Novosađani osvojili zlato na Evropskom tekbol turniru\nFoto: SRBTEQ media\nItalijansko mesto, Červija, dočekalo je neke od najvećih sportskih zvezda u konkurenciji muških parova i mešovitih parova, čime je započela evropska turneja u tekbolu. Novosađani su u Italiji odbranili boje Srbije, osvojivši zlato i srebro\nMeđu ambasadorima tekbola u svetu su Ronaldinjo, Galas, Pujol, Simao, Nuno Gomes i Pires, kao i Mesi, Nejmar, Mbape, Matić, Modrić, Hazard, Kutinjo, Lukaku i Zidan.\nSrpski reprezentativci Nikola Mitro i Bogdan Marojević osvojili su zlato, pobedom aktuelnog svetskog šampiona u dublu, Čabe Banjika i Adama Blažovića iz Mađarske, rezultatom 5-12, 12-8, 12-5.\nPored osvojenog zlata, Nikola Mitro i Maja Umićević uzeli su srebro u kategoriji miks-dubl.\nNa do sada održana tri Svetska tekbol prvenstva, Mitro i Marojević poneli su titule\nsvetskih šampiona i vicešampiona 2018. i 2019. godine, a Robert Vizi, operativni menadžer, za NS Uživo sa ponosom govori da su dostigli vrh Evrope i da ih uspeh tek čeka.\n-Sada smo na vrhu evropskog tekbola, radimo dosta na tome da tekbol bude vidiljiv kod nas, kao što je u svetu. Ekipa koja je sada pobedila na Evropskom prvenstvu, su i pobednici na čelendžeru i oni idu na Svetsko prvenstvo ove jeseni. Posle evropskog vrha idu na svetski vrh- rekao je Robert.\nOvog leta tokom dvodnevnih turnira u tržnim centrima “Promenada” u Novom Sadu i “Galerija” u Beogradu u junu i avgustu, Marojević, Mitro i Umićević izborili su se za čast da ove jeseni predstavljaju Srbiju na Svetskom tekbol prvenstvu, pa ih sada očekuju dalji\nOčekuje se da će 2028. godine u Los Anđelesu, tekbol postati i olimpijski sport, a Vizi to komentariše kao veliku mogućnost, iako ovaj sport postoji sedam godina.\n-Sva je prilika da će tako biti, jer je za kratko vreme došlo do toga da ima 114 nacionalnih saveza, a među promoterima su i najpoznatija imena svetskog fudbala. Naš ambasador u Srbiji je Nemanja Matić, fudbaler Mančester Junajteda. Tekbol ima definitivno ozbiljnu perspektivu u našoj zemlji- istakao je Vizi.


Apelacioni sud ukinuo presudu Šaranoviću, ali on ostaje u pritvoru | Analitika - Informativni Portal\nApelacioni sud ukinuo presudu Šaranoviću, ali on ostaje u pritvoru\nApelacioni sud Crne Gore ukinuo je presudu kojom je Marko Šaranović osuđen na 14 godina zatvora zbog ubistva Dragana Bećirovića aprila 2011. u Budvi, ali on i dale ostaje u pritvoru, objavljeno je na sajtu Apelacionog suda.\nObjavljeno: 17. 01. 2018 - 11:35 Promjenite veličinu teksta: A A A\nApelacioni sud 28. 11. 2017. godine je donio rješenje kojim je odlučeno da se uvažavaju žalbe Višeg državnog tužilaštva u Podgorici, optuženog Šaranović Marka i njegovog branioca da se presuda Višeg suda u Podgorici od 20.06.2017. godine u cjelosti ukida i predmet vraća prvostepenom sudu na ponovno suđenje.\nBranilac optuženog Šaranovića Borivoje Borović, tada je tražio da se zbog nedostatka dokaza preinači presuda i njegov klijent oslobodi.\nSudije Apelacionog suda ispitale su da li još stoje razlozi za pritvor prema navednom optuženom.\n"Apelacioni sud je donio rješenje Kž.br. 120/17 od 28.11.2017. godine, kojim je produžen pritvor optuženom Marku Šaranoviću, zbog osnovane sumnje da je kao saizvršilac izvršio krivično djelo ubistvo, koji pritvor mu je određen rješenjem sudije za istragu Višeg suda u Podgorici 19.08.2016. godine, posljednji put produžen nakon izricanja prvostepene presude od 20.06.2017. godine, a po ovom rješenju ima trajati do dalje odluke suda. Pritvor je optuženom Marku Šaranoviću produžen po pritvorskom osnovu iz čl. 175 st. 1 tač. 1 ZKP i protiv ovog rješenja žalba nije dozvoljena", navode iz suda.\nPrema optužnici Šaranović je 10. aprila 2011, u naselju Golubovina u Budvi, zajedno sa nepoznatim osobama ubio Bećirovića.\nTagovi: šaranović Apelacioni sud


Raiffeisen Spektar - Raiffeisen Banka\nPočetnaStanovništvoOsiguranjeŽivotno osiguranjeRaiffeisen Spektar\nKAKO MOGU DA ZAKLJUČIM RAIFFEISEN SPEKTAR OSIGURANJE?\nDobre odluke menjaju život!\nŽivotom ne možemo dirigovati, a vreme protiče svejedno. Zato pomislite što pre, da samo Vi imate moć da promenite stvari i svoje vreme ispunite trenucima za pamćenje.\nKad birate životno osiguranje, važno je da se odlučite za ono koje Vam daje osećaj sigurnosti – za više osmeha i trenutaka bez briga. To je Raiffeisen Spektar – životno osiguranje!\nKOJE PREDNOSTI MI PRUŽA IZBOR RAIFFEISEN SPEKTAR OSIGURANJA?\nRaiffeisen Spektar u prvi plan stavlja zaštitu Vašeg života i Vaše porodice. Prilagođen je potrebama za sigurnošću I zaštitom u dinamičnoj sadašnjosti i neizvesnoj budućnosti. Ono garantuje zaštitu tokom celog perioda trajanja osiguranja – zaštitu porodice u slučaju nepredviđenih situacija,zaštitu životnog standarda u trećoj životnoj dobi, ispunjavanjeposebnih ciljeva kao što su školovanje dece, njihovovenčanje, putovanja...\nProgrami životnog osiguranja za sigurnu budućnost Vaše porodice, prilagođeni su savremenim potrebama za zaštitom i štednjom:\nKOMPAKT je program koji obezbeđuje dugoročnu sigurnost i finansijsku zaštitu za celu porodicu u slučaju nepredviđenih događaja.\nOPTIMUM program podrazumeva dugoročnu sigurnost i finansijsku zaštitu u slučaju nepredviđenih događaja, kao i zaštitu u slučaju povreda, koje za posledicu imaju trajni invaliditet i lom krupnih kostiju i zglobova.\nPREMIUM podrazumeva kompletna navedena pokrića osiguranja života, uz dnevnu novčanu naknadu za boravak u bolnici usled bolesti, nezgode ili porođaja, kao i mogućnost ugovaranja dopunskih osiguranja - novčana naknada za slučaj loma kostiju i zglobova, kao i hirurških intervencija.\nTEŽE BOLESTI program koji obezbeđuje dugoročnu sigurnost i finansijsku zaštitu za celu porodicu u slučaju nepredviđenih događaja i nastupanja težih bolesti.\nUz napred navedene pakete moguće je ugovoriti i dopunske rizike, koji će vam pružiti dodatnu zaštitu.\nRaiffeisen Spektar je najbolje rešenje za sve koji vode računa o svojoj budućnosti i zdravlju, ali i o budućnosti svojih najbližih. Možete da ga odaberete ukoliko imate 14 do 70 godina starosti u trenutku zaključenja osiguranja, a najviše 75 godina u momentu isteka osiguranja. Ukoliko odaberete paket sa rizikom nastupanja težih bolesti, pristupna starost je od 14 do 55 godina, a istek u 65. godini života.\nUgovor se može zaključiti na period od 5 do 30 godina, a za slučaj nastupanja težih bolesti, na period od 5 do 25 godina.\nValuta ugovaranja, plaćanja i isplate\nDinamiku plaćanja možete da birate sami – i to mesečno, kvartalno, polugodišnje ili godišnje.\nSve što vas zanima o Raiffeisen Life osiguranju možete da saznate ako se obratite svom bankaru.\nSvoju budućnost počnite da planirate još danas!


srbijasport.net - Vesti - Fudbal - Derbi u Karadjordjevom parku\nUtorak, 13.11.2018 05:51\n20.08.2010 Đ. Kuzeljević 3023\nU subotu 21.08.2010. sa početkom u 17:30h na stadionu u Karađorđevom parku će se odigrati derbi 2. kola Prve Lige Srbije između Zrenjaninskog Banata i Novog Pazara. I jedni i drugi žele da iz ove utakmice izvuku povoljan rezultat, ova meč se smatra derbijem 2. kola Prve Lige Srbije, što je dodatni motiv igračima obe ekipe da što bolje odigraju.\n-Sigurno je da će ovo biti veoma uzbudljiva fudbalska predstava i da će publika na stadionu u Karađorđevom parku imati šta da vidi, zato pozivamo navijače da u što većem broju dođu i podrže Banat u ovoj veoma teškoj utakmici - rekao je Generalni sekretar Banata Gašpar Salma.\nJedan od najboljih u redovima Banata na premijeri u Lučanima brzonogi napadač Predrag Jeremić kaže:\n- U goste nam doalazi snažan i kvalitetan protivnik koji je istakao svoje ambicije za prolazak u Superligaško društvo, tako da znamo da moramo pružiti maksimum znanja i borbenosti kako bismo tako kvalitetnog protivnika savladali. Fudbaleri Banata očekuju odziv i Zrenjaninske publike čija bi pomoć bila dragocena u tako značajnom meču.\nFudbal Muškarci Prva liga Srbije Banat Novi Pazar Srbija Srednjobanatski okrug Zrenjanin\nPančevci na svom terenu savladali Zrenjanince\nPrijateljska utakmica: Banat - Inđija 0:2\nPijateljska utakmica: Inđija – Banat 0:0\nDelegiranje SLV: Pantović u Zrenjaninu, Jocović u Novom Bečeju\nRemijem u Banatskom Dvoru fudbaleri Sloge stavili tačku na ovu sezonu\nŠamar beogradskom fudbalu\nKolubara 0 : 1 BASK\nNovi Sad 1 : 0 Bežanija\nZemun 2 : 2 Radnički 1923\nSrem 0 : 0 Radnički (S)\nBanat 2 : 1 Novi Pazar\nNapredak 1 : 3 Mladost (L)\nDinamo 1 : 0 Mladi radnik\nSinđelić 0 : 1 Big bul Radnički\nProleter (NS) 1 : 2 Teleoptik\n1 Teleoptik 2 2 0 0 6\n2 Big bul Radnički 2 2 0 0 6\n3 Banat 2 2 0 0 6\n4 Zemun 2 1 1 0 4\n5 Radnički 1923 2 1 1 0 4\n6 Proleter (NS) 2 1 0 1 3\n8 BASK 2 1 0 1 3\n9 Novi Sad 2 1 0 1 3\n10 Bežanija 2 1 0 1 3\n11 Mladi radnik 2 1 0 1 3\n12 Dinamo 2 1 0 1 3\n13 Srem 2 0 2 0 2\n15 Radnički (S) 2 0 1 1 1\n16 Napredak 2 0 0 2 0\n17 Sinđelić 2 0 0 2 0\n18 Kolubara 2 0 0 2 -3


Ljekovi preko kompjutera\n�ta se de�ava kada u bolnici zamijene pacijente, pa gre�kom operi�u nogu nekome ko je do�ao zbog operacije krajnika? Pa, taj siroma�ak mora ponovo na operaciju, valjda. Ovakve gre�ke, na �alost, de�avaju se. Ne prečesto, srećom.\nSada su u većini bolnica u Velikoj Britaniji smislili kako da rije�e ovaj problem. Svi bolesnici kada uđu bolnicu dobiju elektronsku narukvicu koja je povezana s glavnim kompjuterom u bolnici. U kompjuter se unose svi podaci: ime, bolest, ljekovi, testovi i slično. Ljekari i medicinske sestre ne moraju ni�ta da znaju o pacijentu, dovoljno je da očitaju njegovu narukvicu.\nNeki bolesnici se �ale da se sa narukvicom ne osjećaju kao ljudska bića već kao roboti, ali većina misli da će ovako biti sigurnije. Jo� samo da neki �aljivd�ija tokom noći ne zamijeni narukvice cimerima u svojoj sobi.


Tema: ASTROLOZI! pomozite mi da odaberem...\n26.04.2006., 15:20 #1\n[FONT=Comic Sans MS]Caos svima!\nHtela bih da krenem u neku skolu astrologije,mislila sam da se prijavim za AspektAstro skolicu cula sam sve najbolje o njima (a i zbog Draganceta ops: ).Sta vi kazete valja li to nesto ili znate za bolje?\np.s.Necu kod Imsiragica,ide moja drugarica i ne svidja mi se ni malo a i + nemam parica za to planinarenje ops:\n26.04.2006., 20:41 #2\nRe: ASTROLOZI! pomozite mi da odaberem...\nOriginal postavio Torokusa\nA sto nebi otisla kod profesore Nikole Stojanovica?\nMislim da nema bolje skole od njegove...\n27.04.2006., 14:56 #3\nDa nije on los ali za ljude koji imaju barem neko relativno osnovno znanje,a ja nemem nikakvo pravi sam pocetnik.Planete u poljima moja zdnja tacka znanja\n28.04.2006., 19:18 #4\nJa sam kod Nikole u skoli upoznala mnogo ljudi koji nisu nikada ucilli astrologiju.\nMislim da je najbolje kada covek krene u skolu prazne glave,odnosno kada nema pred znanje,jer na taj nacin ucis od samog pocetka pravilno.\nTo ti je isto kao kada ucis da pises strani jezik,pa kada si jednu rec pogresno naucio i onda pokusas pravilno da je napises uvek imas problem,uvek ces prvo kranuti da je napises onako kako si prvo naucio......\n29.04.2006., 13:54 #5\nMa super je to,nego znam ja koliko kosta to "planinarenje" a opet kapiram ne moze on da zna vise od bilo kog drugog astrologa koji drzi skolu.Ne bi valjda drzali skolu i ucili tolike ljude da ne znaju isto.E sada on ima cenu,ne kazem zasluzio je verovatno nije sebi ime izgradio a da je los.Samo sto ja ne zelim da se bavim astrologijom i radim to profi kao ti,nego bih samo da znam nesto vise od prosecnog i za svoju dusu da naucim.\nNe znam,AspektAstro je najminimalnija cena koju sam nasla (na netu do duse),ali o[pet zato se malo i kolebam...zasto su tako jeftini?\nMa da znam neke ljude iz Aleksandrine klase,ove zadnje koja je izasla i mogu ti reci odusevljeni su Pa sad ko ce ga znati?\nMislila sam vas da pitam,mozda je neko od vas zna?! Zar se ne poznajete vi astrolozi medjusobno?\nOpet vi cete sa vasim znanjem bolje proceniti kvalitet programa i njeno umece od mene i ljudi koji su vec pristrasni njoj jer su proveli sa njom dva meseca tri.Rece mi ona Jovana Gajic da svako brani svog ucitelja i da ti nikada nece reci da je los-iz prostog razloga sto je on od njega ucio.\nDajte malo pomoziote,ja se vec prijavila kod Aleksandre\n29.04.2006., 22:41 #6\na jel u ovoj promotivnoj kampanji mi treba da te odgovaramo od Aleksandre? ne razumem.\nPoslednji put ažurirao/la Mady : 29.04.2006. u 22:57\n29.04.2006., 23:24 #7\nJa sam godinama sve sam ucila. Ni u cijoj skoli nisam bila - niti planiram. Mislim da covek step by step moze ste sam samo predano. Koliko je dobro otici kod nekog ucitelja toliko i nije. Ja godinama sve njih posmatram citam , studiram i formiram sopstveni stil. Cula sam mnoge ljude, te ovaj je ne zadovoljan ovim te ovaj onim astrologom. Neko ne razume Imsiragica, neko ne razume Stojnaovica, Ovom je dosadan Radovic ne moze da ga slusa. Dok ti isprobas ko tebi pase stip novcem si mogla da nakupujes knjige svih njih i da ides na njihova javna predavanja. A po najvise da sedis kuci, citas i vezbas.\nJa sam barem sam svoj majstor ;-)\n29.04.2006., 23:31 #8\n[font=Arial]A Mile Dupor ?!? :shock: [/font]\n30.04.2006., 00:04 #9\nPa idi ti kod njega na casove, znas\n30.04.2006., 16:20 #10\n[FONT=Comic Sans MS]Ma u pravu si ti :-) nego kazu neki da to ne valja kada sam ucis...ne znam.Meni je prva ideja bila da nadjem astrologa koji drzi privatne casove pa da mogu sama (u cetiri oka) da pitam ono sto me zanima da ne moram da slusma sve,mislim neke pocetke koje ja mislim da znam. Ali opet kazem,nije meni to da bih radila kao astrolog pa mi je bas preskupo da dajem 15-30 E za cas :shock:\nA nije mi ni sve jedno ko ce da me uci,zato sam vas pitala sta mislite...?\nMislis da je najpametnije da se bacim na ucenje sama? Ne znam od cega da pocnem,mioslim da ipak ima pravila i tu kako poceti,s kojom knjigom,od kojih predavanja?\nA jeste culi za te astrologe koji gostuju na Astro vecerima u klubicu?\nJa sam cula samo za Ruzicu Rakocevic (barem mislim da jesam?) jer ona bila na "kosavi"?Plava zena,starija,javljala sam joj se...?\nPa tu su najavljeni Branko Zivotin,Sinisa Popov,Zorka (?),Nela (Jovanovic?),Sasa Colic,naravno Aleksandra i ne znam ima ih jos tu i iz hrvatske,skoplja... ne mogu da se setim...znate li za njih?\nSta mislis da krenem na ta predavanja? i koju knjigu prvo da kupim?[/FONT]\n30.04.2006., 16:26 #11\n[FONT=Comic Sans MS]Sto si ti tako negativna?\nNe treba da me odgovaras,samo sam zatrazila pomoc? Nije lako danas izvaditi ni 200 din. a ne 3500 din. za nesto sto smatras hobijem?\nJa radim dva posla,da bih zaradila i to ni malo laka,samo sam zatrazila savet jer sam mislila da vi morate da se znate?!\nNikoga ja ne promovisem,a sada necu na spicum da ti dolazim zato sto si tako negativna... :???:\nNemam ja razloga da nekoga promovisem,znas! :mad: [/FONT]\n30.04.2006., 16:30 #12\n[FONT=Comic Sans MS]Covek,on je pokojan!\nNe znam jer si ti to zeleo da budes duhovit...? Nije bilo smesno. [/FONT]\n30.04.2006., 18:46 #13\nRuska sa Kosave je moja koleginica, a nisam sigurna da ona drzi neke casove. E, bas je pitam. Ne znam za to!\nNe drze svi koji se pojavljuju u medijima casove :-P\n30.04.2006., 22:37 #14\nNikoga ja ne promovisem,a sada necu na spicum da ti dolazim zato sto si tako negativna... :???: Nemam ja razloga da nekoga promovisem,znas! :mad: [/FONT]\nma "simpatican" marketing, malo je isuvise ocigledan, to je sve. niko te zaista ne tera da dolazis, zasto mislis da si tamo neophodna?\n01.05.2006., 00:53 #15\n[FONT=Comic Sans MS]Blago tebi koliko si ti bolesna...??? Pa posto ti niko nije neophodan tako ce svi i da ti dolaze...zao mi je sto sam uopste i mislila da su na Spicumu najbolji astrolozi...vidim ima licemera I sada cu da ih promovisem,cisto da vidis kako se to radi! ;-) [/FONT]\n01.05.2006., 01:06 #16\n[FONT=Comic Sans MS]A jeste to ta plava zena?! ODLICNA JE!!! koleginica? Onda sam i tebe gledala,ne?\nNe,nisi ti mene razumela za nju sam procitala da gostuje u klubicu na "astroloskim vecerima",a ako drzi casove privatno,jos bolje! Obavezno me obavesti,prva se prijavljujem!(samo sredi mi nesto "kolegijalno" ispod 15 E ;-) )\nI ne rece ti meni koju knjigu da kupim :-( ?[/FONT]\n01.05.2006., 02:55 #17\nAuu ala se zahuktalo ovde\nJa ne kapiram, sto si toliko sumnjicava povodom skole nije mi jasno? Rekla si da znas ljude koji su isli kod Alexandre i koji su bili zadovoljni, pa sto ne probas, uostalom mislim da sam ti napisala u privatnoj poruci, da razlicitim ljudima odgovaraju razlicite knjige, razliciti profesori, razlicite metode ucenja.\nVideces to kasnije kada malo budes zasla u astrologiju. Svaki astrolog vremenom razvija svoj stil. Ako ti je frka zbog novca, onda idi na varijantu casova. Stvarno nema drugog resenja.\nHocu da ti kazem da nije sustina u tome da li mi koji se bavimo poducavanjem imamo dovoljno znanja, jasno je da ako je neko prihvatio odgovornost da uzme pare ljudima, ima dovoljno znanja da sprovede nastavni program koji je odredjen, ali se radi o tome sto u astrologiji kao i svakoj drugoj nauci i profesiji postoje razni pravci. Za pocetak treba da se odlucis za pravac/posebno ako si pocetnik. I dalje postoje neke stavke oko kojih se pojedini astrolozi ne slazu.\nZnaci trebala bi da pocnes sa ucenjem natalne astrologije jer je to osnova. Zato sam ti rekla da je skola Nikole Stojanovica sjajna, jer i totalni laik moze da savlada tumacenje natalne karte za vreme njegovog kursa.\nNe znam sta vise da ti kazem stvarno :-P\n01.05.2006., 07:12 #18\nto "tapsanje po ramenima" i rad na necijoj sujeti je tako ocigledno i ne funkcionise kod svih.\n01.05.2006., 12:07 #19\nOriginal postavio AstroWorld\n[FONT=Comic Sans MS]Kako da dodjem do Nikole Stojanovica?\nImas li broj telefona ? Molim te da mi posaljes...\nAh da,sumnjicava sam zbog njenih godina [/FONT]\n01.05.2006., 12:52 #20\nIdi na njegov sajt, tamo imas informacije o skolici i telefon i mail.\nA godine nista ne znace veruj mi, imas maltene baba i deda koji se astrologjom bave po 50 godina pa veze nemaju sa zivotom, ja sam godinu dana mladja od Alexandre, a skromno ti mogu reci da jako mnogo znam i da sam veoma sigurna u svoje znanje.\nPoslednji put ažurirao/la EIIe : 23.01.2009. u 06:28 Razlog: brisanje linka\n02.05.2006., 21:44 #21\nRusku sam danas pitala. Ne drzi nikakvu skolu astrologije! Nikada nije imala skolice. Kazem ti da nije pravilo da ljudi koji se pojavljuju na televiziji imaju skole astologije.\nMene nisi gledala na kosavi ,ja ti se ne slikam jos uvek.\n02.05.2006., 21:54 #22\nMa nemojte misliti da pojavljivanje na tv-u nesto govori u prilog kvalitetu ili znanju jer to zaista nema nikakve veze sa istinom. Neko ima zarku zelju da promovise sebe, a neko ne zeli da ga danas/sutra prepoznaju na ulici kao astroTVstar... Ima ljudi za koje niste nikada culi a super kvalitetno rade svoj posao. Jednako cete se krstiti sta sve neko moze reci tokom gostovanja u emisiji i u neverici odmahivati glavom "koju je on astrologiju uchio..."\n02.05.2006., 22:51 #23\n[FONT=Comic Sans MS]Jao,ne "citas" me sta ti pisem... :-? Pitaj ti nju jer ona gostuje na "Astroloskim Vecerima" u klubu citalaca ovo sto organizuje aspektastro od sedmog maja...ja bi da idem nju da slusam tad...to mene zanima!!! :shock:\nI kazi kako se ti zoves ja pratim te emisije na kosavi i mostu...a moram ti reci ja ovako laik pa vidim da neki nemaju veze s blagom vezom od tih astrologa.Cak su mi jednom kad sam zvala astroloski o42 rekli dve razlicite price njih dvoje...al` nema veze :wink: Nego tu se slazem sa ovo "ludom kravom"[/FONT]\n03.05.2006., 23:22 #24\nMa ne slikam se po mostovima i vetrustinama\nAl imam mesec konj neptun na ascedentu, pa neki ne veruju da odolevam iskusenju.\nNe diraj mi kravicu ovu ludu, to mi je isto koleginica. Nju cemo kad bude jos poludela da prepariramo, taj dezen je ovih godina u modi\n03.05.2006., 23:23 #25\nPitam Rusku, pitam!\nAutor alexandra n u forumu Putovanja\nPoslednja poruka: 04.05.2009., 02:17


Šefovi finansija evrozone postigli novi dogovor o pomoći Grčkoj\nZastave EU i Grčke zajedno se viore pored drevnog hrama Partenona na Akropolju, Atina, 11. jul 2011.\nŠefovi finansija evrozone postigli su u ponedeljak kasno uveče kompromis o garancijama koje traži Finska od Atine u zamenu za nove kredite, ali su odložili odluku o davanju sledeće tranše pomoći Grčkoj za novembar, nakon čega je nastavljen pad vrednosti akcija. Čelnik evrozone Žan-Klod Junker (Jean-Claude Juncker) je istovremeno odbacio glasine o bankrotu Grčke i njenom istupanju iz monetarne unije.\nU ponedeljak uveče postignut je kompromis o specijalnim garancijama koje traži Finska od Atine u zamenu za nove kredite, a što je nedeljama blokirao drugi plan za pomoć Grčkoj.\nMinistri finansija evrozone nagovestili su da će Grčka dobiti sledeću tranšu zajma koja joj je neophodna za plaćanje prispelih obaveza, uprkos tome što je Atina priznala da neće biti u stanju da smanji svoj budžetski deficit u meri koju je obećala u zamenu za finansijsku pomoć.\nMeđutim, otkazan je sastanak članica evrozone predviđen za 13. oktobar na kome se očekivalo odobravanje Grčkoj nove tranše zajma.\nVlasti u Atini su prethodno naglašavale da im je neophodan kredit do sredine ovog meseca kako bi se izbegao bankrot, odnosno da neće moći da isplaćuju penzije i plate.\nMeđutim, šef ministara finansija evrozone Junker je izjavio na sastanku u Luksemburgu da će ministri odlučiti o puštanju sledeće tranše od osam milijardi evra (10,8 milijardi dolara) iz međunarodnog zajma za Grčku od 110 milijardi evra "tokom oktobra", dodavši da će Atina moći da ispunjava svoje finansijske obaveze dok ne dobije novac u novembru.\nOn je istovremeno odbacio glasine o bankrotu Grčke, na čemu, navodno, insistiraju pojedine zemlje, pre svega Nemačka.\n"Sve će biti učinjeno da se to izbegne i niko nije zagovarao izlazak Grčke iz evrozone. Moram čvrsto da poreknem sve glasine koje ukazuju da je Grčka pozvana da odluči da napusti evrozonu", kaže Junker.\nMada je odbacio mogućnost bankrota Grčke, Junker je pojačao tu zabrinutost, ukazavši da će doprinos banaka i drugih privatnih investitora drugom paketu pomoći Atini od 110 milijardi evra možda morati da bude preispitan u svetlu produbljivanja loših ekonomskih uslova u toj zemlji.\nTržište u stanju straha\nNemačka i nekoliko drugih bogatih članica zone evra se zalažu da privatni investitori pretrpe veće gubitke od otpisa grčkih dugova od 21 odsto, dogovorenog u julu.\nNa tržištima raste strahovanje da će Grčka, uprkos milijardama evra zajmova za spasavanje, na kraju morati da bankrotira zbog svog ogromnog duga i time uzdrmati svetsku ekonomiju.\nEkonomisti najviše brinu da Grčka neće biti u stanju da u potpunosti otplaćuje svoje obveznice, što bi moglo naneti velike gubitke bankama širom evrozone i proširiti dužničku krizu na velike privrede, kao što su italijanska i španska, koje su suviše velike da bi mogle biti spasavane.\nKad je reč o povećanju obima i nadležnosti Evropskog fonda za finansijsku stabilnost (EFSF) za spasavanje finansijski ugroženih članica evrozone, vrednog 440 milijardi evra, komesar Evropske unije za monetarna pitanja Oli Ren rekao je da je "neophodan fleksibilniji i snažniji EFSF kao finansijska odbrana od širenja krize".\nNi Ren, niti Junker nisu, međutim, predočili pojedinosti šta bi trebalo učiniti.\nČelnik evrozone Žan Klod-Junker, Brisel, 17. maj 2010.\nVrednost akcija na svetskim berzama pala je više od tri odsto. Najveći gubitnici su banke. Tako je vrednost akcija "Sosijete ženeral" (Societe Generale) umanjena za sedam procenata.\nEvro je pao na najnižu vrednost u odnosu na japanski jen u poslednjih 10 godina, a u odnosu na dolar je na devetomesečnom minimumu.\nU padu su u utorak bile i cene nafte ali je skočila cena zlata, koje se smatra "sigurnom lukom u nemirnim vremenima".\nAnalitičari ističu da je tržište u stanju straha i da već nedeljama nervozno reaguje na vesti iz Evrope.\nInvestitori se plaše da bi grčki moratorijum na otplatu dugova napravio haos u svetskom finansijskom sistemu sličan onom koji je u septembru 2008. pokrenula propast Liman bradersa (Lehman Brothers).\nDemonstranti u Atini u utorak su blokirali ulaze u zgrade ministarstva finansija i ministarstva za rad zbog novih vladinih mera kresanja troškova u koje spadaju\nsmanjivanje broja zaposlenih u javnom sektoru i plata.


Ocene za korisnika Ivan Arsic\nBor Član od: 29.10.2016 Ocenite\nSkafander BEBA KIDS vel 1 (80)\nSve pohvale, sve pi dogivoru. Skafander lepsi nego na slici\nOdlična saradnja , preporuka! ! ! 10+++++\nPlanika muska cizma\nVodootporno KingMa kućište za Xiaomi YI\nBanax SI600 (rezervisana)\nBrza i efikasna komunikacija. Sve najbolje.


Bingo – 47.kolo – 21.11.2016. – Zlatibor.News\nVečeras 21.11.2016.godine su izvučeni brojevi 47.kola igre Bingo. Ovo su privremeni i neprovereni rezultati 47.kola igre Bingo Lutrije Srbije (kompletan izveštaj možete da vidite ovde) posle 21 časa.\nTagged 47 kolo 2016, bingo, bingo 2016, bingo 21 novambar 2016 bingo, igra bingo, lutrija srbija\nOd svih kazina na svetu, jackpot je pao baš u Srbiji, na najvećem online kazinu na našim prostorima!\nBingo – 16.kolo – 25.04.2016.\nVečeras 25.04.2016.godine su izvučeni brojevi 16.kola igre Bingo. Ovo su privremeni i neprovereni rezultati 16.kola igre Bingo Lutrije Srbije (kompletan izveštaj možete da vidite ovde) posle 21 časa. Evo brojeva redom kako su izvlačeni: 5, 1, 32, 4, 34, 58, 79, 85, 88, 27, 78, 67, 20, 36, 51, 61, 90, 55, 45, 46, 83, […]


Gerd Miler čestitao Ronaldu : Nadlanu.com\nGerd Miler čestitao Ronaldu\nObjavljeno 29. jun 2006. / 12:50:36\nBEOGRAD, 27. juna 2006. (Beta) - Poslednje 32 godine Nemac Gerd Miler bio je najbolji strelac svetskih prvenstva sa 14 pogodaka, ali je danas morao da čestita Brazilcu Ronaldu koji ga je pretekao za jedan gol.\nKako se navodi na zvaničnom sajtu SP u Nemačkoj, Ronaldo je danas postigao svoj 15 gol na svetskim šampionatima, u utakmici osmine finala protiv Gane, u kojoj je Brazil pobedio sa 3:0.\n"Pre nego što je počeo Svetski šampionat u Nemačkoj bio sam siguran da će Ronaldo postići dva gola i izjednačiti moj rekord. On je postigao tri i to za mene nije iznenađenje", rekao je Miler.\nOn je dodao da je uvek govorio da nije rekorder.\n"Uz svo poštovanje za mene je najbolji Džist Fonten koji je na jednom svetskom prvenstvu postigao 13 golova. Ronaldo je svoje golove postigao na tri šampionata. Igrao je na visokom nivou, uvek je bio spreman i na pravom mestu. On je najbolji, najkomletniji napadač u ovom trenutku", rekao je Miler.\nOn je objasnio da je pre SP u Nemačkoj, Ronaldo kritikovan zbog loše forme i viška kilograma.\n"Kako to danas izgleda? Brazilu je potreban Ronaldo. Nije bio na svom nivou u prve dve utakmice, ali je protiv Japana mogao da postigne i pet golova", rekao je Miler.\nNa pitanje, šta misli o igračima "nove generacije" u nemačkoj reprezentaciji, on je odgovorio: "Sviđaju mi se. Miroslav Kloze je imao odličnu sezonu u Verderu i pokazao je svoju formu na šampionatu. Lukas Podolski, takođe, završava posao, tako da mislim da Nemačka ima dva opasna napadača".


Mitropolit crnogorsko-primorske eparhije SPC Amfilohije Radović\nPredsednik opozicione Demokratske stranke Srbije (DSS) Miloš Jovanović potvrdio je za Radio Slobodna Evropa da je Politički savet njegove partije pripremio tekst pod nazivom „Apel za odbranu Kosova i Metohije“, iza koga su, kako pišu mediji u Srbiji, stali i neki od čelnika Srpske pravoslavne crkve (SPC).\nCilj onoga što je navedeno u tekstu Apela je, po Jovanovićevim rečima, da se javnosti stavi do znanja da sve što aktuelna vlast u Srbiji radi vodi ka „predaji Kosova“:\n„Predsednik Republike Aleksandar Vučić je u više navrata javno pominjao da Kosovo i Metohija dobiju stolicu u Ujedinjenim nacijama, citiram ga - 'ako i Srbija nečim bude zadovoljna'. To je krupan iskorak i ceo 'unutrašnji dijalog', koji se pretvorio u farsu. Uz sve elemente, uz ono što Vučić govori, ukazuje nam se na to da je u pitanju pripremanje medijskog terena za te, kako vlast kaže, bolne ustupke koje moramo da napravimo”, izjavio je Jovanović.\nUnutrašnji dijalog o Kosovu na koji je predsednik Srbije Aleksandar Vučić pozvao jula ove godine, počeo je u oktobru formiranjem Grupe za pružanje podrške unutrašnjem dijalogu na čijem čelu je Marko Đurić, direktor kosovske kancelarije Vlade Srbije.\nPo planu tokom ovog javnog dijaloga trebalo bi da se razmene pogledi i pozicije o različitim za Srbiju bitnim aspektima kosovskog pitanja (od ustavnih pitanja, pa sve do odnosa sportista u Srbiji prema kolegama sa Kosova).\nPrvi sastanak grupe za pružanje podrške unutrašnjem dijalogu o Kosovu, Beograd, 30. oktobar 2017.\nOvaj Vučićev potez naišao je na odobravanje zvaničnika Evropske unije, iako nije jasno šta bi trebalo da bude ishod dijaloga. Zvanično je najavljivano da bi završene ocene o dijalogu mogle biti iznete na proleće naredne godine.\nOpoziconi protivnici vlasti, koja u Skupštini Srbije ima podršku 157 poslanika (od ukupno 250), većinom nisu prihvatili poziv na dijalog. Odnosi se to i na dva poslanika DSS-a, partije na čijem čelu od maja ove godine Miloš Jovanović. On je ponavlja da je „unutrašnji dijalog“, po njemu, čista „Vučićeva farsa“ koji za kranji cilj ima "predaju Kosova".\nZbog toga DSS putem Apela poziva i na borbu kako takav rasplet bio sprečen:\n„Za početak borba podrazumeva da ne predamo Kosovo i da ne priznamo secesiju. U tekstu Apela i piše da je zamrznuti konflikt za sada najbolje rešenje. Takvih konflikata ima na desetine u svetu, ovaj nije izuzetak, naravno svaki ima neke svoje specifičnosti, ali za početak odbrana znači - ne predati. To zvuči malo alanfordovski, ali je tako”, objašnjava Jovanović.\nS tim u vezi potpisinici Apela se zalažu za prekid Briselskog dijaloga u aktuelnom formatu, što bi konsekvetno značilo i prekid srpskih evrointegracija:\n“Naravno. Politika odbrane Kosova je direktno u vezi sa politikom evrointegracija. DSS kao stranka već nekoliko meseci poziva na otvaranje rasprave o Evropskoj uniji. Da raščlanimo šta se od nas traži, šta dobijamo, šta ne dobijamo”, navodi Jovanović.\nOvdašnji mediji o Apelu pišu kao o dokumentu iza kog je, između ostalih, stao i mitropolit crnogorsko-primorske eparhije Srpske pravoslavne crkve (SPC) Amfilohije Radović.\nJovanović nije želeo da potvrdi da li je mitropolit Amfilohije, koji je u javnosti poznat po svojim šovinističkim, mizoginim i homofobnim izjavama, zaista već potpisao tekst Apela. Dnevni list „Večernje novosti“ u izdanju od srede prenosi da im je u crnogorskoj Mitropoliji rečeno da svoj potpis na Apel nije stavio samo episkop Amfilohije, nego i „više arhijereja srpske Patrijaršije“.\nUpitan zašto u njegovoj partiji prizivaju podršku SPC, s obzirom da je Srbija svetovna država u kojoj bi trebalo poštovati principe razdvojenosti državne i crkvene vlasti, Jovanović odgovara da je taj princip u Srbiji „pogrešno shvaćen“:\n“To što smo svetovna država, kao i ogromna većina država u svetu, to ne znači da treba da negiramo ulogu Crkve u onome što je identitet ovoga naroda, istorijsku ulogu u njegovom očuvanju i ulogu Crkve po pitanju nasleđa i baštine koju srpski narod ima na Kosovu i Metohiji. Jedno i drugo nije kontradiktorno. Ne poziva se ovim Apelom Crkva da umesto političara reši stvar, nego da da svoje moje mišljenje. Ne poziva se ni Crkva kao takva, nego ljudi iz Crkve koji žele da daju svoje mišljenje da to i učine.”\nJovanović podvlači da su dokument sačinili i iza njega stali članovi Političkog saveta DSS-a, partije sa čijeg se vrha 2014. godine povukao nekadašnji predsednik SR Jugoslavije i premijer Srbije Vojislav Koštunica.\nI crkva se pita (inauguracija predsednika Srbije Aleksandra Vučića, Beograd, 23. jun 2017.)\nPolitički savet ima devet članova, među kojima je i sam Jovanović, istoričar Miloš Ković, profesor Fakulteta političkih nauka Časlav Koprivica i drugi.\n„Ideja je bila da se okupi što više intelektualaca. Mogu vam reći da je odziv ogroman. Taj Apel će moći da potpiše ko god želi“, rekao nam je Jovanović, dodajući da će kompletan tekst u javnosti biti objavljen najverovatnije do Božića koji pravoslavni vernici obeležavaju 7. januara, te da još nije precizirano da li će aktivisti DSS-a organizovati skupljanje potpisa u uličnim akcijama ili će potpis na Apel moći da se stavlja i putem interneta.\nKolika je snaga ovakvog jednog dokumenta i onih koji ga podržavaju tim pre što u određenim krugovima postoje jaki otpori Aleksandru Vučiću u njegovoj politici vođenja dijaloga sa Prištinom i njegovoj najavi, izrečenoj u govoru nakon polaganja zakletve, da je vreme za odricanje od mitova.\nIstoričar Srđan Milošević ne veruje sa Apel koji DSS nudi za odbranu Kosova može biti od nekog značaja.\n„Kada je reč o stavovima o Kosovu koje iznose organizacije ili grupe koje nazivamo desničarskim ili konzervativnim, pa onda Srpska pravoslavna crkva, mislim da tu u biti nema neke suštinske razlike sa onim što su idejni ili ideološki stavovi i stanovišta vlasti. Međutim, tačno je da je sadašnja vlast prihvatila proces evropskih integracija, da u onoj meri u kojoj ona to profiliše i na način na koji to profiliše prihvataju i njeni glasači. Činjenica je i da su ostale desničarske partije marginalizovane tako da u smislu nekakave neposredne političke posledice ovaj Apel ne može da ima nekog većeg značaja“, ocenjuje Milošević.\nPredsednik DSS-a ne strahuje da bi ovakvim političkim potezom njegova stranka mogla da sebi utre put za izrastanje u jedan od stožera oko koga bi se okupile desničarske i nacionalističke snage.\nO realnoj snazi takvih pokreta i organizacija u Srbiji puno se govori, a od kada su 2012. godine vlast u Srbiji preuzele snage predvođene Aleksandrom Vučićem, koji je nekada sa desničarima bio izrazito blizak, njihove aktivnosti su se značajno primirile.\nMeđutim, bliskost sa neformalnim desničarskim grupama pripisuje se i ranijem lideru DSS-a Vojislavu Koštunici, posebno nakon nemira iz februara 2008. godine kada je spaljena zgrada Ambasade SAD u centru Beograda, tokom demonstracija organizovanih nakon što je Kosovo proglasilo nezavisnost. Koštunica je u to vreme bio predsednik Vlade Srbije.\nOptuženi za ovo delo u novembru su pred Višem sudom u Beogradu osuđeni na uslovne kazne.


Прочитано 4053 пута\tПромењено петак, 12 октобар 2018 21:57\nВише у овој категорији: « "Џаба сте кречили", министар није дошао у Ранилуг да се упозна са криминализацијом просвете у поморављу! Уместо 064, косовски МТС 047. У Шилову предајник у центру села на најнижој тачки у околини. »\nлинк за коментарисање\tнедеља, 14 октобар 2018 19:35 Написао\tDragan\nлинк за коментарисање\tсубота, 13 октобар 2018 10:28 Написао\tZoran\nNe umanujem uspeh ovog decaka, ali karate federacija kojoj pripada nije priznata u sistemu sporta Srbije. U Srbiji je 10- tak takvih alternativnih karate federacija koje nastupaju na raznoraznim "svetskim" šampionatima i prijavljuju neke svetske rezultate, a za njih u ovoj zemlji ne zna ni jedna sportska institucija. Kada se osvoji zlato na svetskom prvenstvu u bilo kom sportu to je prva vest na dnevniku nacionalne TV, takmičari koji osvoje medalje su kategorisani od strane Ministarstva sporta i primaju stipendiju. Da li ovaj mladi sportista ima sve to ??? Ako nema treba dobro da se razmisli, on ili njegovi roditelji, šta trenira i gde. Jedino priznata karate federacija u Srbiji je Karate federacija Srbije (KFS) koja je član svetske karate federacije (WKF), a koja je član Medjunarodnog olimpijskog komiteta (MOK). Da dobro ste čuli, karate je postao olimpijski sport i nastupaće na olimpijskim igrama u Tokiu 2020. godine, ali samo karate koji pripada WKF federaciji. Ovih dana se u Argentini u Buenos Airesu održavaju Olimijske igre mladih gde je takodje zastupljen i karate kao sport, ali samo WKF karate. Tako da svi koji treniraju karate trebalo bi da se informišu koji to karate treniraju i kave su njihove šanse da postanu vrhunski sportisti, da za ostvarene rezultate dobiju stipendiju od države, odnosno da ako je to moguće obezbede olimpijsku vizu. Nemoj da vežbači nasedaju na priču trenera u klubu, kako je to što oni rade nešto najbolje na svetu, nego ima sve na internetu i neka provere gde su i šta treniraju. Sve to moći će samo ako su u sistemu Karate federacije Srbije, odnosno u sistemu olimpijskog WKF karatea !!! Ovakve "svetske i evropske" medalje su samo "vredne" za drugare i porodicu i ništa više, verujte da je tako. Sve značajne rezultate srpskih sportista možete pronaći na sajtu Sportskog saveza Srbije. Ako ih tamo nema, to znači da država ne prepoznaje te federacije u svom sistemu sporta i takve rezultate uopšte ne vrednuje.


Marina Porto Montenegro - Yachts Croatia\nMarina Porto Montenegro – U novom vlasništvu\nMarina Porto Montenegro odnedavno je u vlasništvu Investment Corporation of Dubai (ICD), primarnog odjela za ulaganja dubajske vlade. Ova transakcija označava prvo ulaganje ICD-a u Crnoj Gori i u segmentu marina, koje bi, prema očekivanjima analitičara, u idućih nekoliko godina trebali procvasti. ‘Ugledna i svjetski poznata marina Porto Montenegro za ICD predstavlja priliku ulaganja u već dobro uhodan stroj sa značajnim potencijalom za razvoj kako na tlu, tako i na vodi’, izjavio je direktor i CEO Investment Corporation of Dubai, Njegova Ekscelencija Mohammed Al Shaibani.\nMarina već ima 450 vezova te odobrenje za izgradnju još 400, kao i građevinske dozvole za razvoj dodatnih 280.000 četvornih metara, pa bi se u dogledno vrijeme projekt mogao udvostručiti površinom i postati najveća luksuzna marina na Sredozemnom moru. Ove je godine proširen i Yacht Club, u sklopu kojega se sad nalaze i sportski klub i teniski klub, 64 metra dugačak vanjski bazen i još jedan restoran. www.portomontenegro.com


VGA kabl muško-ženski 1.5m nov (51105003) - Limundo.com Pratite Limundo\nLimundoKupiteRačunari i opremaKablovi, adapteri i konektoriVGA kabl muško-ženski 1.5m nov Aukcija je prekinuta.\nTweet VGA kabl muško-ženski 1.5m nov Ubaci u listu želja\nVGA kabl muško-ženski 1.5m nov preko 1800 predmeta na mojim aukcijama na kupindu VAZNO SAOPSTENJE, molim sve clanove da mi se obracaju samo na maternjem srpskom jeziku nisam u obavezi da znam sve svetske jezike ,hvala -rok za uspostavljanje kontakta od strane kupca je 2 dana od dana završetka aukcije/kupovine predmeta -rok za obavljanje kupoprodaje od završetka aukcije/kupovine predmeta..2 za kontakt.3za uplatu ,3za realizaciju,ukupno 8 dana -rok za davanje ocene je 30 dana od dana završetka aukcije/kupovine predmeta saljem posle uplate postnet uputnicom,,nesaljem pouzecem,nesaljem u inostranstvo,, NE ODGOVARAM za štetu nastalu u toku transporta i isporuke (Postexpres plaća štetu ostali ne) ,a predmete cu maksimalno zastititi, ,saljem postexspresom postarinu placate kad stigne paket. ko ima negativni,neka nepita o pouzecu VELIKI IZBOR AUKCIJA NA KUPINDU http://www.kupindo.com/Clan/vlado.BRE/SpisakPredmeta SALJEM ──────▄▀▀▀▀▀▀▀▀▀▀▀▀▌ ───▄▄██▌█ Brzom ▄▄▄▌▐██▌█ postom _. . . _ ili licno preuzimanje na mojoj adresi ███████▌█▄▄▄▄▄▄▄▄▄▄▄▄▌ ▀O▀▀▀▀▀▀▀OO▀▀▀▀▀▀OO▀ < Prijavi aukciju LimundoGrad


Ekonomija SAD raste brže\nAmerička ekonomija rasla je tokom poslednjih nekoliko meseci prošle godine brže nego što se ranije smatralo.\nPrema danas objavljenom izveštaju Sekretarijata za trgovinu, bruto domaći proizvod je u poslednja tri meseca 2010. godine rastao po godišnjoj stopi od 3,1 odsto, što je 0,3 procenta brže od ranije procenjenog. Stručnjaci redovno revidiraju svoje procene privrednog rasta kada novi podaci postanu dostupni.\nBruto domaći proizvod je najšira mera privrednog rasta jer uzima u obzir sve proizvode i sve usluge u okviru države.\nTokom čitave prošle godine američki bruto domaći proizvod porastao je za 2,9 procenta, odnosno najviše u proteklih 5 godina.\nMeđutim, neki ekonomisti smatraju da bi u tekućem kvartalu rast mogao da se uspori jer novac koji bi mogao da podstakne potražnju za robom i uslugama odlazi na povećane troškove za gorivo.\nEkonomisti takođe nastoje da izračunaju koliku štetu će cunami i nuklearna kriza u Japanu naneti američkoj ekonomiji, pošto su neke japanske fabrike auto, avio i elektronskih delova privremeno obustavile proizvodnju, izazvavši probleme u drugim zemljama, uključujući SAD.\nZbog svih navedenih problema potrošači su u martu izražavali veći pesimizam. Prema današnjem izveštaju Univerziteta države Mičigen, indeks raspoloženja potrošača u Americi pao je na najniži nivo u proteklih više od godinu dana.


Januar 1966. godine - Užičanstveno\nNova godina je proslavljena slično kao i prethodna, u Hotelu „Zlatibor“, zbog lepote pevačice da ne bi bilo više slušalaca i gledalaca napolju nego unutra, bile su navučene zavese. Užičani su sa mnogo entuzijazma gledali u “svetlu budućnost”.\nStari Hotel Zlatibor u zimskoj idili\nNa samom početku godine počele su pripreme za proslavu 25 godina oslobođenja Užica “legendarne” 1941. godine. Formiran je odbor od 17 članova: Predsednik Vitomir Čvorović, potpresednik Radisav Zečević, članovi: Rajko Ječmenica, Petar Antonijević, Dragan Stanković, Todor Damljanović, Dragutin Maksimović, Dušanka Ponorac, Milisav – Lale Topalović, Miloje Ćetenović, Miroslav Sekulić, Jovan Ostojić, Stanka Laković, Momo Vuković, Desimir Petronijević, Stojadin Kostić i Radivoje Stanimirović. Planirali su da urede Kadinjaču, najpre da se uredi put do nje, već je bio asfaltiran prvi kilometar, a ostatak je bio planiran da se završi do 29. novembra. Projekat za uređenje samoga brda, bojišta je predviđao da najznačajnije obeležje bude na mestu gde je poginuo Dušan Jerković… planiran je i objekat na neupadljivom delu Kadinjače u stilu kuća koje se grade u tom kraju u kome bi bi bio muzej. Odbor je rešio da se na Dovarju obeleži mesto na kom su spaljen Dušan Jerkopvić i Vukola Dabić. Taj zadatak su dobili, bračni par, arhitekti Bugarinović.\nGlavna ulica u Užicu je postala uska za sve veđi broj stanovnika u Užicu. Tu su bile trgovine, škole… Posle 14 časova njom bi potekla prava reka ljudi. Trotoari uzani da ih sve prime, pa su morali da idu kolovozom, gde su ih čekala vozila i putnička i teretna, gradski autobuski saobraćaj, prevoznici velikih preduzeća Valjaonice i Prvog partizana. Za ovaj problem su bili zainteresovani svi u gradu, naročito posle nekoliko nesreća kada su automobili udarili decu i starce. Najgore je bilo na raskrsnici kod muzeja, na Aleksića mostu, kod škole “Andrije Đurović”…\nStevan Ignjić, je dao prvi doktorat užičkog kraja\nDogodila se i prva doktorska disertacija u istoriji užičkog kraja. Stevan Ignjić, tada profesor istorije u u Prvoj beogradskoj gimnaziji, koji se rodio u selu Višeslavi, školovao i radio u Bajnoj Bašti, Užiicu, ostao je veran svom kraju. Osim toga što je do tada objavio knjigu “Užička nahija” i nekoliko veoma vrednih istorijskih priloga o ličnostima i prilikama u užičkom kraju, odbranio je tada na Filozofskom fakultetu u Beogradu doktorsku disertaciju “Užice i okolina od 1862. do Prvoga svetskoga rata”.\nŠta su radili poznati Užičani, koji su tada živeli u Beogradu: Ljuba Simović je pripremao “Antologiju srpske pezije od njenih početaka do danas”, Žarko Petrović je pripremao samostalni koncert, vajar Mišo Vergović je radio na reljefu “Septembarski dan na starom užičkom pijacu”, Olivera Vučo Užičanka po ocu Budimiru je imala ponudu da snima na Cejlonu, a glumila je jednu od glavnih uloga u predstavi u beogradskom narodnom pozorištu “Život Nikole Tesle”. Spremala se da dođe Užice i igra u filmu “San” Puriše Đorđevića. Milena Dravić, Užičanka po ocu Milenku je sedela u svom stanu, koji je tada bio u ulici Prvog maja i čekala ponudu za novi film.\nOlivera, Užičanka po ocu Budimiru\nProglašeni su najbolji užički sportisti za proteklu 1965. godinu. Bili su to: Stanimir Nikolić šah, Radivoje Maksić streljaštvo, Miroslav Pavlović Pavik fudbal, Stanimirka Mitrović košarka, Branko Ignjatović atletika, Milomirka Đerić gimnastika, Slobodan Gavović košarka, Milija Jovanović fudbal, Biljana Petrović košarka i Milesa Lučić atletika. Od sporskih radnika najbolje rezultate su iskazali Miodrag Terzić – Pile i Vlajko Kovačević.\nZa najboljeg radnika na železnici užičkoga kraja proglašen je Radmil Milekić, skretničar stanice u Kremanima, koji je izuzetno vodio rauna o devet skretnica.\nI ove godine su primećene ogromne razlike u cenama u užičkim radnjama. Na primer, u Robnoj kući “Progres” fotoaparat “Smena 8” koštao je 10.200 dinara. Sto metara dalje u sportovoj radnji, nalazila se u Kuli, cena je bila 8000 dinara.\nMilena, Užičanka po ocu Milenku\nU “Slogi” su doneli odluku da se gradi moderni depadans na Zlatiboru, na Vodama A klase, koji treba da ima 144 ležaja, 3 apartmana, salu za dorušak, više garaža, salon, ostavu za skije, topli bazen za kupanje 12 x 6 metara. Predviđano je da depadans bude u celini Hotela “Palisad”. Tada su svi kapaciteti na Zlatiboru bili rasprodati, najviše je bilo Beograđana i Vojvođana iz Novoga Sada i Subotice. Cena pansiona se kretrala od 3000 do 3500 dinara.\nU gradu su počele sumnje da se nešto loše sprema po Sokolanu, stari sokolski dom koji je posle rata prekršten u DTV “Partizan”. Njenu sporsku dvoranu niko nije hteo da popravi, pa je ove zime zamro svaki sporski život u gradu. Fond za fizičku kulturu izdelio je raspoloživa sredstva, a za “Sokolanu” nije dao ni dinara, pa su Užičani sa pravom sumnjali da joj se “crno piše”. Bili su u pravu, došlo je tajno naređenje “odozgo” da se dom pusti da polako propada, pruga Beograd – Bar je uzimala svoj danak. Političari su počeli da se “kvare” i misle najpre o svome džepu.\nPavik užička i Zvezdina zvezda\nUžički grafičari su rešili da ulože sredstva i renoviraju bivše kasarne više Trga partizana i otvore novi proizvodnio pogon za ambalažu od valovite lepernke.\nPočelo je primanje i učlanjavanje u Savez komunista iz interesa i povlastica… Jedan načelnik je dao obrazloženje za prijem svoje daktilografkinje: “Drugovi i drugarice, ona je vredan službenik, savesno radi svoje poslove… Drugovi, ona je – šarmantna…”\nU Učiteljskoj školi direktor je bio Dragan Petrović, u Gimnaziji Milutin Pašić, u Ekonomskoj Vladan Žeravčić, u Tehničkoj Rajo Popović, a u Šupu Božidar Kovačević.\nPrethodni članakDecembar 1965. godine\nSledeći članakFebruar 1966. godine