LUKAVI LAVROV I SRPSKO-RUSKI MALI PIJUN — Bosnjaci.Net\nBosansko državno njet\nLUKAVI LAVROV I SRPSKO-RUSKI MALI PIJUN\nObjavljeno: 15. December 2020. 13:12:35\nLAVROV KOJI NIJE ZNAO GDJE JE DOŠAO I DODIK KOJI JE ZNAO GDJE LAVROVA VODI – U SRPSKO SELO NEDALEKO OD SARAJEVA, GLAVNOG GRADA BOSANSKE DRŽAVE\nDodik je mali pijun, s kojim Vučić (i Lavrov) igraju da destabiliziraju Bosnu jer je to Vučiću jedini način da se spasi od unutarnje nestabilnosti u Srbiji, koja sve više gubi kompas u odnosu na svoje okruženje. Nije problem u Kosovu, već je problem u Vučićevoj Srbiji, koja neće da shvati da nema povratka u srednjovjekovno svetosavlje preko staromodne Srpske crkve i narcisoidne Srpske Akademije Nauke i Umjetnosti. Sergej Lavrov još uvijek ima priliku da Vučića i Dodika spasi od tog svetosavskog srednjovjekovnog mentalnog sklopa pod uvjetom da se i sam spasi od toga. Od Dodika, koji ga u Bosni voda po srpskim selima.\nDR. MUSTAFA CERIĆ: Nadao sam se da lukavi Lavrov dolazi u namjeri da u ime civilizirane ruske nacije uputi izraze suosjećanja sa žrtvama genocida te da se ispriča bosanskoj javnosti na nenamjernoj omaški ruske diplomacije kad je blokirala usvajanje Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija o Srebrenici kojom se osuđuje genocid u julu 1995. god., koju je predložila Velika Britanija i podržale Sjedinjene Američke Države i zemlje Evropske unije.\nZanimljivo je bilo jučer gledati velikog Sergeja Lavrova iz Rusije kako ga mali Dodik odvodi u srpsko selo pokraj Sarajeva. Nije jasno ko je koga u tom selu reklamirao, ali je jasno da su obojica uživali dok su se reklamirali.\nLavrov je pristao od ga se od velikog ruskog ministra vanjskih poslova napravi malim diplomatom u pokušaju, a Dodik je bio ushićen i usrećen što ga se od malog dječka iz Laktaša pravi velikim srpskim bossom, kojem se eto i veliki ruski Lavrov klanja u malom srpskom selu pokraj Sarajeva.\nVjerujem da bi Sergeju Lavrovu pozavidio i sam Andrej Andrejevič Gromyko, ministar vanjskih poslova Sovjetskog Saveza sa najdužim mandatom ikad (1957 -1985), na prijemu kojeg mu je Dodik jučer priredio u malom srpskom selu pokraj Sarajeva u lijepoj i ponosnoj Bosni i k tomu još prkosnoj od sna.\nNeki se pitaju zašto Dodik nije odveo Lavrova na Pale pa da gore zajedno skinu ploču ratnog zločina Radovana Karadžića sa studentskog doma, da se uslikaju i sliku pošalju Amerikancima. Bila bi to najbolja reklama za Lavrova, koji je navodno i došao u Bosnu da demonstrira ruski utjecaj na Balkanu.\nNo, čini mi se da hudi Lavrov nije, zapravo, ni znao gdje je došao, nit je, zapravo, znao šta je sve izgovorio. A navodno došao je u posjetu nezavisnoj, suverenoj i teritorijalno nedjeljivoj i jedinstvenoj međunarodno priznatoj bosanskoj državi u svojstvu ministra vanjskih poslova Rusije, svjetske sile, i govorio je, navodno, o tome da je izmjena Dejtona rizik te da je Rusija protiv NATO-a i za odlazak OHR-a.\nVala, pravo da ti kažem ako je zbog toga dolazio, nije trebao ni dolaziti. Te nebuloze mi u Bosne već odavno svaki dan slušamo.\nNo, ja sam se ipak ponadao da putujući Lavrov dolazi u posjetu nezavisnoj i suverenoj međunarodno priznatoj bosanskoj državi kao gospodin, kao časni, civilizirani i dobronamjerni ministar vanjskih poslova Rusije, koji zna za srpski genocid nad Bošnjacima/Bosancima u Srebrenici.\nNadao sam se da lukavi Lavrov dolazi u namjeri da u ime civilizirane ruske nacije uputi izraze suosjećanja sa žrtvama genocida te da se ispriča bosanskoj javnosti na nenamjernoj omaški ruske diplomacije kad je blokirala usvajanje Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija o Srebrenici kojom se osuđuje genocid u julu 1995. god., koju je predložila Velika Britanija i podržale Sjedinjene Američke Države i zemlje Evropske unije.\nŠteta, Lavrov to nije učinio. Već nam je održao lekciju o Dejtonskom sporazumu, upozorio nas da se odmaknemo od NATO-a, valjda da se primaknemo srpskoj majci Rusiji. Koja će nas, ako zatreba, „braniti“ zajedno sa srpskim ravnogorskim četnicima, kao što brani Sirijce od Sirijaca. I, naravno, Lavrov traži da se OHR zatvori zato što iritira Dodika, kojem prijeti kazna ako nastavi sa negacijom genocida.\nDakako, ako OHR ode, onda bi Vučić i Dodik mogli da dovrše s Bosnom ono što su Karadžić i Mladić započeli s genocidom. Lavrov je to dobro smislio. Sve kako mu je Dodik izmislio. Mali Dodik velikom Lavrovu zapovjeda gdje će doći, šta će reći, koga će napasti, koga će protjerati i s kim Bosna može a s kim ne može u savez ići – politički i vojno. Malo morgen!\nJazuk, Sergej Lavrov je jučer bio ovdje, ali nije ostavio nikakav utisak osim gorčine kod bosanskih ljudi o tome da je Rusija slijepo pristrasna u korist srpske nacionalističke i šovinističke politike u Bosni i na Balkanu, politici od koje su sve nacije na Balkanu propatile i još uvijek pate zbog besmisli i inata u poricanju istine, pravde, mira i pomirenja.\nAli, s druge strane, neka je Lavrov došao u Dodikovu (ne)dođiju kako ne bismo imali iluziju o tome da je moguće računati na Rusiju da bude korektan i pouzdan partner za mir i stabilnost ne samo u Bosni i na Balkanu, već i u Europi, koja mora ozbiljno shvatiti opasnost od ruskog zlonamjernog obavještajnog i destabilizirajućeg vojnog utjecaja preko Srbije, koja se, navodno, proglasila vojno neutralnom zemljom sa doniranim otpadnim ruskim tenkovima.\nUistinu, bila je ovo prilika za Lavrova da pokaže cijelome svijetu da je Rusija na strani civiliziranog svijeta, koji osuđuje srpski genocid u Srebrenici, kao i negatore tog genocida, koji je bez trunke sumnje utvrđen i na međunarodnom sudu pravde u Hagu punopravno presuđen.\nNažalost, prilika je propuštena!\nPredlažem Biseri Turković, ministrici vanjskih poslova bosanske države, da što prije učini uzvratnu posjetu Rusiji, ali da prvo svrati u Čečeniju na susret sa predsjednikom Republike Čečenije Ramzanom Kadirovim pa tek onda da ide na susret sa Sergejom Lavrovim u Moskvu.\nMožda joj se posrećiti da se vidi i sa Habibom Nurmagomedovim!\nI da ga pozove da nas posjeti, ako Bog da!\nČestitam Šefiku Džaferoviću i Željku Komšiću na državničkom potezu odbijanja da prime Sergeja Lavrova, koji je pokušao da ovdje u Bosni, baš u Bosni, promovira tribijalnu politiku iz kamenog doba! Bosna je bila kraljevina i opstala kao država prije hiljadu/tisuću ljeta, gospodine Lavrav. Zato kad se dođe u Bosnu treba ruke oprati od srpskog genocida i skinuti obuću jer se po bosanskom ćilimo ne može gasiti u prljavim čizmama!\nDa, tako je Sergej Lavrov je sam sebe proglasio personom persona non grata u Bosni!\nRuski ambasador u Sarajevo nije više ni bitan!\n» OPET JE EUROPA IZDALA BOSNU\n03. November 2021 13:20\n» BOŠNJAČE, ČUVAJ AMERIKU ZA PRIJATELJA, OTVARJ PUT PREMA RUSIJI DA TE BOLJE RAZUMIJE\n02. November 2021 15:31


Počela realizacija projekta Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije\nAktuelno / Štampa / Počela realizacija projekta Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije\nObjavljeno 06.09.2013. na serbiaorganica.info\nDatum: 06.09.2013.Izvor: serbiaorganica.info\nInstitutu za ratarstvo i povrtarstvo, tj. njegovoj organizacionoj jedinici Laboratoriji za zemljište i agroekologiju je na konkursu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije je odobrena realizacija studijsko istraživačkog projekta „Potencijali Republike Srbije u pogledu kvaliteta zemljišta za organsku poljoprivrednu proizvodnju“.\nCilj projekta je ispitivanje kvaliteta zemljišta u organskoj proizvodnji (plodnosti i prisustva opasnih i štetnih materija) u odnosu na konvencionalnu poljoprivrednu proizvodnju. Takođe, cilj je i utvrđivanje mogućnosti direktnog uključivanja napuštenog poljoprivrednog zemljišta na teritoriji centralnog dela R.Srbije u organsku poljoprivrednu proizvodnju bez perioda konverzije.\nPočetkom avgusta 2013. godine ekipa Laboratorije za zemljište i agroekologiju je izvršila terensko ispitivanje i uzorkovanje zemljišta iz jugozapadne Srbije, kao jedne od pet planiranih oblasti (1. severna – mačvanski, beogradski, podunavski i deo braničevskog okruga, 2. istočna – deo braničevskog, borski i zaječarski okrug, 3. centralna – moravički, šumadijski, deo kolubarskog i severni delovi zlatiborskog i raškog okruga, 4. jugoistočna – pirotski, jablanički i pčinjski okrug i 5. jugozapadna – južni delovi zlatiborskog i raškog okruga).\nUzorkovano je napušteno poljoprivredno zemljište na teritoriji opštine Tutin (Pešterska visoravan). Poljoprivredno zemljište u organskoj poljoprivrednoj proizvodnji je uzorkovano u okolini Noove Varoši, Raške i na Kopaoniku.


Poslednje prijavljivanje: 15.4.19. 16.34.45\nKlikom na dugme, podići ćeš irisweet na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. irisweet će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o irisweet\nRadni sati irisweet\nAmaterski klipovi od irisweet


Svemirska supernova! David GTronic za Novu u Svemirskoj Kafani!\n31/12/2013 - Zurke\nDavid GTronic za Novu u Svemirskoj Kafani!\n12/12/2013 - Zurke\nHumanitarna žurka za pomoć dvogodišnjoj Uni Savić, kojoj je hitno potrebna transplantacija koštane srži, organizatori pozivaju sve koji su u mogućnosti da pomognu maloj Uni, da dođu na žurku koja će trajati od 21h do ranog jutra...\nNew Year's Special Promo w/ Petar Dundov\n10/12/2013 - Zurke\nSvečano vas pozivamo na svečanu promociju dočeka 2014. Nove godine u Svemirskoj Kafani!! U goste nam dolazi sinonim za muzičkog znalca-Petar Dundov!\nNajave za Svemirsku kafanu\n05/12/2013 - Zurke\nU našoj galaksiji vikend počinje četvrtkom. Večeras ćemo, uz naravno kao i uvek dobru muziku i odličnu atmosferu, pokušati skupiti što veću sumu novca za pomoć Nikoli Stefanoviću - Frenkiju kome je potrebna Transplatacija koštane srži. Svemirci budimo humani! Petak i subota kao i uvek odlični, pogledajte...\nSuperNova 2014 !!! Doček i proslava 2014. pangalaktičke svetlosne Nove godine!!\n01/12/2013 - Zurke\nDragi naši Svemirci, naše zvezdice penjačice!!! Najsvečanije vas pozivamo na doček i proslavu 2014. pangalaktičke svetlosne Nove godine!!\nSvemirska Kafana - najava za vikend\n19/11/2013 - Zurke\nU našem univerzumu ima dovoljno sreće za sve! i dunje i točenog i strava muzike! Najava za sledeći vikend, svemirci budite spremni!\n14/11/2013 - Zurke\nBez obzira na pad temperature, u omiljenoj nam kafani je vikendom uvek vruce... Pogledajte sta nam spremaju za ovaj vikend.\nNajava za Svemirsku kafanu [07.11 - 09.11]\n06/11/2013 - Zurke\nChristian Rütz nam stiže u Svemirsku Kafanu\n01/11/2013 - Zurke\nPosebna subotnja prigoda 9. novembra. u goste nam dolazi Christian Rütz (Kopenhagen, Danska)!\nPogledajte ko nam gostuje ovaj vikend u Svemirskoj kafani\n09/10/2013 - Zurke\nStiže nam još jedan vikend, a naša posebna kafana tj. "SVEMIRSKA" nam sprema još jedan produžen vikend koji startuje sutra veče sa gostovanjem fantastilčnog meksikanca iz Berlina Jorge Castillo Fanfarrose!\nJoš jedan nezaboravan vikend nam se sprema u Svemirskoj Kafani\n24/09/2013 - Vesti\nSvemirska kafana definitivno počinje da zauzima svoje mesto u svetu klabinga Beograda i sa svojim kvalitetnim andergraund žurkama na kojima gostuju jako dobri DJ-evi, privlači sve više i više ljubitelja dobrog zvuka, a naša omiljena "kafana" nam i ovaj vikend donese tri dobre žurke.\nSVEMIRSKA KAFANA NAM SPREMA VRHUNSKI VIKEND\n17/09/2013 - Zurke\nSvemirska Kafana je pravo osveženje beogradske alternativne klupske scene gde vas očekuju odlične svirke, nastupi evropskih i domaćih dj-eva, raznovrsni kokteli i prijateljska publika. Oaza za sve one željne kvalitetne muzike, dobrog provoda i dance floor-om sa pogledom na reku iz udobne terase!


Budući tata nije mogao da sakrije razočarenje kad je saznao pol deteta\nA. J. 2. maja 2021. 15:34\nSnimak budućeg oca koji je upravo otkrio pol svog nerođenog deteta postao je viralan na TikToku.\nJedna porodica je, naime, odlučila da organizuje zabavu otkrivanja pola bebe. Tati je pripala čast da probuši veliki balon u kojem se kriju konfeti čija boja otkriva hoće li njegova partnerka roditi devojčicu ili dečaka.\nMuškarac je probušio balon, a u vazduh su poletele ružičasti konfeti koji su otkrili da stiže devojčica. Dok su svi uzbuđeno vrisnuli u znak slavlja, budući tata svojim izrazom lica jasno je pokazao da nije zadovoljan. Nije se čak ni nasmejao.\nDok neki kažu da nije trebalo da reaguje na taj način, drugi su izrazili saosećanje.\n„Imam četiri devojčice. Nakon druge smo prestali da pravimo zabave otkrivanja pola“, „Meni se to dogodilo četiri puta“, „Barem je iskren. Svaki tata želi dečaka ako već ima devojčicu“, komentirali su neki.


Stojković o otkazu: Presudilo smanjenje sredstava za opremanje Centra i Banke - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Stojković o otkazu: Presudilo smanjenje sredstava za opremanje Centra i Banke\nVesna Andrić08.12.2021. 17:41\nMiodrag Stojković Foto: Tviter\nStojković je danas podneo ostavku na mesto redovnog profesora Fakulteta medicinskih nauka u Kragujevcu, nezadovoljan zbog odluke da se promeni finansiranje opreme i rada Centra za istraživanje matičnih ćelija i Banke matičnih ćelija.\n„U projektu piše koliko treba da se uloži za opremanje Banke matičnih ćeija da bi bila funkcionalna, kao i za laboratoriju, odnosno za Centar za istraživanje, jer bez Centra nema prevođenja u ono što se zove proizvod, a to je matična ćelija. Projekat je odavno odobren, ali svake godine se Jedinici za upravljanje projektima šalje lista opreme i cenovnik, jer se cene menjaju. Dekan i rektor su bez konsultacija promenili spisak opreme i skinuli veliki deo sredstava“, pojašnjava Stojković.\nOn kaže da ne želi da snosi odgovornost i da neko jednog dana upire prstom u njega i pita zašto ne radi Banka i zašto nema opreme, a da, s druge strane, neko samovoljno i po sopstvenom nahođenju menja ono što je u projektu napisano.\nNa pitanje može li nešto da ga zadrži na Fakultetu, profesor Stojković kaže da se ne radi o tome, već da se mora prestati sa praksom lošeg upravljanja.\n„Ja sam naučio u svom poslu da ako ste dobar načunik uvek ima dovoljno posla. Mogu da odem bilo gde, ali nije reč o tome gde ću i da li ću otići, već da se mora prestati s tim da neko radi onako kako njemu odgovara. To je neprofesionalno, neodgovorno, a na kraju krajeva, mislim da je i nezakonito da se tako menja projekat“, kaže Stojković.\nNa pitanje u kojoj je fazi izgradnja Centra za matične ćelije u Kragujevcu, on kaže da je izgrađeno samo 30 odsto objekta.\n„I dalje su to samo goli zidovi. Rečeno je da će biti 2017, pa 2019, 2020, a sad u septembru 2022. To je neozbiljno. Kažite napravićemo ga tad i tad i uradite to“, ističe Stojković i napominje da je sve što se radi na štetu i Srbije i mladih ljudi u našoj zemlji.


Sunce – užitak i opasnost – DjeCa\nKoža je najveći organ našeg tijela. Analogno tome, može se pretpostaviti da i njene bolesti predstavljaju značajni zdravstveni problem. Zbog toga je veoma važno pravilno je zaštititi. Sunce je bitno za ljude, ponajviše zbog vitamina D koji se tijelu stvara izlaganjem kože sunčevim zrakama. Ipak, važno je imati na umu i njegove negativne strane.\nUltraljubičaste zrake sunca ne mogu se vidjeti golim okom. Postoje tri osnovna tipa ultraljubičastih zraka: UVA, UVB i UVC. UVA i UVB dospijevaju do nas i mogu izazvati mnoge negativne promjene na koži i bolesti kože, uključujući alergije na sunce, ubrzano starenje kože, gubitak elasticiteta kože, te u krajnjim slučajevima i rak kože.\nKao što svi znamo, UV zrake djeluju na pigment kože i omogućuju njezino tamnjenje, ali pored toga, u koži izazivaju i stvaranje slobodnih radikala, odnosno visokoreaktivnih molekula koje oštećuju ćelije kože i dovode do prijevremenog starenja i malignih oboljenja kože.\nPrema brojnim istraživanjima, ultraljubičaste zrake izravno su odgovorne i za nastanak najopasnije vrste raka kože – melanoma. Dok jačina UVB zraka ovisi o godišnjem dobu i dobu dana, UVA zrake ne mijenjaju intenzitet jakosti te su jednako opasne u svako doba dana ili godine.\nTamnjenje kože (pigmentacija) nastaje kao posljedica stimulacije melanocita. To su stanice u koži koje pod utjecajem UV zraka stvaraju melanin, pigmentnu bjelančevinu koja uzrokuje tamnjenje kože, ali je i štiti od štetnog utjecaja sunčevih UV zraka. Veoma je važno znati da se broj melanocita koji predstavljaju prirodnu zaštitu,tokom života smanjuje svakih 10 godina za 10%. Broj i aktivnost melanocita individualno varira, a postoje i regionalne razlike. Zbog toga, veoma je važno pravilno zaštiti kožu od negativnog uticaja sunca.\nU preporuke za zaštitu od sunca spadaju sljedeće mjere:\nIzbjegavajte izlaganje suncu između 10 i 16 sati – u to se vrijeme obavezno sklonite u sjenu, kao i prekomjerno sunčanje/tamnjenje kože – u prirodi i u solarijima\nKoristite odgovarajuće kreme sa odgovarajućim zaštitnim faktorom\nZaštitite oči sunčanim naočarima\nPotražite hlad jer on za 75% smanjuje prodor štetnih sunčevih zraka\nBudite sigurni da unosite dovoljnu količinu tečnosti\nPratite UV index (stepen opasnosti od UV zračenja)\nDječja koža je osjetljivija na sunce i lakše izgori nego koža odraslih. Djecu do 6 mjeseci starosti ne bi trebalo uopće izlagati suncu. Djecu koja imaju 6 mjeseci i više, potrebno je zaštititi prikladnom odjećom, pokrivalima za glavu i zaštitnim sredstvima koja apsorbiraju i spriječavaju prodor UV zraka na kožu ( kreme sa visokim faktorom (30+ i više) ili preparati sa “sun block” zaštitom).\nVitamin D i njegov uticaj\nOsnovno i najvažnije je njegovo djelovanje na metabolizam kalcija, čime regulira količinu kalcija i fosfora u cirkulaciji. Vitamin D potiče apsorpciju kalcija iz crijeva, pa se ulazak kalcija u organizam brzo povećava. Sljedeće važno ciljno tkivo na koje djeluje vitamin D su kosti, gdje potiče njihovu normalnu mineralizaciju. Na taj način ima veliki utjecaj na rast i kvalitetu kostiju. Kod njegovog manjka kosti se slabije izgrađuju, pa mogu nastati bolesti: rahitis i osteomalacija. Vitamin D se prirodno javlja samo u ribljim uljima, te se stvara u našoj koži prilikom izlaganja sunčevim zrakama. Namirnice koje sadrže nešto veću količinu vitamina D su riblje ulje, tunjevina, losos, skuša, jetra, jaja, maslac, jogurt i sir. Kod uzimanja vitaminskih pripravaka potreban je oprez jer veće količine vitamina D mogu uzrokovati toksične pojave.\nDnevna preporučena količina (RDA) vitamina D potrebne za održavanje normalnog zdravlja iznosi 200 – 400 jedinica (5 – 10 µg). Jedna internacionalna jedinica (1 IU) ekvivalentna je specifičnoj biološkoj aktivnosti od 25 ng vitamina D3 (1 mg odgovara 40.000 IU)\nDnevna potrebna doza D-vitamina kod donešenog djeteta, a u svrhu spriječavanja rahitisa, u pravilu iznosi 400 IJ i to od prvog dojenačkog mjeseca do navršene godine dana. Ista se doza D vitamina daje djetetu samo u zimskom periodu tokom druge, pa i u trećoj godini. Dnevne potrebe vitamina D zavise od mnogih faktora a neki od najvažnijih sui: prehrana, životni uvjeti, podneblje, individualna konstitucija, brzina rasta i razvoja… U toku prve godine života dojenčad je neophodno da uzimaju vitamin D bez obzira na to da li su i koliko dugo napolju i na koji način se prehranjuju. Potrebna doza zavisi od individualnih osobinama i može varirati u preporučenim granicama (400 do 800 IJ) do kojih se dolazi na temelju prosjeka potreba velikog broja dojenčadi. Istraživanja su pokazala da 5 minuta provedenog na suncu, sa 5% izloženog tijela, 2 ili 3 puta tjedno može osigurati dovoljnu količinu vitamina D koje organizam treba za zaštitu zdravlja kostiju i zuba i za prevenciju nekih bolesti koštanog tkiva. Više od 20 minuta provedenog na suncu ne povećava dobre učinke vitamina D, a rizik oštećenja kože povećava se s količinom vremena izloženosti sunčevim zrakama.\nZaštitna sredstva; šta su i kako pravilno odabrati\nZaštitna sredstva su preparati koji štite od štetnog djelovanja UV zraka na taj način da ne propuštaju (blokiraju) dio sunčevih zraka odgovornih za nastanak oštećenja kože. Zbog toga je veoma važno znati izabrati odgovarajuća sredstva.\nSPF je oznaka koja se nalazi na ambalaži proizvoda, a označava da oni štite od UV zračenja.Što je zaštitni faktor veći, preparat ili krema za zaštitu od sunca učinkovitije će filtrirati sunčeve zrake.. Zaštitni faktor se izračunava uspoređivanjm dužine vremena koje je potrebno da se razvije opekotina od sunca na zaštićenoj koži i dužine vremena potrebnog da se opekotina razvije na nezaštićenoj koži, odnosno on predstavlja.\nNa primjer, osobama čija koža obično crveni već nakon 10 minuta izlaganja suncu, nanošenjem preparata sa zaštitnim faktorom 2, koža će pocrvenjeti nakon 20 minuta. Ukoliko osoba upotrijebi zaštitni faktor 20, koža će pocrvenjeti tek nakon 200 minuta, što je više od 3 sata izloženosti suncu.\nSun block preparati\nPreparati s “sun block” zaštitom maksimalno sprječavaju prodor sunčevih zraka do kože je sadrže tvari kao što je titan-dioksid i cink oksid, čije čestice poput ogledala odbijaju zrake sunca. Takvi preparati uz dodatak visokih koncentracija UV filtra zaista smanjuju prodor sunčevih zraka na minimum. Zaštitna sredstva se odabiru i s obzirom na vodootpornost preparata i prema tipu kože. Trenutno se u svijetu jedino uvažava kriterij vodootpornosti američke Food and Drug Administration FDA po kojem je preparat vodootporan ako se nakon 2 kupanja i plivanja od 20 minuta, barem 50% nanesenog preparata zadrži na koži.\nUkoliko se bavite sportom, često se kupate i ulazite u vodu, ili jednostavno imate osjetljivu kožu, tada je sredstvo za zaštitu od sunca potrebno puno češće nanositi kako bi nivo zaštite ostao prikladan.\nOsobe svjetlije i pjegave kože koja ne tamni, te osobe s više od 20 mladeža, čiji su mladeži “displastični” (veliki, nepravilni, višebojni) i osobe s porodičnom anamnezom melanoma pod povećanim su rizikom razvoja raka kože i ne bi uopće smjele boraviti na suncu bez zaštite.\nVeoma svijetla koža\ns pjegama, plave ili crvene kose, plavih ili zelenih očiju (nikad ne potamne i uvijek izgore). Preporučeno vrijeme izlaganja suncu bez zaštitnih sredstava od 10-16 časova za njih je do 10 minuta, a odgovarajući zaštitni faktor je 20-30 UV.\nsklona ljetnim pjegama, plave kose, vrlo malo potamne i lako izgore. Za ljude s ovakvom puti je preporučeno vrijeme izlaganja suncu bez zaštitnih sredstava od 10-16 časova od 10 do 20 minuta a odgovarajući zaštitni faktor je 12-15-30 UV. Ovo je najčešći tip kože i posjeduje ga oko 78% populacije.\nbez pjega, svijetlokestenjaste ili svijetlosmeđe kose, lako tamne i rijetko izgore. Vrijeme izlaganja suncu bez zaštitnih sredstava od 10-16 časova. Osobama sa ovim tipom kože ne preporučuje se izlaganje suncu duže od 30 minuta bez zaštite, a odgovarajuća zaštita je 8-10UV zaštitni faktor.\nVrlo tamna koža (mediteranski tip)\nmaslinasta put, tamnosmeđa ili crna kosa, nikad ne izgore. Vrijeme preporučeno izlaganja suncu bez zaštitnih sredstava od 10-16 časova za ovu kategoriju ljudi je do 10 minuta a preporučuje se 4-6 UV zaštitni faktor. Opekotine na nezaštićenoj koži ovog tipa se javljaju nakon 45 minuta. 8% populacije ima kožu tipa 4.\nPored navedenog bitno je uzeti u obzir i vrijeme koje je planirano da se provede na suncu te nadmorsku visinu.\nKako sredstva za zaštitu od sunčanja nestaju znojenjem ili kupanjem, neophodno ih je ponovo nanositi svaka 2 sata.\nAutor Dr. Jovanka Huseinbegović, ljekar opće medicine


hrvatski - Netokracija\nGoogle Search za iPhone i iPad podržava ‘naredbe’ na hrvatskom, slovenskom i srpskom!\nBorba divova se nastavlja! Google nastavlja svoj pohod u teritorij glasovnih naredbi novom Google Search aplikacijom kojom će pokušati sa trona skinuti svog rivala - Applea. Nova Google Search applikacija za iPhone i iPad pomaže vam upravo u tome koristeći poboljšane tehnike 'glasovne pretrage' koja omogućuje dobijanje odgovora na pitanja korisnika. Brza i točna tehnologija prepoznavanja glasovnih naredbi omogućuje Googleu da shvati točno što govorite pa i na hrvatskom, slovenskom i srpskom!


Optimizacija web sajta - 200 faktora koje boduje Google - Infogate\nUkoliko ste u toku kada je u pitanju optimizacija web sajta, sigurno već znate da Google koristi oko 200 faktora u svom algoritmu.\nAli, koji su to faktori?\nOd danas ne morate više da se pitate, jer smo mi sastavili njihovu kompletnu listu!\nNeki su dokazani.\nNeki su kontroverzni.\nO nekima samo nagađaju SEO stručnjaci.\nFaktori vezani za domen\n1. Starost domena: U ovom videu, Matt Cutts (nekada zaposlen u Guglu) kaže da:\n„Razlika između domena koji je star šest meseci i onog koji ima godinu dana nije tako značajna stavka.“\nDrugim rečima, oni uzimaju u obzir starost domena, ali to nije presudan faktor.\n2. Ključna reč se pojavljuje u TLD (Top Level Domain – domen prvog reda): Više o domenima možete pročitati u našem tekstu koji objašnjava šta je domen.\nOvo više nije toliko bitno kao što je nekada bilo, ali ključna reč koja se nalazi u domenu i dalje može da bude signal koji povećava relevantnost.\n3. Ključna reč kao prva reč u domenu: Domen koji počinje ključnim rečima ima malu prednost u odnosu na sajtove koji ili nemaju ključnu reč u domenu ili imaju ključnu reč na kraju domena.\n4. Dužina registracije domena: Domeni koji su bitni svojim vlasnicima često su plaćeni nekoliko godina unapred, dok su sumnjivi domeni retko registrovani na više od godinu dana. Zbog toga, datum kada ističe domen (tj. period na koji je zakupljen) može da se smatra faktorom pri određivanju važnosti domena.\n5. Ključna reč u nazivu poddomena: Na panelu koji je 2011. godine organizovao MOZ, objavljeno je da ključna reč koja se pojavljuje u poddomenu može da poboljša rangiranje sajta. Kada se radi optimizacija web sajta, treba posebno obratiti pažnju na ovaj faktor.\n6. Istorija domena: sajt koji je često menjao vlasnke (putem WhoIs-a) ili mu je nekoliko puta isticao domen ili hosting, može biti rangiran lošije, jer postoji mogućnost da Google resetuje istoriju sajta (za novog vlasnika) i da zanemari linkove koji su nekada vodili ka njemu.\n7. EMD: EMD je Exact Match Domain. To znači da se naziv ključne reči i domena potpuno poklapaju. Ovo može biti prednost… ukoliko je u pitanju popularan sajt visokog kvaliteta. Ali ako se EMD pojavi kod nekog lošeg sajta osetiće efekte koje sa sobom nosi Google EMD update iz 2012. godine. Tako da, pažljivo sa ovim.\n8. Privatni ili public WhoIS: Kada imate WhoIs koji je podešen na private, deluje kao da nešto krijete. Matt Cutts kaže:\n„…Kada sam proveravao njihov WhoIs, svi su imali „whois zaštitu privatnosti“. To je pomalo neobično.“\nImati private WhoIs nije loše samo po sebi, ali kada se poklopi više faktora zajedno, to može da deluje kao sumnjiv sajt.\n9. Kažnjavani WhoIs vlasnik: Ako Google neku osobu identifikuje kao spamera, logično je da će drugačije gledati i na druge sajtove u vlasništvu te osobe.\n10. TLD ekstenzija zemlje: Posedovanje ekstenzije iz određene zemlje (na primer .rs za Srbiju) pomaže sajtu da se rangira bolje za tu zemlju, ali ograničava njegovu sposobnost da se rangira na globalnom nivou. Zato je, kada se radi optimizacija web sajta bitno odrediti tržište za koje je sajt namenjen.\nOptimizacija web sajta na stranici\n11. Ključna reč u tagu naslova: Tag naslova je veoma bitan i spada u SEO faktore na koje posebno treba obratiti pažnju.\n12. Tag naslova počinje ključnim rečima: Prema podacima koje je objavio MOZ, kada tag naslova počinje ključnim rečima, ta stranica će biti bolje pozicionirana nego ako bi se ključne reči nalazile na kraju.\n13. Ključna reč u opisu (description tag): Još jedan signal koji ukazuje na relevantnost. Nije preterano bitan, ali ipak pravi razliku.\n14. Ključna reč u H1 tagu: Ovo je još jedan bitan signal koji Google uzima u obzir.\n15. Ključna reč je najčešće korišćena fraza u tekstu: Ako se ključna reč u tekstu pojavljuje češće nego druge fraze, to sugeriše da je taj tekst relevantan za tu ključnu reč.\n16. Dužina teksta: Duži tekstovi mogu da pokriju veći broj sekundarnih ključnih reči. Takođe, deluju ozbiljnije, pa im se daje prednost u odnosu na kratke tekstove.\n17. Gustina ključnih reči: Ovde treba naći pravu meru. Iako gustina ključnih reči nije toliko bitna koliko je nekada bila, Google je još uvek koristi da bi odredio o čemu se zapravo radi. Međutim, ne preterujte jer ćete biti penalizovani. Optimizacija web sajta se radi tako da deluje prirodno, a ne pukim pretrpavanjem (engl. stuffing) kljčnih reči.\n18. LSI u tekstu na stranici: Ovo je skraćenica od Latent Semantic Indexing Keywords i uzima se u obzir pri rangiranju.\n19. LSI u tagu naslova i opisu: Kao i kada je u pitanju LSI u tekstu, Google koristi LSI u naslovu i opisu da lakše razlikuje sinonime (da li se radi o restoranu „Tri šešira“ ili neko prodaje tri šešira).\n20. Brzina učitavanja stranice kroz HTML: I Google i Bing koriste brzinu učitavanja kao faktor pri rangiranju. Ovo se utvrđuje na osnovu koda stranice i veličine fajla.\n21. Duplicirani sadržaj: Identičan sadržaj na istom sajtu (čak i kada je malo izmenjen), može negativno da utiče na vidljivost na pretraživačima.\n22. Rel=Canonical: Kada se pravilno koristi, može da spreči Google da lošije indeksira duplicirani sadržaj.\n23. Brzina učitavanja na Google Chrome: Google može da koristi Chrome da utvrdi brzinu učitavanja stranice, jer se na taj način dobija uvid u brzinu servera i druge faktore bitne za brzinu koji nisu direktno vezani za HTML kod.\n24. Optimizacija slika: Kada je u pitanju optimizacija web sajta, slike daju bitne informacije kroz naziv fajla, alt tekst, naslov, opis i zaglavlje.\n25. Datum poslednjeg ažuriranja sadržaja: Google favorizuje stranice koje su skoro bile ažurirane.\n26. Veličina ažuriranja stranice: Veličina napravljenih promena je takođe indikator da je sadržaj svež. Dodavanje ili uklanjanje čitavih delova stranice spada u značajnije ažuriranje nego što bi to recimo bila promena reda nekoliko reči u rečenici.\n27. Istorija ažuriranja: Koliko je često stranica bila ažurirana od kad je napravljena? Dnevno, nedeljno, na svakih 5 godina? Učestalost ažuriranja takođe pokazuje da je sadržaj svež.\n28. Istaknutost ključne reči: Kada se ključna reč nalazi u prvih 100 reči teksta na stranici, to je značajan signal relevantnosti teksta za tu ključnu reč.\n29. Ključna reč u H2 i H3 tagovima: Ključna reč koja se nalazi u podnaslovima u H2 i H3 formatu, takođe se smatra signalom relevantnosti (ovo nije jak signal, ali može da pomogne) kada je u pitanju optimizacija web sajta.\n30. Red reči u ključnim rečima: Istovetno poklapanje unutar teksta sa frazom za koju se radi optimizacija web sajta generalno se kotira bolje nego da su iste reči napisane drugim redosledom. Na primer, ako se pretraga vrši za „selidbe Beograd“ , stranica koja je optimizovana za „selidbe Beograd“ će se bolje rangirati od one koja je optimizovana za „Beograd selidbe“.\n31. Kvalitet odlazećih linkova: Mnogi SEO stručnjaci smatraju da linkovanje ka dobrim sajtovima sa visokim autoritetom pomaže Guglu da stekne poverenje u određenu stranicu. Zbog toga, optimizacija web sajta treba da se radi uz poseban osvrt na odlazeće linkove.\n32. Tema odlazećih linkova: Prema MOZ-u, pretraživači mogu da uzmu u obzir sadržaj stranica ka kojima se linkuje kao signal relevantnosti. Na primer, ako imate stranicu o apartmanima koja linkuje ka stranici o filmovima, to može biti znak za Google da se radi o filmu „Apartman“, a ne o izdavanju apartmana.\n33. Gramatičke greške: Gramatički ispravni tekstovi spadaju u signal kvaliteta, iako je Matt Cutts još 2011. godine slao dvosmislene signale o tome da li je ovo bitno za rangiranje ili ne.\n34. Preuzet sadržaj: Da li je sadržaj na stranici originalan? Ako je preuzet ili prekopiran sa stranice koja je već indeksirana, neće se rangirati tako dobro kao original ili će biti zavedena u takozvani supplemental index.\n35. Koristan dopunski sadržaj: koristan dodatni sadržaj je pokazatelj kvaliteta stranice, što pozitivno utiče na Google rangiranje. Primeri za ovakav sadržaj su konvertori valuta i kalkulatori kamata.\n36. Broj odlaznih linkova: Previše tzv. dofollow (koji dozvoljavaju praćenje) odlaznih linkova može da uzrokuju „curenje“ ranka stranice.\n37. Multimedja: Slike, video materijali i drugi multimedijalni elementi mogu biti shvaćeni kao znakovi kvaliteta sadržaja. Optimizacija web sajta treba da uključi i dodavanje ovakvih elemenata na stranice.\n38. Broj internih linkova koji vode ka stranici: Broj internih linkova ka nekoj stranici pokazuje koliko je ta stranica bitna u odnosu na druge stranice na tom sajtu.\n39. Kvalitet internih linkova koji pokazuju ka stranici: Kada interni linkovi dolaze sa stranica koje imaju visok autoritet, to ima veći uticaj na rangiranje nego kada dolaze sa nekih lošijih stranica.\n40. Prekinuti linkovi: Ukoliko je na nekoj stranici previše prekinutih linkova (linkovi koji vode na nepostojeće stranice) to može biti znak zapuštenog sajta. Google koristi prekinute linkove kao način da proceni kvalitet stranice.\n41. Nivo čitljivosti: Nema sumnje da Google uzima u obzir nivo čitljivosti teksta na stranici. Međutim, kako se obrađuje i boduje ovaj faktor i dalje je tema o kojoj se vode debate.\n42. Partnerski (affiliate) linkovi: Partnerski linkovi sami po sebi verovatno neće negativno uticati na rang. Ali, ukoliko ih ima previše Guglov algoritam će dodatno obratiti pažnju na druge faktore, kako bi se uverio da li je u pitanju kvalitetan sajt ili loša affiliate stranica.\n43. HTML greške/W3C validacija: Veliki broj HTML grešaka i aljkavo kodiranje mogu biti znak da se radi o niskokvalitetnom sajtu. Iako je ovo i dalje kontroverzna tema, mnogi SEO stručnjaci misle da je W3C validacija jedan od signala koji ukazuju na kvalitet, iako nije od presudnog značaja.\n44. Autoritet domena na kojem se nalazi stranica: Kada su svi drugi faktori jednaki, stranica koja se nalazi na domenu sa jakim autoritetom biće pozicionirana bolje od one koja se nalazi na lošijem domenu.\n45. PageRank stranice: Nije strogo povezano, ali generalno su stranice sa višim PR pozicionirane bolje od onih koje imaju niži PR.\n46. Dužina url-a: Preterano dugačak url može da naškodi vidljivosti za pretraživače. Ovo treba imati u vidu kada se radi optimizacija web sajta.\n47. URL put: kraći url put može da doprinese povećanju autoriteta te stranice.\n48. Ljudi kao editori: Iako nikada nije zvanično potvrđeno, postoji mogućnost da ljudski faktor (urednici) utiče na SERP.\n49. Kategorija stranice: Kategorija u okviru koje se stranica pojavljuje utiče na njenu relevantnost.\n50. WordPress tagovi: Tagovi su faktor koji je specifičan za WordPress. Prema Yoast-u:\n„Jedini način na koji oni pomažu kada je u pitanju optimizacija web sajta je što upućuju jednu stranicu ka drugoj ili grupu tekstova jedan ka drugom“.\n51. Ključna reč u url-u: Još jedan važan faktor.\n52: Url string (niz): Kategorije koje se nalaze u url nizu detektovane su od strane Gugla i šalju signal o čemu se radi na stranici.\n53. Reference i izvori: Navođenje referenci i izvora informacija može biti znak kvalitetnijeg sadržaja.\n54. Numerisane i nenumerisane liste: Liste pomažu da se sadržaj „razbije“ i da bude čitljiviji, pa Gugl zbog toga daje blagu prednost stranicama koje imaju ove elemente.\n55. Prioritet stranice na sajtmapi: Prioritet stranice koji se dodeljuje u okviru sitemap.xml fajla može da ima uticaja na pozicioniranje na pretraživačima.\n56. Preveliki broj odlaznih linkova:\n„Neke stranice imaju preveliki broj odlaznih linkova, koje prenatrpavaju stranicu i odvlače pažnju sa glavnog sadržaja“.\n57. Broj drugih ključnih reči za koje se ta stranica rangira: Ako je stranica dobro pozicionirana za druge ključne reči, to može da bude znak da je u pitanju kvalitetna stranica.\n58. Starost stranica: Iako Google voli svež sadržaj, starije stranice koje su redovno ažurirane mogu da prođu bolje od novih stranica.\n59. Raspored elemenata na stranici:\n„Raspored elemenata na stranicama najvišeg kvaliteta je takav da je glavni sadržaj odmah vidljiv“\n60. Parkirani domeni: Guglov update iz decembra 2011. godine smanjuje vidljivost parkiranih domena.\n61: Koristan sadržaj: Gugl pravi razliku između kvalitetnog i korisnog sadržaja. Nije uvek ono što je kvalitetno automatski i korisno za čitaoce.\n62. Sajt koji dodaje vrednost i prikazuje unikatan sadržaj: Google je počeo da lošije tretira sajtove koji ne nude ništa novo ni koristno, naročito kada su u pitanju loši partnerski (affiliate) sajtovi.\n63. Kontakt stranica: Pretraživači su naklonjeni sajtovima koji imaju dovoljnu količinu kontakt informacija. Dodatni bonus imaju sajtovi kojima se kontakt informacije poklapaju sa informacijama iz WhoIs-a.\n64. Poverenje u domen/TrustRank: Nivo poverenja u sajt se meri prema tome koliko linkova je vaš sajt udaljen od sajta kojem se jako veruje – to je veoma bitan faktor za rangiranje.\n65. Arhitektura sajta: Dobro sastavljena arhitektura sajta pomaže Guglu da tematski razvrsta vaš sadržaj.\n66. Ažuriranje sajta: Koliko često se sajt ažurira – naročito kada se novi sadržaj dodaje na sajt – je znak da je taj sajt svež i da nije zastareo.\n67. Broj stranica: Broj stranica na jednom sajtu može biti bitan kada se radi optimizacija web stranica. Ipak, ovo nije jako značajan faktor.\n68. Prisustvo sajtmape: Sajtmapa pomaže pretraživačima da lakše i temeljnije indeksiraju vaše stranice.\n69. Vreme normalnog rada sajta: Kada je vreme zastoja sajta veliko (usled održavanja ili zbog problema sa serverom) to može da negativno utiče na rangiranje.\n70. Lokacija servera: Lokacija servera može da ima uticaja na pozicioniranje u različitim geografskim regionima. Ovo je naročito bitno za pretrage koje su vezane za neku lokaciju.\n71. SSL Sertifikat: Gugl je potvrdio da uzima u obzir SSL sertifikate pri indeksiranju i da koristi HTTPS kao signal za rangiranje.\n72. Stranice za uslove korišćenja i politiku privatnosti: Ove dve stranice pomažu Guglu da zna da je sajt pouzdan.\n73. Duplicirane meta informacije na sajtu: Duple meta informacije na sajtu mogu da smanje vidljivost stranice. Dobro urađena optimizacija web sajta znači da svaka stranica ima svoj meta opis, koji je za nju relevantan.\n74. Mrvice (breadcrumb) u navigaciji: Ovo je način da se preko posebne vrste navigacije pomogne korisnicima (i pretraživačima) da znaju gde se nalaze na sajtu. Neki SEO eksperti smatraju da bi ovo mogao biti jedan od faktora koji utiču na rang.\n75. Optimizacija za mobilne: Guglov zvanični stav kada je upitanju prilagođenost mobilnim uređajima je da bi sajtovi trebalo da budu responsive. Responsive sajtovi imaju prednost pri pretrazi sa mobilnih uređaja. U stvari, sada se dodeljuju „mobile friendly“ tagovi sajtovima koji se dobro vide na mobilnim uređajima. Google je takođe počeo da u mobilnoj pretrazi, penalizuje sajtove koji nisu „mobile friendly“. Kada se radi optimizacija web sajta o ovome treba posebno voditi računa u 2017. godini.\n76. YouTube: Nema sumnje da su video materijali sa ovog kanala dobro tretirani u rezultatima pretrage (verovatno zato što je Google kupio YouTube).\n77. Lakoća korišćenja sajta: Sajt koji je težak za korišćenje može da negativno utiče na rang kroz smanjenje vremena koje neko provodi na sajtu, manji broj pregledanih stranica i veći bounce rate.\n78. Korišćenje Google analitike i Google Webmaster alata: Neki smatraju da, kada su ta dva programa instalirana, to pozitivno utiče na indeksiranje stranica. Ovi alati mogu direktno da utiču na rang tako što daju Guglu više podataka sa kojima može da radi (npr. tačniji bounce rate, da li dobijate saobraćaj sa linkova ka vašem sajtu i sl.). U svakom slučaju, teško da je moguće adekvatno pratiti rezultate koje donosi optimizacija web sajta bez ovih alata.\n79. Komentari korisnika/reputacija sajta: Komentari korisnika na sajtovima kao što je Yelp.com ili RipOffReport.com igraju važnu ulogu u Guglovom algoritmu, naročito u Americi.\nFaktori vezani za linkove\n80. Starost domena sa kojeg dolazi link: Linkovi sa starijih domena imaju veću težinu nego linkovi sa novih domena.\n81. Broj glavnih domena: Broj domena koji upućuju ka sajtu je jedan od najvažnijih faktora u Guglovom algoritmu.\n82. Broj linkova sa odvojenih c-klasa IP adresa: Linkovi sa odvojenih c-klasa IP adresa sugerišu da postoji više sajtova koji linkuju ka vama.\n83. Broj stranica sa kojih dolaze linkovi: Ukupan broj stranica sa kojih dolaze linkovi, čak i kad su na istom domenu, takođe je faktor pri rangiranju.\n84. Alt tag (kada je link slika): Alt tag je za sliku isto što je ankor tekst za običan link.\n85. Linkovi sa .edu i .gov domena: Matt Cutts je izjavio da TLD (top level domain) ne utiče na važnost sajta. Ipak, to ne sprečava SEO stručnjake da smatraju da postoji poseban deo u algoritmu za .gov i .edu domene.\n86. Autoritet stranice sa koje se linkuje: Autoritet (PageRank) stranice koja upućuje ka vama je ekstremno važan faktor pri rangiranju.\n87. Autoritet domena sa kojeg se linkuje: Autoritet domena koji upućuje ka vama utče na određivanje važnosti linka. Na primer: link sa stranice koja ima PR2, a čiji je domen (početna stranica) PR3 može da bude manje vredan nego link sa PR2 stranice sa domena čija početna strana je PR8.\n88. Linkovi od konkurenata: Stranice sa linkovima od drugih stranica koje se takmiče za istu ključnu reč više se vrednuju pri pretrazi te konkretne reči.\n89. Broj deljenja na društvenim mrežama stranice koja upućuje ka vašem sajtu: Količina deljenja stranice sa koje ide link može da utiče na vrednost tog linka.\n90. Linkovi sa loših sajtova: Ovakvi linkovi mogu da naškode vašem sajtu.\n91. Gostujući postovi: Iako postovanje na drugim blogovima može da bude deo tzv. white hat SEO strategije, linkovi koji dolaze od gostujućih postova često imaju manju vrednost.\n92. Linkovi ka domenu na kojem se nalazi stranica: Linkovi ka početnoj stranici tj. domenu na kojem se nalazi sajt mogu da imaju važnost pri određivanju vrednosti stranice.\n93. Nofollow (nepraćeni) linkovi: Ovo je jedna od najkontroverznijih SEO tema. Guglov zvaničan stav o tome je:\n„U principu ih ne pratimo“.\nŠto znači da postoji mogućnost da ih ipak prate, u posebnim slučajevima. Određeni procenat nofollow linkova može da bude indikator da su neki linkovi neprirodni.\n94. Različite vrste linkova: Ukoliko neprirodno veliki procenat linkova dolazi iz istog izvora (npr. sa foruma ili komentara na blogu) to može biti znak da je u pitanju spam. Sa druge strane, linkovi koji dolaze sa različitih izvora mogu biti znak da su linkovi prirodno dobijeni. Zbog toga je pravilna izgradnja linkova jako bitna kada se radi optimizacija web sajta.\n95. „Sponzorisani linkovi“ ili druge slične reči oko linka: Reči kao „sponzorisano“, „sponzorisani linkovi“ i sl. mogu da umanje vrednost linka, naročito za englesko govorno područje.\n96. Kontekstualni linkovi: Linkovi koji se nalaze unutar sađržaja (teksta) na stranici smatraju se vrednijim od linkova koji su negde drugde na stranici ili na praznim stranicama.\n97. Prekomerno korišćenje 301 redirekcije: Linkovi koji dolaze sa 301 redirekcija rasipaju PR.\n98. Ankor tekst eksternih linkova: Kao što piše u opisu Guglovog originalnog algoritma:\n„Kao prvo, ankori često obezbeđuju tačniji opis web stranica nego što to čine same stranice“.\nAnkor tekst je sada manje važan nego što je nekada bio, ali i dalje šalje signal relevantnosti stranice za određenu ključnu reč.\n99. Ankor tekst internih linkova: Ankor tekst internih linkova je još jedan signal relevantnosti iako se drugačije boduje nego kada su u pitanju eksterni, dolazeći linkovi.\n100. Naslov linka: Naslov linka (tekst koji se pojavljuje kada pređete mišem preko linka) je jedan od faktora koji se uzimaju u obzir.\n101. TLD zemlje iz koje dolazi link: Linkovi od domena čiji TLD ima ekstenziju specifičnu za određenu zemlju (npr. .rs ili .me) mogu da pomognu vašem sajtu da se bolje kotira pri pretrazi u toj zemlji.\n102. Mesto linka u sadržaju (tekstu): Linkovi koji se nalaze na početku neke teksta nose veću težinu od onih koji se nalaze na kraju.\n103. Mesto linka na stranici: Značajno je i gde se nalazi link. Generalno, linkovi koji se nalaze u tekstu imaju veću vrednost od onih koji se nalaze u futeru ili sajdbaru.\n104. Relevantnost domena sa kojeg se linkuje: Link sa sajta iz iste niše je znatno bolji od linka sa sajta koji nema nikakve veze sa vašim sajtom. Zbog toga se efektivna optimizacija web sajta uglavnom fokusira na dobijanje relevantnih linkova.\n105. Relevantnost na nivou stranice: Linkovi sa stranica koje imaju sličan sadržaj kao i vaša stranica značajniji su od onih koji dolaze sa nerelevantnih stranica.\n106. Pozitivan ili negativan kontekst linka: Gugl ponekad može da proceni da li je link ostavljen u okviru preporuke ili negativne recenzije. Linkovi koji su ostavljeni pozitivnom kontekstu imaju veću težinu.\n107. Ključna reč u naslovu: Gugl posebno voli linkove sa stranica koje imaju vašu ključnu reč u naslovu.\n108. Povećanje brzina dobijanja novih eksternih linkova: Sajt koji brzo dobija nove linkove biće favorizovan na pretraživačima.\n109. Usporavanje brzine dobijanja ekternih linkova: Ovo može da značajno smanji poziciju na pretraživačima jer je signal da se tom sajtu smanjuje popularnost.\n110. Linkovi sa stranica koje su ultimativni izvor informacija: Kada dobijate linkove sa stranica koje se smatraju ultimativnim resursom u određenoj oblasti, rašće vaša pozicija na pretraživačima.\n111. Linkovi sa sajtova koji se smatraju autoritetom: Link sa sajta koji se smatra autoritetom više doprinosi vašem rangiranju.\n112. Linkovi sa Vikipedije: Iako se ovi linkovi tretiraju kao nofollow, mnogi misle da link sa Vikipedije utiče na veće poverenje pretraživača u vaš sajt.\n113. Reči oko linka: Reči koje se pojavljuju oko linkova ka vašem sajtu pomažu Guglu da bolje razume o čemu je vaša stranica.\n114. Starost dolazećeg linka: Stariji linkovi imaju veći uticaj na rang nego noviji linkovi.\n115. Linkovi sa legitimnih sajtova vs. linkovi sa splogova (spamerskih blogova): Usled širenja mreže blogova Google daje veću težinu linkovima sa legitimnih sajtova u odnosu na linkove koji dolaze sa lažnih blogova. Najverovatnije se proučava interakcija sa korisnicima kako bi se napravila jasna razlika između ove dve vrste sajta.\n116. Prirodan link profil: Sajt koji ima prirodan link profil bolje će se kotirati i biće otporniji na promene u algoritmu.\n117. Recipročni linkovi: Treba izbegavati prekomernu razmenu linkova.\n118. Linkovi u sadržaju koji generišu korisnici: Gugl može da razlikuje linkove koji su sa sadržaja koji generišu korisnici u odnosu na one koji su sa sadržaja generisanog od strane vlasnika sajta.\n119. Linkovi sa 301: Linkovi sa 301 redirekcija imaju za nijansu manju važnost nego direktni linkovi. Ipak, Matt Cutts kaže da je 301 sličan direktnom linku.\n120. Schema.org mikroformati: Stranice koje podržavaju mikroformate mogu da budu rangirane bolje od onih koje ih ne podržavaju.\n121. DMOZ Listing: Mnogi veruju da Google daje prednost sajtovima koji se nalaze na DMOZ-u.\n122. Rang poverenja sajta sa kojeg ide link: Poverenje koje Google ima u sajt sa kojeg dolazi link se delimično prenosi i na vaš sajt.\n123. Broj odlaznih linkova sa neke stranice: Link sa stranice na kojoj se nalaze stotine odlazećih linkova dodaje manju vrednost nego link sa stranice na kojoj se nalazi samo par linkova.\n124. Linkovi sa profila na forumima: Zbog spamovanja i zloupotrebe linkova sa profila na forumima, Google znatno manje vrednuje ovakve linkove.\n125. Broj reči na stranici sa koje dolazi link: Link sa stranice koja ima 1000 reči više vredi od linka sa kratkog teksta koji ima npr. 25 reči.\n126. Kvalitet sadržaja sa kojeg dolazi link: Linkovi sa loše napisanih tekstova nisu toliko vredni kada je u pitanju optimizacija web sajta, kao linkovi sa dobro napisanih tekstova koji su podržani multimedijalnim sadržajem (imaju u sebi slike i video materijale).\n127. Linkovi širom jednog sajta (sitewide links): Matt Cutts je potvrdio da se ovakvi linkovi računaju kao jedan link.\n128. Organska stopa kliktanja (Click Through Rate – CTR): Stranice koje imaju veći CTR bolje se kotiraju za tu konkretnu ključnu reč.\n129. Organski CTR za sve ključne reči: Ako stranica ili sajt ima veliki CTR za sve kljčne reči, to je znak da ljudi žele da kliknu na ovaj rezultat, što je znak pretraživačima da je u pitanju kvalitetan sadržaj.\n130. Bounce rate (stopa „odskakanja“ sa sajta): Postoje polemike koliko je bounce rate bitan faktor kada je optimizacija web sajta u pitanju. Google ovaj kriterijum koristi u testiranju kvaliteta sajta jer pretpostavlja da stranice sa kojih korisnici brzo odu nisu za njih dovoljno kvalitetne.\n131. Direktan saobraćaj: Potvrđeno je da Google koristi podatke sa Google Chrome pretraživača da utvrdi da li i koliko često ljudi posećuju neki sajt. Sajtovi koji imaju dosta direktnog saobraćaja (na njih se ulazi direktno kucanjem domena, a ne preko pretraživača) verovatno su većeg kvaliteta od sajtova koji imaju malo direktnog saobraćaja.\n132. Ponovljeni saobraćaj: Takođe, jedan od faktora je i da li se korisnici vraćaju na sajt nakon što su ga jednom posetili. Sajtovi na koje se posetioci ponovo vraćaju mogu imati prednost na pretraživačima.\n133. Blokirani sajtovi: Panda (algoritam) i dalje koristi ovaj faktor kao signal kvaliteta.\n134. Bukmark na Google Chrome: Znamo da Google skuplja podatke sa Chrome- a, pa postoji mogućnost da bukmarkovane stranice imaju dodatnu prednost.\n135. Podaci sa Google Toolbar-a: Ovaj alat je sada integrisan u Google Chrome, tako da se ti podaci koriste pri rangiranju sajtova.\n136. Broj komentara: Veliki broj komentara na stranici tumači se kao signal kvaliteta i interakcije.\n137. Vreme zadržavanja: Google veoma vodi računa o vremenu zadržavanja na sajtu. Kada je u pitanju optimizacija web sajta, treba se potruditi da se korisnici kvalitetom teksta i interesantnim multimedijalnim sadržajem što duže zadrže na stranici.\n138. Upiti zaslužuju nove odgovore: Google daje prednost novim stranicama kod nekih upita za pretragu.\n139. Upiti zaslužuju različite odgovore: Google dvosmislenim upitima, kao što je na primer pretraga za npr. reč „Python“ koja može da označava ime programskog jezika ili vrtu zmije, daje rezultate za svako od tih značenja.\n140. Istorija posete korisnika: Sajtovi koje ste često pretraživali kada ste bili ulogovani u Google bolje se kotiraju na vašim pretragama.\n141. Istorija pretrage korisnika: Redosled kojim ste obavljali pretrage u prošlosti može da utiče na naredne pretrage. Na primer, ako ste tražili ključnu reč „kafići“ a nakon toga pretražili Google za reč „pet friendly“, verovatno će vam se na vrhu pretrage pojaviti pet friendly kafići.\n142. Geografsko targetiranje: Google daje prednost sajtovima sa lokalnom IP adresom servera i ekstenzijom domena koja je specifična za tu zemlju.\n143. Bezbedna pretraga: Pretrage sa psovkama ili sadržajem za odrasle neće se pojaviti osobama koje imaju uključenu opciju za bezbednu pretragu (Safe Search).\n144. Google+ krugovi: Google bolje kotira autore i sajtove koji su dodati u vaše Google+ krugove.\n145. DMCA prigovori: Google obara rank stranicama sa DMCA (Digital Millennium Copyright Act) pritužbama.\n146. Različitost domena: Takozvani „Bigfot update“ (Bigfut ažuriranje) dodao je više različitih domena na jednu stranicu. To znači da je mala verovatnoća da cela prva stranica bude ispunjena rezultatima sa istog domena, koliko god oni relevantni bili.\n147. Transakcione pretrage: Google ponekad prikazuje različite rezultate za ključne reči koje su vezane za kupovinu, kao na primer kada je u pitanju pretraga letova ili hotela.\n148. Lokalna pretraga: Google često prikazuje lokalne Google+ rezultate iznad običnih organskih rezultata. Ovo je bitno imati na umu kada se radi optimizacija web sajta za firme koje posluju lokalno (npr. teretane, kafiće, frizerske salone).\n149. Google news rezultati: Neke pretrage izlaze u okviru dela Google News box.\n150. Preferiranje velikih brendova: Nakon Vince update-a Google je počeo da daje prednost velikim brendovima za određene kratke ključne reči.\n151: Shopping rezultati: Google ponekad prikazuje Google Shopping rezultate među organskim rezultatima. Ova opcija ne postoji u nekim zemljama, uključujući i našu.\n152. Slike među rezultatima: Google dodaje i slike među organske rezultate pretrage za one ključne reči koje se često traže na Guglovoj pretrazi slika (Google Image Search).\n153. Easter Egg rezultati (uskršnje jaje): neke ključne reči okidaju i tzv. Easter Egg rezultate. Ukucajte na primer „Google in 1998“ i videćete kako je ovaj pretraživač izgledao nekada. Ako vam je do igre, ukucajte „Zerg Rush“.\n154. Rezultati sa istog sajta za pretragu određenog brenda: Kada se traži određeni brend ili domen, može da se pojavi više rezultata sa istog sajta. Ako ukucate na primer „Zara“ dobićete nekoliko rezultata sa sajta zara.com.\nFaktori vezani za društvene mreže\n155. Broj tvitova: Kao i kod linkova, broj tvitova koje stranica ima može da utiče na njen rang na Guglu.\n156. Autoritet koji ima Tviter nalog: kada tvitovi dolaze sa starijih naloga koji imaju veći autoritet i ogroman broj pratilaca, to ima jači uticaj na rang nego tvitovi sa novih manje značajnih naloga.\n157. Broj sviđanja (likes) na Fejsbuku: Iako Google ne vidi veći broj Facebook naloga, smatra se da je broj lajkova koji stranica ima ipak signal pri rangiranju.\n158. Broj deljenja na Fejsbuku: Deljenja na Fejsbuku imaju veći značaj nego lajkovi.\n159. Autoritet koji ima nečiji Facebook nalog: Kao i kada je u pitanju Twitter, deljenje i lajkovanje na Fejsbuku ima veći uticaj ako dolazi sa popularnijih naloga.\n160. Pinovi na Pinterestu: Pinterest je veoma popularna društvena mreža sa mnogo javnih podataka. Pretpostavlja se da Google smatra i pinove jednim od signala na društvenim mrežama.\n161. Glasovi na Social Sharing sajtovima: Postoji mogućnost da Google koristi sajtove kao što su Reddit, Stumbleupon i Digg kao još jedan vid signala koji posmatra.\n162. Broj Google+1: Iako je Matt Cutts izjavio da Google+ nema direktan uticaj na rangiranje, teško je poverovati da bi iko ignorisao signale sa sopstvene društvene mreže.\n163. Autoritet Google+ naloga: Logično je da kada +1 dođe sa naloga koji ima veliki autoritet, to ima više uticaja nego kada dođe sa naloga koji ima mali broj pratilaca.\n164. Poznati autori: U februaru 2013. Eric Schmidt CEO Gugla je objavio da:\n„Među rezultatima pretrage, bolje će se rangirati rezultati koji su povezani sa verifikovanim online profilima“\n165. Relevantnost određenog signala sa društvenih mreža: Google najverovatnije uzima u obzir relevantnost stranice sa koje je sadržaj podeljen, kao i tekst koji se nalazi oko linka.\n166. Društveni signali na nivou sajta: Ukoliko se na nivou sajta dešava mnogo praćenja, deljenja i lajkovanja, to može pozitivno da utiče na sve njegove stranice. Zbog toga je važno da se optimizacija web sajta i marketing na društvenim mrežama rade paralelno.\nFaktori vezani za brend\n167. Ime brenda u ankor tekstu: Ovo je jednostavan – ali jak brend signal.\n168. Brendirane pretrage: Logika je jednostavna: ljudi pretražuju imena brendova. Ukoliko ljudi traže vaš sajt na Guglu koristeći fraze kao na primer „Infogate SEO“, „Infogate optimizacija web sajta“ i sl., Google povezuje da se radi o brendu.\n169. Sajt ima Facebook stranicu sa dosta lajkova: Brendovi često imaju Facebook stranice sa velikim brojem lajkova.\n170. Sajt ima Twitter profil sa velikim brojem pratilaca: Twitter profili koji su dosta praćeni često su signal da se radi o brendu.\n171. Zvanična LinkedIn stranica kompanije: Veliki broj stvarnih (ne-spamerskih) kompanija ima LinkedIn stranicu.\n172. Zaposleni su navedeni na LinkedIn-u: Neki smatraju da je navođenje zaposlenih osoba na LinkedIn stranici kompanije znak da se radi o brendu. Naravno, potrebno je da bude naveden veći broj zaposlenih.\n173. Legitimitet naloga na društvenim mrežama: Nalog sa 10 000 pratilaca i samo dva objavljena posta, verovatno će biti tretiran drugačije od naloga sa 10 000 pratilaca na kojem se odvija stalna interakcija.\n174. Pominjanje brenda na sajtovima koji objavljuju vesti: Veliki brendovi se često pominju na sajtovima koji objavljuju vesti (Google News sites).\n175. Ko-citati: Brendovi su često pominjani i kada ka njima ne vodi link. Google najverovatnije uzima u obzir i nelinkovano pominjanje brenda kao faktor pri rangiranju.\n176. Broj RSS pretplatnika (subscribers): S obzirom na to da je Google vlasnik popularnog Feedburner RSS servisa, logično je da i ovo može da utiče kada je u pitanju popularnost sajta.\n177. Lokacija zavedena u Google+ lokalni listing: Prave firme imaju svoje kancelarije. Postoji mogućnost da Google proverava podatke o lokaciji da bi utvrdio da li se radi o pravom brendu.\n178. Sajt je povezan sa firmom koja plaća porez: Ovo zavisi od zemlje u kojoj se nalazi firma, ali se špekuliše da na primer u Americi Google uzima u obzir i da li je sajt povezan sa firmom koja plaća porez. Gde je ovde Srbija izlišno je komentarisati.\nSpam faktori na sajtu\n179. Penalizovanje od strane Pande (Googl algoritam): Sajtovi sa lošim sadržajem su mnogo manje vidljivi nakon što se pojavio Panda algoritam. Zbog toga je sadržaj definitivno najvažnija stvar kada je optimizacija web sajta u pitanju.\n180. Linkovanje ka lošim sajtovima: Ovo takođe može negativno da utiče na poziciju sajta.\n181. Redirekcije: Sumnjive redirekcije su naravno nepoželjne. Ukoliko se ovako nešto otkrije, sajt neće biti samo penalizovan već i de-indeksiran.\n182. Pop-apovi i druge slične reklame: Pop-apovi i slične reklame koje ometaju korisnike mogu biti znak da je sajt lošeg kvaliteta.\n183. Preterana optimizacija web sajta (over-optimization): Uključuje faktore kao što su:\nprenatrpavanje sadržaja sajta ključnim rečima\nprenatrpavanje naslova sajta (title tag) ključnim rečima.\n184. Preterana optimimzacija web stranice: Za razliku od Pande, Pingvin (još jedan algoritam) gađa individualne stranice i to čak za pojedine ključne reči.\n185. Oglasi iznad linije preloma (above the fold): Stranica sa prevelikim brojem oglasa koji se nalaze u ovom delu sajta (ono što vidite pre nego što počnete da skrolujete) može biti penalizovana.\n186. Sakriveni partnerski (affiliate) linkovi: Prevelika količina sakrivenih affiliate linkova takođe može biti penalizovana.\n187. Partnerski (affiliate) sajtovi: Nije tajna da Google nije baš neki ljubitelj affiliate sajtova.\n188. Autogenerisani sadržaj: Takođe, Google ne voli autogenerisani sadržaj. Ukoliko se posumnja da je sadržaj auto-generisan, sajt može biti penalizovan ili čak de-indeksiran.\n189. IP adresa koja je označena kao spam: Ukoliko je vaša IP adresa obeležena kao spam, to može da naškodi svim sajtovima na tom serveru.\n190. Spamovanje u meta opisu: Prenatrpavanje ključnim rečima može da se radi i u meta opisu, što takođe nije dobra praksa.\nSpam faktori van sajta\n191. Neprirodan priliv linkova: Neprirodan i naprasan priliv linkova siguran je znak da su linkovi lažni.\n192. Penalizovanje od strane Pingvina: Sajtovi koje je penalizovao Pingvin znatno su manje vidljivi u pretragama. Zato je bitno da se optimizacija web sajta radi white hat metodama.\n193. Veliki procenat linkova lošeg kvaliteta: Veliki broj linkova lošeg kvaliteta koji se često koriste u tzv. black hat SEO strategijama (kao što su komentari na blogovima i profili na forumima) mogu biti znak da neko želi da nadigra sistem.\n194. Relevantnost domena sa kojeg dolazi link: Sajtovi koji imaju veliki broj linkova sa nerelevantnih sajtova često su na meti Pingvina.\n195. Upozorenje o neprirodnim linkovima: Google je poslao na hiljade upozorenja o neprirodnim linkovima putem Google Webmaster alata. Ovo najčešće uzrokuje i pad na pretraživačima, mada nije u stopostotnoj korelaciji.\n196. Linkovi sa iste IP klase: Neprirodno veliki broj linkova sa sajtova koji imaju isti server IP može da bude znak da se radi o strategiji građenja linkova.\n197. Prodavanje linkova: Ovo se takođe kažnjava kroz smanjivanje vidljivosti na pretraživačima.\n198. Google Sandbox: Novi sajtovi koji naprasno dobiju veliki broj linkova ponekad se stavljaju u Google Sandbox, gde im je smanjena vidljivost.\n199. Alati za poricanje (Disavow Tools): Ovi alati mogu da sklone penale koje je Google dodelio nekim sajtovima.\n200. Zahtev za ponovno razmatranje: Ovaj zahtev ponekad može da de-penalizuje sajt.\nOptimizacija sajta i Google faktori\nKao što je rečeno na početku, neki od ovih faktora imaju veliki uticaj kada je u pitanju optimizacija web sajta, dok su drugi na nivou špekulacije u krugovima SEO eksperata.\nNemojte da vas prepadne ovoliki broj faktora. Agencije poput naše, koje se ovim poslom bave dugi niz godina, znaju da prepoznaju tačno šta bi trebalo uraditi na nekom sajtu kako bi se bolje kotirao na pretraživačima.\nPročitaj ceo članak Kako optimizovati sajt uz pomoć internih linkovaContinue\nSEO optimizacija web sajta – trendovi za 2021.\nPročitaj ceo članak SEO optimizacija web sajta – trendovi za 2021.Continue\nOptimizacija sajta – ultimativni vodič kroz SEO 2019!\nPročitaj ceo članak Optimizacija sajta – ultimativni vodič kroz SEO 2019!Continue


Tanjug 30. decembra 2021. 23:06\nMOSKVA – Predsednik Rusije Vladimir Putin i njegov američki kolega DŽozef Bajden razgovarali su danas 50 minuta, saopštili su američki zvaničnici.\nBela kuća je dodala da se Bajden trenutno nalazi u svojoj kući u Vilmingtonu, u Delaveru.\nTelefonski poziv se odvijao iza zatvorenih vrata.\n„Spremni smo za diplomatiju i diplomatski put napred. Međutim, takođe smo spremni da odgovorimo ako Rusija sprovede planove za invaziju na Ukrajinu“, rekao je zvaničnik administracije novinarima.\n„Ako je Putin uputio taj zahtev, onda želi da uputi određenu poruku. Međutim, Bajden, takođe, mora da prenese svoje poruke. Mora jasno da stavi do znanja da ozbiljni pregovori o evropskoj bezbednosti moraju da obuhvate širu agendu od one koju je Putin predložio, uključujući ruske pretnje bezbednosti, kao što je aneksija Krima, priznanje Južne Osetije i Abhazije, ruske snage koje okupiraju Ukrajinu, Gruziju i Moldaviju“, rekao je Mekfol.\n„Drugo, Bajden mora da stavi do znanja Putinu da Ukrajinci moraju da prisustvuju svim razgovorima o svojoj bezbednosti i suverenitetu“, poručio je američki diplomata.


Prof. dr. Izet Smajević i toplifikacija Visokog ? – Magazin Plus\nHome/Prof. dr. Izet Smajević i toplifikacija Visokog ?\nProf. dr. Izet Smajević, vijećnik Općinskog vijeća Visoko koji je donedavno obavljao dužnost direktora Termoelektrane Kakanj, te godinama bio na raznim dužnostima u “Elektroprivredi BiH” agresivno je počeo zagovarati izradu studije o mogućnosti riješavanja grijanja općine Visoko iz Termoelektrane Kakanj, populističkom retorikom i ne primjerenim metodama za intelektualca.\nOsim što je vršio jak pritisak na Kolegij Općinskog vijeća Visoko, i na drugoj sjednici Općinskog vijeća je aktuelizirao tu svoju ideju, a danas stiže najava o neformalnim građanskim inicijativama, te potpisima peticije u znak podrške takvoj ideji.\nPrije nego se upustimo u bilo kakavu raspravu po ovom pitanju donosimo dio vijesti od 9. januara 2013. godine: Javno preduzeće „Elektroprivreda BiH“ dostavilo je Općini Zenica Studiju o opravdanosti snabdijevanja toplotnom energijom iz Kaknja.\nIz ove vijesti je evidentno ” da je u martu 2011. godine zaključen ugovor sa konzorcijem kojeg čine Bosna-s- Sarajevo i Enova Sarajevo za izradu Studije, koja je revidirana u junu prošle godine. Uprava „Elektroprivrede BiH“ prihvatila je Studiju i o tome upoznala resorno Federalno ministarstvo kao i Općinu Zenica. Zaključci ovog dokumenta su pokazali da bi prodajna cijena bila 18,92 eura po megawat satu … (zenicablog.com)\n“… na osnovu projektnog zadatka kojeg je sačinio tim od predstavnika Općine Kakanj, JP “Grijanje” d.o.o. Kakanj i JP “Elektroprivreda BiH” d.d. Sarajevo. Izrada ove studije je u toku, a finansira je JP “Elektroprivreda BiH” d.d. Sarajevo… Navedena studija će definisati granice do kojih je moguće izvršiti prijenos toplotne energije iz TE Kakanj do krajnjih potrošača, uzimajući u obzir: tehničke, ekonomske, pravne i okolinske faktore.”\n(Kakanjske novine, broj 189 – 15.5.2012. godine)\nJučer su visočki mediji dobili obavjest od “Neformalne grupe građana”:\n“Neformalna grupa građana u saradnji sa organizacijama civilnog društva općine Visoko poziva sve građanke i građane naše Općine, kao i organizacije civilnog društva da se svojim potpisom / pečatom pridruže u potpisivanju peticije za izradu studije o toplifikaciji općine Visoko.\nOvom studijom ispitat će se mogućnost dovođenja toplotne energije iz TE Kakanj čime bi se značajno smanjili troškovi grijanja naših građana. Peticija će sutra biti potpisivana u periodu od 11h ispred zgrade Vizije.\nNadamo se da ćemo zajedničkim snagama izgraditit bolju budućnost.”\nIz nezvaničnih izvora saznajemo da je “neformalna grupa građana” u stvari udruženje “Confero”.\nProf. dr. Izet Smajević je na drugoj redovnoj sjednici Općinskog vijeća Visoko, održanoj 27.12.2012. godine kazao:\n“Vijećnička pitanja i inicijative\nPolazeći od Člana 156 i Člana 95 Poslovnika Općinskog vijeća Visoko, a u vezi sa članom 114 Statuta Općine Visoko, obavještavam Općinsko vijeće Visoko da sam na sjednici Kolegija Općinskog vijeća održanoj 17.12.2012. obznanio Inicijativu za hitnu promjenu člana 6 Statuta Općine Visoko, jer se u tom članu Statuta, nespretnom formulacijom, Federaciji BiH pridružuje atribut državnosti.\nJasno je da u Statutu Općine Visoko ne smije stajati iskaz koji je, makar i nehotično, u suglasju sa političkim atacima iz BL usmjerenim protiv opstojnosti Države BiH!\nFormalnu proceduru vezanu za stavljenje u f-ju ove Inicijative je na toj sjednici Kolegija preuzela realizirati g-đa Zekija Omerbegović, sekretar OV!\n4. Nacrt programa rada Općinskog vijeća Visoko za 2013. godinu\nPrema Članu 13, stav 1, Etičkog kodeksa za vijećnike Općinskog vijeća i Općinskog načelnika Visoko, koji se odnosi na upravljanje resursima od izabranih zvaničnika očekuje da javnim resursima upravljaju na efikasan i ekonomičan način …\na. Voda je javni resurs, nažalost velikom broju domaćinstava na području općine Visoko danas nedostupan. Prema raspoloživim podacima se, sa visokim stepenom vjerovatnoće, može reći da općina Visoko raspolaže količinama pitke vode dovoljnim za snabdijevanje svih domaćinstava i gospodarskih objekata na području općine. To civilizacijsko postignuće vlasti općine Visoko trebaju sebi zadati kao cilj, i početi intenzivno raditi na tome već u ovom sazivu. O tome smo se usaglasili na sjednici Kolegija, ali to suglasje, vjerujem omaškom, nije autentično preneseno u Nacrt programa rada OV, tačka E-7 !\nEvidentno je da Izvršna vlast/ gđa načelnica u prvom redu/ već radi na tom polju, i ovim joj Općinsko vijeće izražava čvrstu podršku na putu plemenite nakane da ljudi u kućama imaju vodu!\nb. Tačka E-11 je, u skladu sa zaključkom Kolegija, korektno dopunjena – odnosno u tu tačku je uključen Plan aktivnosti!\nc. Predlažem da se dodatno u Nacrt plana rada Općinskog vijeća za 2013. godinu (u poglavlje E) kao zasebna tačka uvrsti:\nPrijedlog plana aktivnosti na uspostavljanju i realizaciji projekta grijanja općine Visoko iz Termoelektrane Kakanj, uz izradu Studije izvodivosti tokom 2013. godine.\n– U Termoelektrani Kakanj se prosječno dnevno emitira/izgubi u atmosferu oko 3000 tona uglja ekvivalentne toplote – barem pola od toga je iskoristivo za grijanje.\n-To znači da se za dva dana iz Termoelektrane Kakanj izgubi u atmosferu toplote koja bi bila dovoljna za godišnje grijanje 1000 domaćinstava.\n-Ono šta treba Visokom za grijanje tokom cijele godine se u Termoelektrani Kakanj izgubi u zrak za sedam dana.\n– Termoelektrana Kakanj, Grijanju Kakanj isporučuje tolotu po cijeni od 23 KM/MWh, cijena gasa je 103 KM/MWh (cijene su zaokružene).\n– Imamo, dakle, kod kuće nekoliko x jeftiniji, domaći, u odnosu na naše potrebe prekapacitiran, izvor energije za grijanje – pa nek’, hvala Bogu, nek’ i mi nešto imamo, ali još samo da to uzmemo.\n-Daleko? Čatići! Dovest toplu vodu, cijevima!?\n– Nije daleko! Daleko je, ali evidentno i to moguće, sa udaljenosti od (5-10)000 km, također cijevima, dovesti u Visoko 3-4-5 x skuplji ruski gas – i spaliti ga za grijanje. To je ekonomski najgori način upotrebe gasa!\n– I s tim ništa nemaju ljudi zaposleni u Visokogasu, ovo ne ide na njihovu adresu!\n– Rusi su dobar narod, ali za svoju robu išću pare!\n– Toplane Sarajevo su u gubitku desetine miliona KM, Sarajevogas također, BH-Gas .. svi ti gubici se namiruju iz budžeta, dakle narodnim – pa tako i našim odavde – parama. Ili se gubi na supstanci, pa opet po nama – svima.\n– Studija opravdanosti snabdijevanja toplinskom energijom iz Termoelektrane Kakanj područja do/i Zenice – pokazuje da je taj poduhvat za Zenicu isplativ i ekonomski održiv – STUDIJA.\n– Zenica je dalje od Termoelektrane Kakanj nego Visoko!\n– Investicije? Kapital za ovu investiciju, a to je predmet Studije, može biti stimulativno jeftin, dijelom i grant – prema Kyoto protokolu o zaštiti od klimatskih promjena. U tome se može očekivati – pa i materijalna – podrška Elektroprivrede.\n– U općini Kakanj, nakon 20 godina iskustva sa grijanjem iz Termoelektrane Kakanj, to grijanje ekspandira u sela:\n– Realizacijom ovog projekta se ne zatvara Visokogas, može mu se proširiti djelatnost.\n– Pažljivo čitam komentare na mojoj facebook stranici za komunikaciju sa građanima i na portalima vezano za ovu temu – komentari su pozitivni, javnost podržava realizaciju ovog projekta!\nNismo mi siromašni što nemamo, već što ne znamo, ili što nećemo. Mi koji smo izabrani u Općinsko vijeće i izvršnu vlast u Visokom nemamo pravo ni na jedno ni na drugo. Dali smo Svećanu izjavu! Ko ne zna neka pita, ko neće neka odustane. Zadnji je čas da prekinemo ovaj lanac proizvodnje siromaštva – mi to možemo. Evo primjera – grijanje općine Visoko iz Termoelektrane Kakanj, i ima još ovakvih primjera dovoljno za razvoj općine i dostojanstvenu budućnost našoj djeci. Oni koji to ne vide nemaju pravo poričati. Mi ne smijemo biti taoci neznanja!\nNa kraju – još jednom,\nPredlažem Općinskom vijeću da se u Nacrt plana rada Općinskog vijeća za 2013. godinu (u poglavlje E) kao zasebna tačka uvrsti:\nPrijedlog plana aktivnosti na uspostavljanju i realizaciji projekta grijanja općine Visoko iz Termoelektrane Kakanj, uz izradu Studije izvodivosti tokom 2013. godini.\nNosilac izrade: Služba za privredu, razvoj, budžet i finansije\nSlijedeći informacije proizilazi nekoliko logičnih pitanja:\n– Zašto se novcima „Elektroprivrede BiH“ nije radila studija u periodu kada i za Zenicu, i kada je Smajević bio direktor Termoelektrane Kakanj, a partijski kolega mu Vahid Hećo, resorni ministar?\n– Zašto se vrši “medijski pritisak” na javnost ukoliko se zna da je u toku javna rasprava o Nacrt programa rada Općinskog vijeća Visoko za 2013. godinu. Zašto se ne djeluje amandmanski tokom javne rasprave?\n– Da li bi neko trebao da naplati već urađeni posao, ako je tačna ifnormacija iz “Kakanjskih novina” ?\nPitanje je mnogo, ali iz prethodna dva je evidentno da se radi o populističkoj retorici visočke Stranke za BiH.\nVelika je šteta da se u ovakve svrhe upotrebljava intelektualac kao što je prof. dr. Izet Smajević.\nO inicijativi se izjasnila i Mirela Mateša Bukva, predsjedavajuća Općinskog vijeća Visoko.\nVideo: "Marš na Drinu" usred UN


Vlada TK usvojila Izvještaj o radu Kantonalne uprave civilne zaštite za 2017 godinu | RTV SLON\n*** Federalni zavod za zapošljavanje za programe zapošljavanja u Tuzlanskom kantonu u ovoj godini\npredvidio je sredstva od oko 13 miliona KM, pa bi priliku za zaposlenje trebalo dobiti oko tri hiljade\nnezaposlenih osoba iz ovog kantona.\n*** Na području Tuzlanskog kantona tokom 2019. godine upisano je 17.945 poljoprivrednih gazdinstava, od\nčega 17.205 porodičnih i 740 poljoprivrednih gazdinstava-privrednih subjekta.\n*** Približno 617 miliona djece i adolescenata u svijetu ne postiže minimalni nivo čitalačke i matematičke\npismenosti, iako dvije trećine od ovog broja pohađa školu, ističe voditeljica programa obrazovanja pri\nUNICEF-u Sanja Kabil.\n*** Služba za opću upravu i društvene djelatnosti Općine Kalesija u srijedu 26. februara počinje sa podjelom\n''markica'' zdravstvenog osiguranja za 2020. godinu za pripadnike boračke populacije.\n*** U ovoj sezoni gripe najviše oboljelih je u starosnoj dobi od 5 do 14 godina, te osobe starosne dobi od 34\ndo 64 godine, istaknuto je u Zavodu za javno zdravstvo TK.\n*** U Narodnom pozorištu Tuzla danas od 12 sati bit će izveden mjuzikl za djecu prema motivima bajke\nCharlesa Perraulta „Pepeljuga“ Gradskog kazališta "Joza Ivakić" iz Vinkovaca.\n*** Fudbaleri Slobode u okviru 20. kola Premijer lige dočekuju Mladost Doboj Kakanj. Utakmica se igra danas\nna stadionu Tušnj u 14:30 sati.\n*** Najbolji bh. teniser Damir Džumhur prošao je u drugi, završni krug kvalifikacija za ATP turnir u\nmeksičkom Acapulcu nakon što je savladao Brazilca Jaoa Menezesa sa 6:1, 6:4.\nPočetna Vijesti Vlada TK usvojila Izvještaj o radu Kantonalne uprave civilne zaštite...\nVlada TK usvojila Izvještaj o radu Kantonalne uprave civilne zaštite za 2017 godinu\nObjavio: admin - 20/03/2018 16:45\nVlada TK na petoj redovnoj sjednici usvojila je Izvještaj o radu Kantolane uprave civilne zaštite TK. Strateški ciljevi koji su bili potavljeni u protekloj godini realizovani su kroz 24 programske aktivnosti a jedini normativni akt koji je Uprava civilne zaštite uradila u protekloj godini jeste donošenje Uredbe o izmjenama i dopunama Uredbe o službama zaštite spašavanja. Prema Izvještaju, na osnovu detaljne analize aktivnosti u oblasti zaštite i spašavanja na područjuTuzlanskog kantona u 2017. godini može se zaključiti da je to bila uspješna godina.\n„Sve ono što je bilo planirano u programu rada za 2017.godinu je i izvršeno.Takođe svi dokumenti koji su bili u programu rada Vlade i Skupštine TK koje je trebala uraditi Kantonalna uprava civilne zaštite urađeni su u roku i taj proces je urađen kako treba, znači svi su dokumenti usvojeni.“ kazao je Dragan Pelemiš, v.d. direktor Kantonalne uprave civilne zaštite Tuzla.\nIzmeđu brojnih aktivnosti potrebno je istaknuti da je pružena pomoć općinama Doboj Istok i Kladanj za hitne intervencije i otklanjanje posljedica prirodne nesreće a putem javnog poziva svim općinama i Gradu Tuzla dodijeljena su sredstva kao pomoć za saniranje dijela šteta nastalih prirodnom ili drugom nesrećom. Sufinansirane su pripreme i učešće Crvenog križa Tuzlanskog kantona i službi zaštite i spašavanja u NATO EADRCC vježbi „Bosna i Hercegovina 2017“ te izdvojena sredstva za opremanje kantonalnih službi zaštite i spašavanja\n„Time smo njima njima pomogli u ostavrivanju njihovih osnovnih funkcija zaštite i spašavanja.“ navodi Pelimiš.\nInspektorat zaštite civilne zaštite u 2017.godini imao je veći broj redovnih, kontrolnih i dopunskih pregleda.\n„ Ono čega je manje to je Zahtjeva za pokretanje prekršajnih postupaka što znači da je njihov rad pokazao rezultati te da pravni i drugi subjekti pokazuju namjeru da izvršavaju svoje zakonom utvrđene obaveze.“ ističe Pelimiš.\nPored toga Kantonalna uprava civilne zaštite ažurirala je Plan zaštite od požara te izradila Prijedlog programa razvoja za spašavanje u TK za period 2018/2022, koji je Kantonalna vlada na današnjoj sjednici utvrdila, te će ovaj Prijedlog programa u narednom periodu ići u Skupštinsku proceduru. Na osnovu Prijedloga programa razvoja za spašavanje u TK radi se godišnji plan zaštite i spašavanja za kojeg se veziju aktivnosti finasijske prirode koje zahtjevaju da se donese i godišnji plan korištenja sredstava posebne naknade za tekuću godinu.\n„Znači stoga je jako bitno da se taj dokument usvoji jer nam određuje pravce djelovanja u narednom periodu.“ kazao je Pelimiš.\nObavijest za vlasnike ugostiteljskih objekata u Tuzli\nPromijenjena satnica utakmice Bugarska-BiH\nDanas u 12 sati pogledajte „Pepeljugu“ u Narodnom pozorištu Tuzla\nNa području TK saobraća se bez obustava, ali moguća poledica\nBZK “Preporod” obilježava 30 godina od obnove rada ovog društva\nDanas umjereno oblačno, ali bez padavina


Addiko jedina banka u Crnoj Gori sa statusom „Poslodavca Partnera“\nAddiko AD Podgorica dobitnik je certifikata Poslodavac Partner, prestižnog priznanja za visoke standarde upravljanja ljudskim resursima koje dodjeljuje konsultantska kuća SELECTIO. Tokom prethodnog perioda Addiko banka je napravila značajan iskorak u upravljanju ljudskim resursima postavljanjem nove HR strategije, što je rezulturalo visokim procentom indeksa zadovoljstva zaposlenih od 75,8% i pozicioniranjem banke kao veoma poželjnog poslodavca.\n„Certifikat „Poslodavac Partner“ doživljavamo kao potvrdu napretka koji smo ostvarili i visokog nivoa posvećenosti razvoju najboljih HR praksi, jer to je neizostavan dio razvoja poslovanja i korporativne kulture Addiko banke. Ponosan sam što imamo imidž poželjnog poslodavca i što smo stvorili okruženje u kome raste zadovoljstvo zaposlenih, a njihov angažman i radni učinak dolaze do izražaja i imaju pozitivni uticaj na naše poslovne rezultate. Zadovoljstvo je veće kada drugi prepoznaju trud i uspjehe koje ostvarujemo, ali nam još više znače pozitivne reakcije naših zaposlenih.“ - izjavio je Christoph Shoen, glavni izvršni direktor.\nKao uzoran i poželjan poslodavac, organizacija kontinuirano podstiče zdrav život zaposlenih, subvencionirajući razne sportske aktivnosti i pružajući dodatno zdravstveno osiguranje. Takođe, veliku važnost Banka pridaje podsticanju balansa privatnog i poslovnog života zaposlenih, pa tako roditelji imaju pravo na slobodan dan za polazak djeteta u prvi razred škole, a jednom godišnje se organizuje i Porodičan dan, dan kada zaposleni i djeca imaju zajedničke aktivnosti, bilo da je to posjeta djece Banci ili neka druga aktivnost u kojoj učestvuju i djeca i njihovi roditelji.\n„Zaista smo ponosni na ostvarene rezultate. Realizovali smo veliki broj dana internih i eksternih edukacija na kojima veliku pažnju posvećujemo razvoju kompetencija, upravljačkih vještina i stručnih znanja. Možemo se pohvaliti brojnim programima i aktivnostima usmjerenim ka zaposlenima, a u cilju postizanja njihovog zadovoljstva i dobrobiti. Trudimo se da slušamo i čujemo što nam zaposleni daju kao povratnu informaciju i da na osnovu toga unapređujemo naše procese i podižemo standarde. Ovaj certifikat je dokaz da primjenjujemo veoma visoke standarde procesa u našoj banci, ali i odraz naše inovativnosti, posvećenosti i kulture. Sve to ne bi bilo moguće bez predanog rada i podrške svih organizacionih djelova. Naš uspjeh je direktna posljedica stručnosti, angažovanosti i predanosti svakog pojedinca i potvrda da imamo sjajan tim ljudi koji zaista rade odličan posao!“, istakla je Jelena Đuranović, direktorica ekspertske funkcije za upravljanje ljudskim resursima.\nAddiko banka je prepoznata i kao društveno odgovorna kompanija, koja u okviru svojih aktivnosti usmjerenih na dobrobit zajednice ima i uspješno razvijen program korporativnog volontiranja „Addiko cares“. Okupljeni oko volonterskog kluba, Addiko zaposleni dio radnih sati posvećuju volonterskim aktivnostima poput čitanja knjiga djeci, sakupljanja igračaka i školskog pribora, doniranja računara i paketa pomoći za najugroženije porodice, organizovanja humanitarnog Božićnog marketa i sl.


Anti Money Laundering – Smernice – AML Srbija\nŠta su to smernice?\nSmernice su preporuke za primenu odredaba Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranje terorizma, koje Ogran iz člana 104. Zakona donosi samostalno ili u saradnji sa drugim organima.\nSmernice predstavljaju uputstvo ovlašćenim menjačima i javnim poštanskim operatorima kako da sprovedu pristup zasnovan na proceni rizika od pranja novca i finansiranja terorizma, kako da izrade i redovno ažuriraju analizu rizika i efikasno upravljaju rizikom kroz primenu adekvatnih radnji i mera, u cilju otkrivanja i sprečavanja pranja noca i finansiranja terorizma.\nPretnja je lice ili grupa lica, odnosno aktivnost, koji mogu naneti štetu obvezniku.\nRanjivost se ogleda u nedovoljnom poznavanju propisa koji regulišu ovu oblast, neadekvatna primena zakonskih propisa.\nPosledica predstavlja štetu koju bi pranje novca i finansiranje terorizma moglo prouzrokovati obvezniku, društvu, privredi i finansijskom sistemu.\nProcena rizika je donošenje ocene o pretnjama, ranjivosti i posledicama.\nCilj smernica je da ovlašćeni menjači i javni poštanski operator uspostave delotvorne sisteme za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma, kako ne bi bili iskorišćeni za aktivnosti pranja novca i finansiranja terorizma i kako bi bili usklađeni sa relevantnim standardima u ovoj oblasti.\nPostupak procene rizika:\nPostupak ima četiri faze:\nPrepoznavanje različitih vrsta rizika:\nPostoje više vrsta rizika:\n1. Geografski rizik:\nPod geografskim rizikom se podrazumeva procena izloženosti riziku od pranja novca i finansiranja terorizma koja zavisi od države porekla stranke, odnosno lica koje obavlja transakciju i područja odnosno teritorije gde je lociran obveznik. Mora da vodi računa o tome da li stranka ili stvarni vlasnik ima sedište, odnosno obavlja delatnost u datoj državi.\nViši rizik imaju one stranke koje potiču iz države:\nPrema kojoj su UN, Savet Evrope, OFAC ili druge međunarodne organizacije primenile sankcije, embargo ili slične mere;\nKada su od strane kredibilnih institucija ( FATF, Savet Evrope, MMF, Svetska banka) označene kao države koje ne primenjuju adekvatne mere za sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma;\nKoje su od strane kredibilnih institucija ( FATF, UN) označene kao države koje podržavaju ili finansiraju terorističke aktivnosti ili organizacije;\nKoje su od strane kerdibilnih institucija (Svetska banka, MMF) označene kao države s visokim stepenom korupcije i kriminala.\nMinistar finansija na osnovu ovlašćenja iz Zakona formira tkz. belu listu i tkz. crnu listu država.\n2. Rizik stranke:\nRizik stranke predstavlja procenu da li je stranka povezana sa višim rizikom od pranja novca i finansiranje terorizma i koliko verovatno da će određena kategorija stranke zloupotrebiti obveznika za pranje novca ili finansiranje terorizma.\nNa veći rizik ukazuju sledeće aktivnosti:\nStranka odbija da pokaže ličnu ispravu;\nStranka izbegava obaveze, odnosno okleva da nastavi sa transakcijom nakon što je obaveštena da treba da se identifikuje;\nStranka menja informacije koje je dala nakon što se od nje zahteva više detalja.\nStranka iskazuje zabrinutost zbog namere da obveznik dostavi podatke Upravi;\nStranka pokušava da smanji iznos transakcije nakon što je saznala da treba da se identifikuje.\n3. Rizik transakcije i usluge:\nObveznik mora da proceni verovatnoću da će stranka zloupotrebiti obveznika odnosno transakciju za pranje novca ili finansiranje terorizma. On mora da proceni uticaj takve pojave na isti način na koji procenjuje i rizik stranke.\nPostoje aktivnosti koje mogu da ukažu na veći rizik poput:\nTransakcije u iznosu nešto nižem od 5 000 evra;\nViše međusobno povezanih transakcija u iznosu nešto nižem od 5 000 evra;\nNeuobičajeno učestale transakcije gde su novčanice pohabane, odnosno oštećene, odnosno upakovane u omote različitih banaka;\nTransakcije zamene većeg iznosa novca iz jedne u drugu stranu valutu (konverzija velikih iznosa).\nU procesu izrade analize rizika obveznik procenjuje verovatnoću da li će se njegovo poslovanje iskoristiti u svrhu pranja novca ili finansiranje terorizma.\nS toga, on je dužan da indetifikuje izvore rizika.\nAnalizu rizika u odnosu na celokupno poslovanje obveznika;\nAnalizu rizika za svaku grupu ili vrstu stranke, odnosno usluge koje obveznik pruža u okviru svoje delatnosti, odn. transakcije.\nAnaliza rizika za svaku stranku, poslovni odnos, transakciju ima za posledicu stvaranje kriterijuma za svrstavanje stranke, transakcije, poslovnog odnosa u jednu od kategorija rizika.\nkategorija niskog rizika od pranja novca i finansiranja terorizma;\nkategorija srednjeg rizika od pranja novca i finansiranja terorizma;\nkategorija visokog rizika od pranja novca i finansiranje terorizma.\nUpravljanje rizicima znači da obveznik jasno definiše prioritete i aktivnosti za svaku meru i radnju i da sprovodi politiku primerenu procenjenom riziku. Za to je potrebno da se angažuju sve organizacione jedinice (npr. sva menjačka i blagajnička mesta) kod obveznika, sa jasnom ulogom, nivoom ovlašćenja i odgovornosti koju ima svaka organizaciona jedinaca u odnosu na druge organizacione jedinice i obveznika u celosti.\nNadzor nad rizicima i ažuriranje procene rizika:\nObveznik je dužan da analizu rizika redovno ažurira i redovno preispituje kako bi utvrdio da li su se rizici promenili i u kojoj meri.\nObveznik ažuriranju rizika treba da pristupi uvek kada menja svoju politiku i stretegiju i kada uoči nedostatke u efikasnosti uvtđenih mera i radnji. Po završenom nadzoru, obveznik je dužan da sačini dokument i dostave ga rukovodstvu.\nObveznik je dužan da izradi dokument- Procena rizika koji dostavlja nadzornom organu, na njegov zahtev. Nije definisano Zakonom do koje mere treba da bude detaljan dokument, ali mora da sadrži rezultate procene rizika koji moraju da budu jasni i da se razume kako se do njih došlo.


BiH i Crna Gora potpisale sporazum o granici u Beču | Portal 072info\nBosna i Hercegovina i Crna Gora potpisale su danas u Beču međudržavni sporazum o granicama, a potpisnici su bili Igor Crnadak, ministar vanjskih poslova BiH i Raško Konjević, ministar unutrašnjih poslova Crne Gore, prenosi bh. novinska agencija Patria. Potpisivanju su prisustvovali i crnogorski predsjednik Filip Vujanović, kao i predsjedavajući Predsjedništva BiH Dragan Čović.\nInače, samit u Beču počinje sutra, a iako je trebao biit fokus na zemljama Zapadnog Balkana, bit će riječi i o krizi sa sirijskim izbjeglicama.\nU večernjim satim planirana je prijateljska nogometna utakmica između „FC Future EU“ i „FC EU“. U dresu „Future EU“ igrat će albanski premijer Rama, kosovski šef diplomatije Hashim Thaci i ministri vanjskih poslova Crne Gore, Makedonije i BiH, Igor Lukšić, Nikola Poposki, Igor Crnadak, kao i predstavnik Vlade Srbije.


Feljton u Politici - Nenad Gajić\nArhiva kategorije: Feljton u Politici\nIzmeđu odličnih promocija u Beogradu i Bijeljini, dnevni list Politika izrazio je želju da skraćeni deo knjige „Slovenska mitologija“ objavi kao feljton. Rečeno – učinjeno, feljton je nakon pripreme počeo da izlazi od četvrtka 6. oktobra 2011. godine u svakom broju Politike, a ispod slede slike prvih nastavaka.\nOctober 10, 2011 – 20:03 | Postavio Nenad Gajić | Postavljeno u Feljton u Politici, Slovenska mitologija, Vesti | Comments Off on Feljton u Politici


ŠVEDSKA LEPOTA One su plavuše, istetovirane su, sa pirsinzima i - stigle su u Rusiju da bodre MUŽEVE /FOTO/\nNa utakmicu sa Engleskom, čiji je početak bio zakazan za ovu subotu od 16 sati u Samari, stigle su i navijačice Švedske koje su odmah privukle pažnju svojim izgledom.\nNeke od njih su mamile uzdahe širom planete poznatom lepotom sa severa Evrope...\nNeke su privlačile pažnju pirsinzima, čak i u nosu...\nJosefin Johnson i Tina Lonberg\n... ali i njihove tetovaže, a naročito osmesi, nisu prošli neopaženo.\nŠvedske navijačice pred meč sa Engleskom\nPo tetovažama se najviše istakla Josefin Johnson, čiji supurg Mikael Lustig nije mogao zbog žutih kartona da pomogne ekipi protiv Engleske, a njenom društvu često je bila Tina Lonberg, čiji se dečko Sebastijan Larson sa sedmicom na leđima našao u startnoj postavi Švedske.\nJosefin Johnson sa suprugom Mikaelom Lustigom pred početak četvrtfinalnog meča u Samari


Ko je sve do sada konkurisao za nacionalnu frekvenciju? - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Ko je sve do sada konkurisao za nacionalnu frekvenciju?\nV. A./K.Ž.17.06.2022. 18:48\nKonkurs je otvoren do 20. juna, a učešće u trci za nacionalnu pokrivenost TV singalom ranije je za Danas najavio Srđan Milovanović, vlasnik Prve i TV B92, i to za obe televizije.\nPrema saznanjima našeg lista, u trci za dobijanje nacionalne dozvole biće i kompanija Ringier, koja je odlučila da pokrene televiziju Blic.\nNacionalnu frekvenciju trenutno imaju četiri televizije: Pink, Hepi, Prva i B92, a peta frekvencija je već devet godina neraspoređena.\nTelevizija N1 predala je danas REM-u neophodnu dokumentaciju za podnošenje prijave na konkursu za dodelu nacionalne dozvole za emitovanje programa.\n„Kao informativni prekogranični kablovski kanal, N1 postoji od 2014. godine i u srpskoj javnosti se profilisao kao televizija kojoj veruju, kao profesionalan, nezavisan i objektivan medij. To dokazuju i merenja gledanosti TVBeat-a, prema kojima je N1 u mreži u kojoj se emituje, u poslednje dve godine stalno među pet najgledanijih kanala, gledaniji i od pojedinih trenutnih televizija sa nacionalnom frekvencijom“, naveli su sa N1.\nSa televizije Nova S, koja je takođe danas konkurisala za dodelu nacionalne frekvencije su, kako su istakli u saopštenju, ubeđeni da u potpunosti ispunjavaju sve propisane uslove za dobijanje dozvole, a predloženom programskom šemom su pokazali da su u mogućnosti da celokupnoj srpskoj publici na nacionalnom nivou ponude kvalitetan, atraktivan i raznovrstan program.\nŽeljko Mitrović, vlasnik TV Pink potvrdio je za Danas da je predao neophodnu dokumentaciju REM- u za dobijanje nacionalne frekvencije za još jednu televiziju pored TV Pink, a reč je o kablovskom kanalu „Vesti“, koji je prvobitno nazvan „Pink 3“.\nSa televizije BK TELECOM ističu da je ovo drugi put u poslednje četiri godine kako apliciraju za „svoju davno stečenu poziciju nacionalnog emitera, koja joj je nasilno i nezakonski oteta 2006. godine od strane tadašnje Vlade Srbije“, dok su sa TV UNA poručili da je na njihovu odluku da konkurišu uticao „ambiciozan produkcijski i programski plan za jesenju sezonu kao i vrhunski tim medijskih profesionalaca u svim televizijskim segmentima“.


REKTOR UNIVERZITETA U KRAGUJEVCU: Izdavao lažne diplome Medicinskog fakulteta Hrvatima i Albancima! | Red Portal\nREKTOR UNIVERZITETA U KRAGUJEVCU: Izdavao lažne diplome Medicinskog fakulteta Hrvatima i Albancima!\nIzvor: Blic.rs, Foto: RAS SRBIJA/ N. RAUS\nPoništavaju se diplome Medicinskog fakulteta u Kragujevcu koje su izdavane Hrvatima i kosovskim Abancima.\nNa Univerzitetu u Kragujevcu trenutno se proveravaju i poništavaju diplome Medicinskog fakulteta koje su izdavane državljanima Hrvatske, ali i kosovskim Abancima. Posle afere Indeks koja je, nažalost, obeležila ovaj Univerzitet, sada je razotkrivena skrivana ‘zaostavština’ i to Nebojše Arsenijevića, poznatijeg kao bahati rektor, teška oko milion evra.\nKako Blic saznaje, Arsenijević se za sada povezuje sa 61 falsifikovanom diplomom od kojih su 45 izdate hrvatskim državljanima, 14 kosovskim Albancima, a na spisku su i dve doktorske disertacije jedna lekaru u BiH i druga na Kosovu.\nFoto: RAS SRBIJA/ N. RAUS\nI, na početku, da li se sećate bahatog rektora iz Kragujevca? Čoveka koji je praktično vladao zdravstvom ovog grada. Ne samo što je bio sve što se može biti i dekan i rektor i direktor Kliničkog centra, već je godinama nesmetano gazdovao zapošljavajući familiju, otpuštajući samo jer mu neko nije po volji. Godinama je vređao, ponižavao, psovao. “Blic” je o ovom profesoru pisao skoro godinu dana razotkrivajući njegova nedela, a onda ga je smenio bivši ministar prosvete Mladen Šarčević.\nUniverzitet u Кragujevcu potvrdio je da je već poništio 22 diplome izdate studentima iz Hrvatske. Reč je o medicinskim sestrama koje su nastavu pohađale u Puli, na studijskom programu za strukovne studije medicinskih sestara, a koji su u tom gradu izvodili Univerzitet u Zenici i Evropski centar za mir i razvoj (ECPD). Studije međutim, zabranjuje Ministarstvo prosvete Hrvatske.\nPogledajte SNIMAK UDARA GROMA U AVION SA 140 PUTNIKA 😱\nBOMBARDOVANJE FABRIKE SLOBODA: Prva žrtva NATO agresije u Čačku Mileva Kuljević!\nSANDRA ANGELOVSKI: Upisala fakultet sa 42 godine i uspešno završila! 😍\nMIJA ALEKSIĆ: Pre 26 godina napustio nas je čovek uz čije replike se i danas smejemo\nEvropske zemlje obustavljaju upotrebu Astra Zeneke\nKONAČNA ODLUKA O NOVIM MERAMA SUTRA: Izvesno pooštravanje\nALOJZIJE STEPINAC U PISMU PAPI: Dajte Paveliću 20 godina i likvidiraće Srbe iz Hrvatske!


Samsung Galaxy Note 9 - zaista vrijedi svaki dinar koji date za njega - Prnjavorski informativni portal\nmao sam priliku da nešto više od 2 nedelje koristim Galaxy Note 9 kao primarni telefon i bez ikakve sumnje mogu da potvrdim da je u pitanju jedan od retkih telefona koji zaista vrede preko 1.000 evra.\nDoduše, sa velikim ekranom dolaze problemi za one sa manjim šakama, ali Note 9 nije ništa veći od konkurencije zahvaljujući tome što se ekran prostire preko cele prednje strane telefona – drugim rečima, sam telefon je malo porastao, ali ekran se proširio na račun ivica.\nAko ste na poslu, vrlo lako na istom ekranu u isto vreme možete da četujete sa kolegom i čitate pristigle mejlove, dok kod kuće bez problema možete da gledate nešto na YouTubeu i – čitate mejlove sa posla.\nNote 9 ima najnoviji i najmoćniji Snapdragon 845 procesor, istina, ovaj procesor koriste i mnogi drugi premijum telefoni, ali Samsungov ima nešto pto oni nemaju – ekstra RAM.\nTelefon možete da otključate na nekoliko načina – postoje 3 različita senzora koja se brinu za bezbednost vaših podataka i mogu da očitaju vaš otisak prsta, lice ili zenicu kako biste otključali telefon. I sve se odvija brzo i bez ikakvih problema. Note može da očita vaše lice čak i u uslovima baš slabog osvetljenja.\nNote 9 ide i korak dalje i na pravi način koristi svoje “zverske” specifikacije\nNajbolje od svega, Bixby konstantno uči o vama i posmatra vaše navike kako bi vremenom postao još korisniji, a možete da mu kažete da u nekim sferama nije dovoljno precizan. Bixby će potom procesuirati tu “kritiku” i sledeći put kada budete tražili sličnu informaciju pokušaće da bude precizniji.\nSa mnogim drugim uređajima dobijate samo fensi telefon, ali Note je mnogo više od “samo telefona”.\nNote je jedan od najzaokruženijih uređaja koje sam imao priliku da testiram i koristim. Jasno vam do znanja stavlja da je mnogo sposobniji od konkurencije i da nije potrebno da se osećate nervozno ako u blizini nemate laptop ili desktop kompjuter – ponajviše zbog velikog ekrana i olovke.


Beč 2 Noćenja Januar 2016 Popusti\nKupovinom kupona do 200 dinara ostvarujete popust od 20% za Beč 2 Noćenja Januar Autobusom!\nRok iskoristivosti kupona 28.01.2016.\nBEC – 2 NOCENJA U HOTELU PIRAMIDA 4* ZA SAMO 79 E\nISKORISTITE FINALNE RASPRODAJE I DO 80% !!!\nCENA ARANZMANA: 99 EUR\nCENA ARANZMANA UZ AUTENTIK KUPON: 79 EUR\n(Placanje u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu Procredit Banke)\nBEC – Valcer, Saher torta, balovi, becka filharmonija…simbolizuju prestonicu Austrije-BEC. Pomenimo i prelepu gotsku katedralu Sv.Stefana iz 13. Veka. Prosetajmo do Hofburga, carske palate iz koje su Habzburzi sirili svoj politcki uticaj ili do Senbruna, letnje rezidencije sa 1440 soba...Fascinantni parlament, zgrada Opere I Rasthaus oduzima dah. Primer Art Nouveau arhitekture nose pecat cuvenih secesionista poput Gustav Klimta I Egona Silea. Upoznajte Bec iz jedne sasvim posebne perspektive sa Eta toursom…\nBRATISLAVA je glavni i najveci grad Slovacke.Sediste je slovackog predsednistva, vlade, parlamentA, muzeja, univerziteta, pozorista, galerija.U periodu od 1536. do 1784. godine grad je bio prestonica kraljevine MadjarskeuGRAD U KOME Vam se cini da je vreme stalo.Otkrijte zajedno sa nama zasto ovaj grad zovu grad kipova...\n1.DAN 28.01.2016. - BEOGRAD\nSkup putnika na parkingu preko puta OTC Buvljak u 21:30h.Polazak u 22h.Nocna voznja preko Madjarske do Austrije sa usputnim zadrzavanjima radi odmora.\n2.DAN 29.01.2016 - BEC\nU jutarnjim casovima stizemo do soping centra Parndorf . ISKORISTITE sezonske rasprodaje i do 80% u jednom od najvecih outlet-a u Evropi sa preko 150 radnji cuvenih svetskih brendova.Slobodno vreme do polaska za Bec. Dolazak u Bec u podnevnim casovima.Panoramsko razgledanje grada sa strucnim vodicem: Parlament, Gradska kuca,Nacionalno pozoriste, Opera, Kertner strasse, Karlova crkva…upoznavanje istorijskog centara Beca sa strucnim vodicem:setnja kroz Hofburg, Kertner strasse...Slobodno vreme. Smestaj u hotel. NOCENJE.\n3.DAN 30.01.2016. – BEC\nSlobodno vreme za setnju,soping i uzivanje u carskom Becu.Fakultativna poseta Senbrunu kroz cije cemo sobe upoznati zivot slavnih austrijskih vladara poput Marije Terezije,Cara Franca Jozefa I i njegove prelepe supruge Carice Elizabete-Sisi…NOCENJE.\n4.DAN 31.01.2016. - BRATISLAVA - BEC\nDorucak.Napustanje hotela. Fakultativna poseta cuvenom dunavskom tornju sa visinom od 250 m,I uzivanje u velicanstvenom pogledu na Bec I okolinu. Fakultativna poseta Bratislavi. Obilazak bratislavske tvrdjave, koja se uzdize i dominira nad starim delom grada, i upoznavanje sa bogatom istorijom ovog lepog grada iznad Dunava. Panoramsko razgledanje grada, brdo Slavin, Glavni Trg, Pozoriste, Katedrala Sv. Martina, Mihaljska Kula, Palata Grasalkovic.Slobodno vreme za rucak u nekom od tipicnih bratislavskih restorana i takodje preporucujemo da iskoristite finalna snizenja u nekom od velikih soping centara pored Dunava.Povratak u bec I nastavak putovanja ka Srbiji u vecernjim satima. Nocna voznja kroz Madjarsku sa usputnim zadrzavanjima radi odmora i regulisanja pasoskih formalnosti.\n5.dan 01.02.2016. - BEOGRAD - Dolazak u Beograd u jutarnjim satima.\nGotovinsko placanje: 40% prilikom rezervacije, ostatak 15 dana pre pocetka aranzmana.\nPlaCanje kreditnom karticom: Visa, Master, Maestro, Dina, (isti uslovi kao gotovina)\nPutnici koji nisu drzavljani Srbije u obavezi su da se sami upoznaju sa viznim rezimom zemlje u koju putuju i kroz koje putuju. U sluzaju promena na monetarnom trziztu ili trzistu roba i usluga ili nedovoljnog broja prijavljenih putnika, Organizator putovanja zadrzava pravo korekcije cena, izmene programa ili otkaza putovanja najkasnije 5 dana pre pocetka putovanja.\n1. Prevoz konfornim turistickim autobusom,\n2. Smestaj na bazi 2 nocenja u hotelu 4* sa doruckom, u Becu,\n3. Usluga predstavnika agencije/vodica,\n4. Troskove realizacije programa.\nSenbrun sa ulaznicom 20 evra(Imperijal tura),deca do 12 god. 10 eura\nDunavski toranj 10 eur/7 eura deca do 12 god.\nFakultativna poseta Bratislavi 15 evra/deca do 12 god.10 evra\nCenovnik br. 1 od 15.12.2015.