Prevod sa danskog na kineski jezik\nPrevod sa danskog na kineski jezik - Audio verzija\nBesplatni online prevod sa danskog na kineski jezik\nZa online prevod sa danskog na kineski jezik ne garantujemo kvalitet. Prevod na ovaj način ne može biti 100% tačan. Najbolje je da se obratite našem najbližem centru za tačan prevod.\nU slučaju da imate potrebu za prevođenjem bilo koje vrste sadržaja sa danskog jezika na kineski, znajte da su u bilo kojoj poslovnici Akademije Oxford i prevodioci i sudski tumači za oba jezika, tako da osim kompletne obrade svih vrsta dokumenata, možemo da izvršimo prevod i za mnoge druge vrste sadržaja. Takođe, prevodilac i sudski tumač će, kada je potrebno izvršiti i usmeno prevođenje sa danskog jezika na kineski, to jest u skladu sa zahtevima samog događaja koji organizujete će primeniti jednu od više vrsta usmenog prevoda (simultano, šapatno ili konsekutivno).\nKod nas možete dobiti i uslugu lekture, ali i korekture koja se odnosi na sve one materijale koje je neko pokušao da prevede u ovoj kombinaciji jezika, ali to nije uspešno učinio, pa je potrebno izvršiti redakturu tako prevedenih sadržaja. Takođe obrađujemo i materijale koji su vezani za oblast marketinga, ali i internet sadržaje, a osim toga prevodioci i sudski tumači će izvršiti prevođenje sa danskog na kineski i za sve vrste časopisa, kao i za udžbenike, odnosno dela književnosti, te članke iz novina.\nA prevodimo i sve vrste tekstova, kako one čija tema je vezana za oblast politike, ekonomije, nauke i obrazovanja, tako i one koji obrađuju temu iz oblasti komunikologije, psihologije i građevinske industrije, ali i turizma, menadžmenta, bankarstva i marketinga, odnosno informacionih tehnologija, sociologije, farmacije i mnogih drugih grana, što društvenih, šti prirodnih nauka.\nSve audio i video sadržaje, poput reklamnih poruka, informativnih, zabavnih, ali i obrazovnih emisija, te serija, odnosno crtanih, igranih, dokumentarnih i animiranih filmova ćemo takođe obraditi u ovoj kombinaciji jezika, pa vam uz njihov prevod ponuditi i finalizaciju obrade, koja podrazumeva kako sinhronizaciju, tako i titlovanje prevedenih sadržaja.\nPrevođenje dokumenata sa danskog jezika na kineski se odnosi na apsolutno sve vrste dokumenata, počev od ličnih (krštenica, uverenje o državljanstvu, pasoš, vozačka dozvola, lična karta, potvrda o prebivalištu, dozvola za boravak, venčani list, radna dozvola, umrlica i druga), tako i sva dokumenta koja se tiču poslovanja svih pravnih subjekata (fakture, rešenja o osnivanju pravnih lica, poslovni izveštaji, osnivački akti preduzeća, bilansi uspeha i stanja, poslovne odluke, statuti preduzeća i ostala).\nTakođe, prevodilac i sudski tumač će izvršiti kompletnu obradu onih dokumenata koja čine, sa jedne strane tehničku i građevinsku, odnosno tendersku dokumentaciju, a sa druge medicinsku, što znači da će izvršiti prevođenje sa danskog jezika na kineski pored ostalog i za građevinske projekte, uputstva za rukovanje, te laboratorijske analize tehničkih uzoraka i deklaracije proizvoda, kao i za lekarske nalaze, dokumentaciju o medicinskim proizvodima, te specifikacije farmaceutskih proizvoda i mnoga druga dokumenta koja ulaze u sastav navedenih tipova dokumentacija koja ovom prilikom nismo pomenuli.\nNastavne planove i programe fakulteta, diplome i dodatke diplomi, kao i prepise ocena i uverenja o položenim ispitima, takođe obrađujemo u ovoj jezičkoj kombinaciji, ali i rezultate naučnih istraživanja, potvrde o redovnom školovanju, kao i naučne patente, svedočanstva završenih razreda osnovnih i srednjih škola, odnosno diplomske, ali i naučne i seminarske radove. Isto tako, kada je to potrebno našim klijentima, sve vrste potvrda, izjava, saglasnosti i uverenja, to jest sva ona dokumenta koja klijenti predaju nadležnim službama ćemo takođe prevesti sa danskog jezika na kineski, a zatim i overiti pečatom sudskog tumača. Tako ćemo svim našim klijentima omogućiti da dobiju dokumenta koja mogu da koriste praktično odmah, jer su sa stanovišta prava u potpunosti validni, zato i jeste važno da nam na uvid dostavite originalna dokumenta, jer sudski tumač pre stavljanja pečata mora da izvrši njihovo upoređivanje sa originalima.\nPored mogućnosti da dokumenta donesete lično u prostorije bilo koji je od preko 20 poslovnica Akademije Oxford u Srbiji, imate mogućnosti slanja preporučeno i to preko “Pošte Srbije”, odnosno putem kurirske službe. One materijale za koje nije potrebno izvršiti overu, klijenti mogu da nam pošalju i putem mejla, a kada prevodioci sudski tumači završe obradu, možemo vam ih poslati na mejl, ali samo ako se ne zahteva njihova overa. Sve ostale materijale dobijate ili na kućnu adresu ili preuzimate lično u našoj poslovnici koja vam je najbliža, a ako se odlučite za uslugu dostave overenih dokumenata na adresu, morate znati da ona nije uračunata u cenu prevoda i overe, pa se naplaćuje potpuno nezavisno od nje i to po ceni koja važi u kurirskoj službi.\nA ako je za vaša dokumenta potrebno izvršiti overu haškim, to jest Apostille pečatom, morate posedovati ovu informaciju, jer od nje zavisi gde prvo nosite dokumenta. Radi se o tome da prevodilac i sudski tumač ne stavljaju ovaj pečat, već isključivo nadležni sudovi u našoj zemlji, pa se zato i preporučuje klijentima da provere ovu informaciju, kao i da dobiju podatak da li se Apostille pečat stavlja posle obrade od strane naših stručnjaka ili pre toga, jer od toga i zavisi gde prvo nosite dokumenta, to jest kako će da teče njihova obrada.\nPrevodi presuda o razvodu braka sa danskog na kineski jezik\nPresude o razvodu braka, ali i sve ostale vrste ne samo sudskih presuda, već i žalbi, odluka, rešenja i tužbi će sa danskog jezika na kineski da prevedu stručnjaci Akademije Oxford.\nA naši sudski tumači i prevodioci su specijalizovani i za obradu svih ostalih vrsta dokumenata, te svim zainteresovanim klijentima kojima su potrebni njihovi prevodi sa danskog jezika na kineski, nude i uslugu overe pečatom zvanično ovlašćenog lica (sudski tumač).\nPored prevoda ličnih i svih onih dokumenata koja su vezana za nauku i obrazovanje, prevodilac i sudski tumač obrađuju i sva dokumenta koja se predaju nadležnim institucijama, a što se odnosi na obradu saglasnosti, izjava, potvrda i uverenja svih vrsta (potvrda o stalnom zaposlenju, uverenje o neosuđivanosti, potvrda o slobodnom bračnom stanju, saglasnost za zastupanje, potvrda o redovnim primanjima, uverenje o nekažnjavanju, potvrda o stanju računa u banci i ostale).\nTakođe smo u mogućnosti da izvršimo prevod sa danskog jezika na kineski i za lekarske nalaze, laboratorijske analize tehničkih uzoraka, ali i građevinske projekte i specifikacije farmaceutskih proizvoda, odnosno uputstva za lekove i karakteristike proizvoda, te deklaracije proizvoda, ali i sva ostala dokumenta koja ulaze u sastav ne samo medicinske, već i tehničke, ali i građevinske, te dokumentacije za tendere.\nPrevođenje dela poezije sa danskog jezika na kineski\nSve klijente kojima su potrebni prevodi poetskih dela sa danskog na kineski jezik, kod nas očekuje i ova usluga, ali i obrada romana i beletristike, odnosno dela proze. A pored toga, prevodioci i sudski tumači koji su u timu Akademije Oxford će izvršiti i prevod udžbenika, ali i svih vrsta časopisa, odnosno članaka iz novina.\nTekstove različite sadržine, dužine i namene ćemo takođe prevesti u ovoj kombinaciji jezika. A njihova tema može da se odnosi na apsolutno bilo koju oblast od navedenih: filozofija, nauka, ekonomija, pravo, obrazovanje, medicina, bankarstvo, farmacija, psihologija, komunikologija, turizam, sociologija, ekologija i zaštita životne sredine, menadžment i marketing, ali i mnoge druge naučne discipline.\nIgrane, crtane i dokumentarne, kao i animirane filmove, odnosno sve vrste serija, reklamnih poruka i emisija će takođe obraditi sudski tumač i prevodilac, a zatim prepustiti posao profesionalnim titleriima i stručnjacima zaduženim za njihovu sinhronizaciju.\nA kod nas vas očekuju i prevodi sa danskog na kineski jezik za brošure, reklamne letke i flajere, odnosno PR tekstove, kataloge, vizit kartice i plakate, ali i ostale materijali iz oblasti marketinga.\nPrevodi web kataloga sa danskog na kineski jezik\nSvim zainteresovanim klijentima nudimo i prevođenje web kataloga sa danskog jezika na kineski, ali i ostalih internet materijala, što podrazumeva obradu sajtova, online prodavnica i softvera, odnosno bilo koje aplikacije ili programa koji zahtevate.\nU našem timu su i oni prevodioci i sudski tumači čija specijalnost je usmeno prevođenje sa danskog jezika na kineski. Oni mogu da primene i simultano i konsekutivno prevođenje, a u skladu sa zahtevom događaja, čak i prevođenje uz pomoć šapata. Zainteresovanim klijentima ćemo ponuditi i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje po povoljnim cenama, ali i uslugu redakture materijala za koje su već izrađeni prevodi sa danskog jezika na kineski, stim da je potrebno ispraviti određene greške i prilagoditi ih duhu kineskog jezika.\nPoslovnica danski na kineski kineski na danski\nJagodina 3600 4200 3600 4400\nParaćin 3600 4200 3600 4400\nBeograd 3600 4200 3600 4400\nNovi Beograd 3600 4200 3600 4400\nBanovo Brdo 3600 4200 3600 4400\nMladenovac 3600 4200 3600 4400\nKragujevac 3600 4200 3600 4400\nNiš 3600 4200 3600 4400\nLeskovac 3600 4200 3600 4400\nSombor 3600 4200 3600 4400\nĆuprija 3600 4200 3600 4400\nČačak 3600 4200 3600 4400\nKraljevo 3600 4200 3600 4400\nPožarevac 3600 4200 3600 4400\nSmederevo 3600 4200 3600 4400\nUžice 3600 4200 3600 4400\nNovi Sad 3600 4200 3600 4400\nPančevo 3600 4200 3600 4400\nZemun 3600 4200 3600 4400\nZrenjanin 3600 4200 3600 4400\nŠabac 3600 4200 3600 4400\nNovi Pazar 3600 4200 3600 4400\nValjevo 3600 4200 3600 4400\nBor 3600 4200 3600 4400\nVoždovac 3600 4200 3600 4400\nZaječar 3600 4200 3600 4400\nSremska Mitrovica 3600 4200 3600 4400\nRuma 3600 4200 3600 4400\nSubotica 3600 4200 3600 4400\nKruševac 3600 4200 3600 4400\nVranje 3600 4200 3600 4400\nInđija 3600 4200 3600 4400\nVršac 3600 4200 3600 4400\nPirot 3600 4200 3600 4400\nStara Pazova 3600 4200 3600 4400\nAranđelovac 3600 4200 3600 4400\nZvezdara 3600 4200 3600 4400\nObrenovac 3600 4200 3600 4400\nKikinda 3600 4200 3600 4400\nza danski i kineski jezik


DAČIĆ: POZVAN ZVIZDIĆ DA BI IZBJEGLI DODIKA — Bosnjaci.Net\nDAČIĆ: POZVAN ZVIZDIĆ DA BI IZBJEGLI DODIKA\nObjavljeno: 29. April 2019. 14:04:38\nMinistar vanjskih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je da se od današnjeg sastanka o Zapadnom Balkanu u Berlinu ne može očekivati da bude historijski, te da je, imajući u vidu ko na njemu učestvuje, teško očekivati da će Priština biti natjerana da ukine takse koje je uvela na robu iz centralne Srbije.\nOn je napomenuo da na sastanak nisu pozvani dosadašnji učesnici berlinskog procesa: Austrija, Italija, Britanija, SAD.\nDačić je ocijenio da poziv predsjedavajućem Vijeća ministara BiH Denisu Zvizdiću, koji, kako je naglasio, učestvuje kao predstavnik Bošnjaka, predstavlja način da se izbjegne poziv Miloradu Dodiku, iako je legalan predsjedavajući Predsjedništva BiH.\nOn je za Televiziju "Pink" rekao da je uvjeren da će na Srbiju sigurno biti pritisaka i poručio da predsjednik Srbije Aleksandar Vučić nije neko ko će podleći pritiscima, pogotovu ako je nešto protiv srpskih interesa.\n"Nema šanse da će bilo ko iz ove vlasti pristati na pritiske protiv naših interesa", zaključio je Dačić.\nNjemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsjednik Emmanuel Macron organizovaće danas u Berlinu sastanak na koji su pozvani predstavnici zemalja Zapadnog Balkana, kao i Hrvatske, Slovenije, te Evropske komisije.


Zenica dobija status Grada\npetak, 18 April 2014 03:57\nSadašnje općine Tuzla, Zenica, Bihać i Široki Brijeg dobit će status gradova, nakon što Federalni parlament usvoji odgovarajuće zakone koji reguliraju to pitanje. Vlada Federacije BiH je u decembru prošle godine utvrdila i uputila Parlamentu FBiH na razmatranje četiri prijedloga zakona kojima se općine Tuzla, Zenica, Bihać i Široki Brijeg uspostavljaju kao gradovi.\nPredstavnički dom Parlamenta Federacije BiH je na sjednici u martu prihvatio nacrte ovih zakona, ali oni još nisu razmatrani u Domu naroda Parlamenta FBiH. Federalni ministar pravde Zoran Mikulić kazao je u izjavi za Agenciju Fena da je zaključcima o prihvatanju nacrta zakona zadužen predlagač da prilikom izrade prijedloga zakona ima u vidu sugestije, primjedbe i prijedloge iznesene u raspravi, kao i one koje su dostavljene u pisanoj formi.\n-Isto tako, predlagač je zadužen da organizira i provede javnu raspravu u trajanju od 60 dana, u skladu s odredbama Poslovnika Predstavničkog doma Parlamenta FBiH o proceduri za organizaciju i provedbu javne rasprave, u koju će biti uključena stručna javnost i Savez općina i gradova FBiH - kazao je ministar Mikulić.\nOpćinski načelnik Zenice Husejin Smajlović kaže da će proglašenje ove općine gradom imati veliki značaj za Zenicu, jer će time Zenica ući u veliku porodicu gradova što će joj omogućiti znatno veće mogućnosti uključenja u projekte u i izvan granica BiH. Također, taj status bi trebao uticati i na, smatra Smajlović, veću participaciju Zenice kod raspodjele javnih prihoda, a što će stvoriti bolje pretpostavke za brži razvoj. Naglašava da će nakon donošenja zakona o proglašenju Zenice gradom biti neophodno pristupiti donošenju statuta Grada te uskladiti statutarna i druga obilježja grada i institucija s novim statutom. Bit će neophodno o promjeni statusa Zenice obavijestiti i asocijacije u kojima Zenica ima članstvo, te učlaniti se u odgovarajuće asocijacije gradova.\n-U najkraćem, razlika između općine i grada, fudbalskim rječnikom govoreći, a gdje će ako ne u Zenici takvo poređenje biti moguće, jeste kao razlika između Lige evropskih prvaka i zonske lige. U oba slučaja se igra fudbal, pravila su, u principu, ista, a kvalitet igre neuporediv - pojašnjava načelnik Smajlović u izjavi za Agenciju Fena. Procedura proglašenja Zenice gradom pokrenuta je shodno odredbama Zakona o principima lokalne samouprave koji je stupio na snagu u septembru 2006. godine. Vijeće općine Zenica je u maju 2007. donijelo Odluku o proglašenju Zenice gradom i istu uputilo u parlamentarnu proceduru Parlamentu Federacije BiH.\nU obrazloženjima prijedloga zakona koje je u decembru prošle godine utvrdila Vlada FBiH konstatirano je da Tuzla, Zenica, Bihać i Široki Brijeg ispunjavaju sve zakonske pretpostavke da bi bili uspostavljenji kao gradovi. Kako je navedeno, gradovi Tuzla, Zenica, Bihać i Široki Brijeg su, sukladno novim zakonima, pravni sljednici sadašnjih općina i preuzimaju njihove nadležnosti, prava, obaveze i imovinu. Teritorij ovih novih gradova u Federaciji BiH čine sva naseljena mjesta koja se, prema evidenciji Federalnog zavoda za statistiku, nalaze u okviru općina Tuzla, Zenica, Bihać i Široki Brijeg na dan stupanja zakona na snagu. Gradovi su jedinice lokalne samouprave i imaju svojstvo pravne osobe. Njihova samoupravna tijela su gradska vijeća i gradonačelnici koji poslove iz svojih nadležnosti obnašaju sukladno Ustavu FBiH, zakonima i gradskim statutima.\nViše iz kategorije: « Općina odgovorila Plenumu ZDK Vlada: saglasnost za komesara »


ZIDAN PROGOVORIO O JOVIĆU I SVIMA ZAPUŠIO USTA! Francuz poručio: Ne treba nam niko i neću dovoditi novog napadača! - Informer\nTrener Real Madrida Zinedin Zidan nakon nerešenog duela sa Atletik Bilbaom (0:0) govorio je o neefikasnosti svog tima i stao u odbranu našeg reprezentativca Luke Jovića\nŠpanska "Marka" piše da srpski centarfor Luka Jović od kada je došao ne pruža dovoljno podrške glavnom napadaču Karimu Benzemi.\n- Ne fali nam niko i ne nameravam da dovodim novog napadača - demantovao je Zidan priče o eventualnim pojačanjima u zimskom prelaznom roku.\nJovića ove sezone neće gol, a protiv Bilbaa, po ulasku sa klupe, pogodio je stativu.\n- Imali smo mnogo prilika, žao mi je igrača koji su uložili trud da postignu gol. Ako imate šanse, morate da ih iskoristite. U poslednje tri utakmice imali smo ih mnogo, a postigli smo malo pogodaka. Nastavićemo da kreiramo prilike, počeće da ulazi - dodao je Zidan.\nFudbal sport Madrid Španija Luka Jović Zinedin Zidan FK Real Madrid


Republika / Ništa od srpskog derbija: Indisponirani Novak eliminisan sa Mastersa u Monte Karlu!\npetak, 19. 4. 2019.| 15:44\nNije išlo... Novak Đoković\n🎥: @TennisTV | #Tecnifibre pic.twitter.com/H0hiek16ky — ATP Tour (@ATP_Tour) April 19, 2019\nMEDVEDEV MAGIC ✨@DaniilMedwed defeats the World No. 1 to move into the #RolexMCMasters semi-finals! 👏 #Tecnifibre pic.twitter.com/Rgvbin7cI4 — ATP Tour (@ATP_Tour) April 19, 2019\nSport Tenis ATP Novak Đoković Monako Monte Karlo Masters Monte Karlo Danil Medvedev


Iskreno - Societe Generale\n[ http://www.elitesecurity.org/t369371 ]\n[ Galactic Federation @ 09.07.2009. 12:02 ] @\nSta mislite o ovoj kampanji Societe Generale banke?\n[Ovu poruku je menjao Milan Gligorijevic dana 09.07.2009. u 13:28 GMT+1]\n[ Buum @ 09.07.2009. 12:53 ] @\nPo mom mišljenju, to je ubedljivo najbolja promotivna kampanja kada su u pitanju banke u Srbiji.\n[ Predrag Supurovic @ 09.07.2009. 16:35 ] @\nNe secam se da se neko zalio na bankarskeuslove u Societe Generale, ali zato svi odreda kukaju na njihovu komunikaciju sa klijentima:\n- kada zoves telefonom javljati se automatska sekretarica sa kojom se ispricas na nekoliko jezika dok ne saznas sta da pritisnes da ides dalje\n- imaju vrlo cuno radno vreme\n- procedura za ulazak u prostorije banke je kao daulazis u trezor u Fort Noks-u\n[ crews_adder @ 10.07.2009. 21:19 ] @\nKampanja je sigurno efikasna, mislim da je pun pogodak.\nSto se uslova tice, pored fiksnih rata za neke kredite (stambene, npr.) znam da je:\n- trosak odrzavanja racuna kod njih najveci u Srbiji\n- provizija prilikom podizanje novca na njihovom bankomatu sa karticom druge banke je bezobrazno velika\n- prodajni (gornji) kurs evra - najveci u Srbiji (cak 3% veci od srednjeg)\nKod svake banke postoji Drina i cuprija, ne mislim da su preterano gori od drugih.\nZa Fort Knox se slazem, zato nikada nisam usao u SoGe.\n[ component @ 10.07.2009. 21:47 ] @\nZar provizija podizanja novca na drugima bankomatima ne zavisi od banke čija je kartica? Kada sam bio u SocGen mogao sam da podignem novac sa bilo kog bankomata u Srbiji i ako nije SocGen automat naplatili bi mi proviziju 100 dinara fiksno. Sada sam u Intesi i naplaćuju mi 2% od podignutog iznosa\nInače, prešao sam u drugu banku samo zato što nisu imali elektronsko bankarstvo (mada im i sada nije baš neko)\n[ crews_adder @ 10.07.2009. 22:45 ] @\n[ pisac @ 13.08.2009. 19:58 ] @\nMene je Societe Generale tako gadno prevarila pre mnogo godina (kada je bila zamena maraka za evre), da sam je zamrzeo za sva vremena.\nPitam ja njih za sve detalje oko polaganja neke sume maraka (onih nemačkih) na njihov račun, i oni mi sve lepo kažu da nema nikakvih problema, samo da dođem sa parama i otvoriće mi račun. Ja opet sve detaljno proverim tačku po tačku: donosim pare, otvarate mi račun, pare nisu oročene, pare će biti pretvorene u evre kada bude trenutak, mogu da ih podignem kada god hoću, nema mesečnih troškova održavanja računa, itd... i sve kako treba da bude.\nMeđutim, nije nego.\nJa lepo dođem sa ženom i donesem pare u zakazanom terminu, ali kad ja tamo a ono međutim: kaže gospođa smrad (nemam drugu reč) ovako: Znate, mi nudimo i vizu preko koje možete podizati pare na bankomatu ovde i u inostranstvu, mi nudimo ovo-ono, kule i gradove (parafraziram), sve to će vas koštati samo nekoliko evra mesečno. Ja kažem da nam takve usluge ne trebaju jer ne koristimo vizu uopšte, a i ne trebaju nam kule i gradovi (parafraziram), pare uvek podižemo isključivo u banci i trošimo isključivo u kešu. Ona opet poče kako smo mi mladi, kako je to mnogo dobro i mnogo korisno, kako možemo da kupujemo na bilo kom mestu na kome se zateknemo, itd... (indirektno nam nagovestila da se ponašamo kao starci - tj. blamiramo pred drugima što nemamo vizu). Ja opet kažem da nam netrebaju nikakve dodatne usluge, da smo došli da pare stavimo na račun bez ikakvih mesečnih troškova, i da ih podižemo po potrebi kada nam odgovara isključivo lično i personalno u ekspozituri, a ne na nekakvom bankomatu naročito ne u inostranstvu. E, ona posle nekoliko minuta natezanja i mog nepopuštanja, zaključi da neće uspeti u tome što je naumila, i reče kako njima nije u interesu da samo drže pare na računu, već žele i da pružaju usluge svojim klijentima (tj. kao mi smo krivi što ne želimo njihve strašno dobre i povoljne usluge). I tu ona odbi da primi ulog. Ja je podsetih da sam se detaljno raspitao pre nego što sam došao, i da takvih uslovljavanja nije bilo, a ona opet ponovi tu priču o pružanju "usluga" svojim klijentima, i tačka.\nNaravno, otišao sam odatle, i pare stavio u Rajfajzen bez ikakvih problema.\nTako da, kada mi neko pomene to đubre od banke, odmah mi se smrači.\n[Ovu poruku je menjao pisac dana 14.08.2009. u 00:36 GMT+1]\n[ talas405 @ 06.10.2009. 23:41 ] @\nUbedljivo najbolja banka, kada treba da te pridobije kao svog novog korisnika, a posle si ga najb,...\npre svega krse zakone. korisnike redovno ne obavesravaju o primenama tarifnika, ne salju redovne mesecne izvestaje, ili ako ih salju, to obavezno cine sa debelim zakasnjenjem. provera stanja na vise razlicitih nacina kod njih, je ravno, ne znam ni sam cemu. kada u toku pola sata, da ne kazem i u kracem periodu, pokusas da proveris stanje putem vokalije, mobilije, e-bank usluge, bankomata i licno na salteru, dobijas 10 razlicitih informacija o stanju na svojim racunima,... u koju li ces od informacija da poverujes?\nkada oni tebe trebaju da obaveste o necemu, veoma su neazurni, a kada ti treba nesto njima da potpises, ili iz nekog drugog razloga, jure te na sve moguce nacine...\nhvala francuskoj braci na svom postenju i iskrenoscu.\n[ factorS @ 25.10.2009. 21:45 ] @\n[ gpedja_70 @ 12.11.2009. 13:33 ] @\ni ja sam misljenja kao talas405 i pedja...\n[ gpedja_70 @ 12.11.2009. 15:58 ] @\nma i ja sam im slao neke prigovore, sa vise pitanja i detalja... i gotovo ni na jedno od pitanja mi nisu nista ni odgovorili. a na ona na koja mi i jesu odgovorili, to su sve prazne price, bez ikakvog pokrica... pa sam im ponovo slao odgovor na njihov odgovor, posto u samoj ekspozituri ne mogu da dodjem niti do zeljenih dokumenata, niti do zeljenih informacija,... a na taj ponovni odgovor mi nista nisu odgovorili, ocigledno imaju stav da su oni uvek u pravu, i kada ti jednom odgvoore, svoj odgovor nemaju nameru da menjaju... mislim, u tome naravno da ima logike, ali ako je taj odgovor osnovan, ali ako je neosnavan, onda svakako da imaju obavezu da odgovore shodno cinjenicama i situaciji.\na sto je najcrnje, dok cekam da mi odgovore, oni su mi bez pardona slali prvo neke letke kojima me ubedjuju da im ja pridobim nove klijente. a potom i preteca pisma da ce me tuziti zbog nekog duga, koji moze i na drugaciji nacin da se resi,...\na ubedljivo najodvratnija stvar u njihovoj komunikaciji sa klijentima je sto te svaki put upute na licnog bankara, i ako ti ne mozes sa njim da nadjes zajednicki jezik, ne zele ni na koji drugi nacin da ti pomognu, niti preko drugog bankara iz iste ekspoziture, niti u nekoj drugoj ekspozituri, niti putem vokalije,...\ni jos jedno pitanje, na koje bih voleo da dobijem odgovor i od drugih njihovih klijenata: da li vam salju mesecne izvode? ako vam ih ne salju, da li znate iz kog razloga vam ih ne salju? i da li ste bilo sta pokusavali kako biste poceli da ih primate?\n[ Horvat I @ 12.11.2009. 16:48 ] @\nU to djubre ne ulazim ni slucajno!!!!\nBio sam na bolovanju duzim od 3 meseca a zna se da socijalno kasni sa uplatama. Cetvrti dan po plati kad sam najzad mogao je podici (bila je u petak tada subotom nisu radili) na salteru sam se iznenadio da mogu podici ~ duplo nego sto je bila plata.Pitao sam dali je i socijalno platilo? Da imate 2 uplate.Pare potrosih a za neko vreme mi poslali opomenu da odma uplatim dug.Sledeci dan vidim pred bankom okupljen narod ko pred koncert svi sa istom mukom. Kad stigoh do svog bankara kazu neznaju zasto je moja firma 2X uplatila platu pa povukla novac???\nJa ih pitam jel bas u svim firmama radi nas racunovodja?\nPosto sam imao jos 3 rate kredita isplatih ga ujedno i podneo zahtev za raskid saradnje,napismeno mi dali da moram neku poveliku kaznu platiti. Napisem zalbu centrali prilozim listinge gde se vidi da u proteklom periodu asmo u 2 meseca nije bilo greski u knjzenjima.Odustali su od kazne tvrdeci da nisu oni gresili!\n[ Horvat I @ 12.11.2009. 18:23 ] @\nti si jos dobro prosao sa zalbom. ja sam im upucivao pismenim putem nekoliko zalbi, a oni sve nesto kao fini, i kako ja nisam u pravu. a potvrda za to sto nisam u pravu jeste sto me je licni bankar nasankao da retroaktivno potpisem dokument, koji sam trebao da potpisem skoro pola godine ranije, kao i sto su mi pokazivali neka dokumenta koja sam ja KAO potpisao, zapravo KAO popunio odredjene kucice, sto je mogao bilo ko i bilo kada da popuni, posto se na samom tom dokumentu nigde ne vidi niti datum popunjavanja, niti ima bilo kakva overa od strane banke, tj,. licnog bankara da je taj dokument od mene i primio. a njime masu i brane se kao da je ne znam ni sam sta. mislim, sto se samog tog dokumenta tice, ja jesam u njega upisao svoje neke podatke, ali te odredjene kucice nisam popunio, a i da jesam bilo sta popunio, NEMAJU DATUM I OBVERU od bankara, da se vidi kada je i ko je od mene i primio taj dokument.\nsvojevremeno sam mislio da je jedna domaca banka, ciji sam ranije bio klijent najgora, i iz nje sam pobegao glavom bez obzira, i upao u jos gore *ranje, dolaskom u scgen.\n[ Java Beograd @ 13.11.2009. 09:20 ] @\nIs insajderskih izvora znam daje SG imala veeeeeeeelike probleme sa informacionim sistemom. Ali, pazi, stvarno velike probleme. Naravno, oni o tome ćute i kriju tu bruku kao zmija noge. Znam da su naprasno menjali žiro račune firmama (ej, promene ti žiro račun na koji očekuješ uplate komitenata !!!), građanima i još kojekakve ostale gluposti su radili.\nNa moju sreću nisam do sada imao nikakva posla sa njima, osim što sam par puta jedva ušao u Fort Knox da bih saznao da su im krediti znatno nepovoljniji od ostalih.\nMene generalno kod svih banaka nervira neupućenost šalteruša, nedostatak PRAVIH informacija, laž i prevare i hiljade sakrivenih troškova. A sve to zavijeno u jednu, do povraćanja odvratnu servilnost "gospodine ovo, gospodine ono ...".\nNe znam da li sam pisao na forumu o ovome: par puta sam popizdeo na njihove poluinformacije i zavlačenja, pa sam u afektu šalteruši počeo da se obraćam na TI (ne ponosim se time) i uz nešto pojačan glas (ali se nisam drao). Da vidiš samo kako onda počnu sa servilnostima !\n[ Java Beograd @ 13.11.2009. 15:42 ] @\nja sam sa svojim licnim bankarom gotovo od samog starta na TI, pa nesto ne vidim da je to urodilo plodom, vec naprotiv. sto si ti sa njima lepse, oni su sa tobom sve gori i gori. valjda misle da si smeksao, ili sta vec, pa te zavlace jos vise...\na vrlo dobro mi je poznat detalj da me je licni bankar gotovo pri svakom dolasku obavestavao o tome da mi je skinuta ta i ta transakcija, u tom i tom iznosu, a NIJEDNOM se nije desilo da mi rekao da su mi skinuti toliki i toliki iznosi za tu i tu NJIHOVU uslugu, ili proviziju ili sta vec drugo.\n[ Horvat I @ 21.11.2009. 19:15 ] @\nJava Beograd: Mene generalno kod svih banaka nervira neupućenost šalteruša\nGrdno se varas!Sve su one izuzetno upucene da ljubaznoscu i sarmom odvuku paznju sa nepovoljnih stavki\n[ staticInt @ 22.11.2009. 11:07 ] @\nSve banke su tu i tamo iste, ja banku koristim samo da primim platu iz inostranstva i tu se moj odnos sa bankom zavrsava oni mi uzmu 4 evra ja cim dodjem u banku ja preuzmem sve do poslednjeg evra na racunu i ne koristim njihove kartice osim za neka placanja preko interneta i tu me oderu svaki put jer vam je ta kartica sa kojom mozete da placate na internetu vezana za dinarski racun.\nDoduse desilo mi se jednom da sam se nasao u Istanbulu i hteo da podignem neke pare sa bankomata imao sam njihovu maestro karticu za devizni racun normalno u 15 bankomata sirom Istanbula ja nisam mogao da podignem novac, zvao sam njih oni su meni rekli kako to uopste nije doslo do njihovog gatewaya i kao nemaju pojma sta je. Tek onda sam provalo da mogu da dizem pare sa visa kartice sto su mi dali ali ta visa je bila vezana za dinarski pa sam morao da pretvaram iz evra u dinare da me tu oderu i onda da dizem sa bankomata i tu da me oderu....\nTako da sad za ubuduce znam da ne koristim kartice ni za sta.\n[ staticInt @ 05.03.2010. 14:34 ] @\nPa ne znam da li se moze nazvati to "dobrom upucenoscu" salterusa, kada ne znaju da ti saberu dva ili tri broja, i zbog tog svog propusta te zjb, na 48 sati.\nOtisao sam kod njih da izmirim sva dospela a neplacenja dugovanja. Salterusa mi je racunala sve i svasta, i to po par puta. Hteo sam da uplatim 200 do 300 dinara vise nego sto je po mojom racunici bilo potrebno, a ona mi je nakon svog silnog racunanja rekla da moram i jos 10 dinara da uplatim, zbog nekih naraslih kamata i provizija, kako bih bio na nuli. Nakon toga sam hteo da sacekam 24h da mi se sve kartice i racuni odblokiraju, kako bih mogao da koristim kreditnu karticu. Posto znam da sam do sada imao veoma losih iskustava sa njima, da mi kartice tek tako, bez neke logike budu blokirane, ipak sam pozvao njihov korisnicki servis telefonom i dobio informaciju da dugujem jos oko 110 din, koje je potrebno da uplatim, kako bi mi kartice bile odblokirane. Nakon par minuta pozovem jos jednom da pitam o kakvih cca 110 dinara se radi, i dobijem sasvim drugu informaciju kako ja nisam u minusu, vec u plusu od oko 60 din. Postavim pitanje, kako sam pre samo 5 minuta dobio sasvim drugu informaciju,... i uz proveru doticna osoba je doznala da ja zaista dugujem tih cca 110 din, bez obzira sto mi je racun u plusu oko 60 din.\nOdem ponovo kod iste salteruse i pitam je o cemu se radi, i koliko je meni zaista stanje na racunu, ona mi potvrdi istu pricu, kako mi racun jeste u plusu, a sto se tice tih 110 din, da se radi o nekoj proviziju, za koju ona ne zna o cemu se radi, i da moram da se konsultujem sa svojim licnim bankarom koji je na odmoru, i dolazi tek za 20-ak dana!\nA da karticu, zbog njene licne, ili njihove greske mogu koristiti tek za dodatnih 24h, a s obirom da se radi o vikendu, i da prodajni objekat u kom sam zeleo karticu da upotrebim vikendom ne radi, ja sam zbog njihovih glupih propusta osudjen da cekam cak 3 dana, da bih mogao da upotrebim kreditnu karticu, pri cemu postoji mogucnost da mi se u toku vikenda jos neka dodatna provizija ili kamata zaracuna, pa da tako i nakon vikenda karticu ne mogu da koristim. Jednom recju bezobrazluk glupih salterusa, ili onih koji su ih na to mesto i zaposlili...\n[ Java Beograd @ 05.03.2010. 14:50 ] @\nA preko vikenda će tehnika da poskupi ...\nBilo kako bilo, Societe General je poznata po najgorem informacionom sistemu među bankama u Srbiji. Bilo je reči, ovde na forumu. sveukupno - katastrofa !\n[ talas @ 06.03.2010. 13:04 ] @\nIskreno, begam iz te banke sto pre mogu, sto savetujem i svim ostalim njihovim korisnicima.\nJer, iako imam na racunu dovoljno novca za placanje anuiteta za kredit, oni meni namerno skinu tek sa jednim danom zakasnjenja, pri cemu mi obracunaju i kamatu za kasnjenje od tog jednog dana,... Lopovi kako god okrenes.\nA salteruse su im posebno glupe i neupucene u svoj posao. Da bi ti rekle koliko te deru za mesecno odrzavanje, moras da im fizicki pokazes sve kartice koje imas, i opet ti kazu pogresnu tarifu :( .\n[ anon7994 @ 06.03.2010. 15:55 ] @\nDA bi znao koliko te deru za mesečno održavanje, dovoljno je pogledati izvod koji svaka banka mesečno dostavlja svojim klijentima. Nema tu visoke matematike... ili odeš sam na sajt banke i pogledaš, u ovom slučaju: http://www.societegenerale.rs/index.php?id=23\n[ talas @ 06.03.2010. 16:42 ] @\nMesecni izvodi? Sta je to? Za nekih 4 godine, koliko sam njihov klijent, nisam dobio NIJEDAN mesecni izvestaj. Isao sam barem 5 puta da se raspitam kod svog licnog bankara zasto mi izvestaji ne stizu na kucnu adresu, i uvek dobijao informaciju kako ce mi od sledeceg meseca usluga biti aktivirana.\nU medjuvremenu sam podneo zahtev i za aktivaciju SoGeHomeBank usluge, koja takodje sadrzi slanje izvestaja putem e-maila, medjutim tek nakon oko godinu dana od aktiviranja te usluge, sam poceo da dobijam izvestaje na mail, kada sam poceo da ih smaram prigovorima i mailovima...\nTo je samo jos jedan dokaz koliko vode racuna o svojim klijentima...\nA kako se ponasaju prema meni, kao i drugim klijentima, zaista jos uvek ne mogu da shvatim da li su toliko glupi i nezainteresovani ili (samo) bezobrazni...\n[ Java Beograd @ 08.03.2010. 07:51 ] @\ntalas: Jer, iako imam na racunu dovoljno novca za placanje anuiteta za kredit, oni meni namerno skinu tek sa jednim danom zakasnjenja, pri cemu mi obracunaju i kamatu za kasnjenje od tog jednog dana,... Lopovi kako god okrenes.\nPazi, neljubaznost i glupost šalteruša je jedno, ali ovo je kriminal. Bukvalno ! Tvoje je pravo da ih prijaviš narodnoj Banci Srbije. Iz iskustva znam da se Narodne Banke plaše ko đavo krsta.\n[ talas @ 08.03.2010. 13:43 ] @\nMislis da to vec nisam uradio?!\nMedjutim, oni su pred NBS bili toliko ljubazni, obecavali mi kako ce se nas odnos itekako popraviti, a ono svakim danom sve gore i gore.\n[ talas @ 13.03.2010. 14:56 ] @\nMoram da navedem i jos par detalja vezanih za komunikaciju banke Societe Generale sa svojim klijentima:\nBLAGAJNA (iz licnog iskustva):\nKOR: dobar dan, zelim da proverim koliko mi je stanje, i da izvrsim uplatu, kako bih pokrio minus.\nBL: dobar dan, trebate da uplatite xxx dinara. oko detalja se obratite svom licnom bankaru kada se vrati sa odmora, za 15 do 20 dana.\nTELEFONSKI KORISNICKI SERVIS (iz licnog iskustva):\nKOR: dobar dan, interesuje me da li mi je kreditna kartica odblokirana i da li mogu danas da je koristim?\nKS: vi ste juce izvrsili uplatu?\nKOR: da, jesam.\nKS: trebate i danas da se obratite svojoj ekspozituri... danas je subota. trebalo je juce da im se obratite.\nKOR: ali ja sam juce bio kod njih, i po pitanju placanja tog duga, i po jos nekom drugom pitanju.\nKS: onda je sve u redu, mozete danas koristiti svoju kreditnu karticu.\nKOR: a da li je to sigurno?\nKS: cekajte da proverim. a koja je vasa ekspozitura?\nKOR: ta i ta...\nKS: ostanite na vezi...\nnakon par minuta... mozete danas koristiti svoju kreditnu karticu. dovidjenja.\nkako je zavrsio doticni lik razgovor sa mnom, stekao sam utisak kako da je pomislio da sam ja neki krimos, i da razgovor sa mnom treba da zavrsi sto je pre moguce.\nnaravno, po odlasku na bankomat, uvidjam da nisam u mogucnosti da podignem novac, odnosno da koristim svoju kreditnu karticu, pokusavam da ponovo sa lica mesta pozovem KS, ali mi se ovog puta tamo nije ne javlja!!!\nPOSETA LICNOM BANKARU (iz iskustva nekog drugog nesrecnika):\nKOR: dobar dan, hteo bih da posetim svog licnog bankara.\nPORTIR: dobar dan, vas licni bankar je na odmoru.\nKOR: dobro, sta onda ja da uradim?\nPOR: mozete posetiti drugog licnog bankara.\nKOR: u redu, mogu li odmah sada otici kod njega?\nPOR: ne, morate zakazati razgovor, posto ovaj licni bankar radi iskljucivo na zakazivanje.\nKOR: a kada i kako mogu zakazati razgovor?\nPOR: stanite u red, i sacekajte... a u redu je 20-ak ljudi...\nto nema nigde, da razgovor sa svojim licnim bankarkom moras da zakazes par dana ranije, a i da bi zakazao, moras da cekas u redu!!! koja je onda svrha tih licnih bankara, ako ne da skrate redove i omoguce bolju i BRZU komunikaciju banke i klijen(a)ta?\n[ Java Beograd @ 15.03.2010. 08:06 ] @\nNisam do sada koristio usluge SG banke, pa mi je taj termin "lični bankar" potpuno nepoznat. Šta "lični bankar" radi, a da to ne mogu da urade šalteruše ? Zašto je on neophodan, pa 20 ljudi čeka u redu da zakaže razgovor sa njim ?\n[ deerbeer @ 15.03.2010. 08:46 ] @\nJava Beograd: @talas\nU vecini slucajeva "salteruse" nisu u stanju da rese neke situacije i da odgovore na pitanja koje im postavis .\nNego su naucene da sablonski .taj papir to i to izdeklamuje ti propagandu banke, uslove i to je sve .\nOvako "licni bankar" zvuci bolje da se uzme jos koji dinar od klijenta -provizije, troskovi administracije ,takse i ostalo\nzbog nesposobnosti njihove administracije .\n[ Java Beograd @ 15.03.2010. 09:00 ] @\nJel to nešto kao u Rajfajzen banci podela na: blagajna - "operateri" ? Pa onda kod blagajnika samo i jedino blagajnički poslovi, a za sve ostalo - kod "operatera" ?\n[ component @ 15.03.2010. 10:53 ] @\nJa sam koristio usluge Societe Generale nekoliko godina i bio sam prilično zadovoljan. Prešao sam u drugu banku pre par godina jer u Societe Generale nisu imali elektronsko bankarstvo putem Interneta.\nDoduše banka je u Vršcu pa ne znam da li je u drugim mestima situacija drugačija.\n[ talas @ 15.03.2010. 14:00 ] @\nU Vrsackoj ekspozituri sam bio par puta, i deluju mi daleko odgovornije, nego u mojoj ekspozituri - u Pancevu.\nA sto se tice elektronskog bankarstva, to ne zavisi od ekspoziture, jer od celokupne banke. Oni definitivno imaju tu uslugu u ponudi, medjutim, iako se svuda spominje kako se putem tog servisa informacije o stanju i obavljenim transferima azuriraju u roku od 24h, situacija je daleko losija... Dok putem te usluge vidim da li mi je neka uplata ili isplata prosla, pre cu se okoziti, nego zasnati.\nA ako svom licnom bankaru postavis bilo koje pitanje vezano za homebank uslugu, odnosno uslugu elektronskog bankarstva, uvek se vade na to kako oni licno nemaju veze sa tim servisom, i da moram da se obratim Beogradu.\nA da, licni bankar je osoba zaposlena u banci, sa kojom svaki klijent treba da komunicira, i od koje treba da dobija sve potrebne informacije, sto cesto nije ni na zadovoljavajucem nivou.\n[ master037 @ 23.04.2010. 12:52 ] @\nDa li bi ko mogoa da mi odgovori - ako se uzima kredi - namenski i kredit isplate preduzecu od koga ja dobijam nesto, isplate mu u dinarima, ja ratu placam u dinarima - kakve veze ima onda kurs eura????\n[ talas @ 23.04.2010. 13:34 ] @\nsvaka banka nudi razlicite vrste kredita. nisam bas detaljno upoznat sa ponudom, ali koliko znam, barem sto se gotovinskih tice, oni se mahom vezuju za kurs evra. tako da se tebi odobreni kredit, iako je isplacen u dinarima, racuna kao da je isplacen u evrima, i shodno tome ti se svakog meseca skida rata za njegovu otplatu - u dinarima, ali uskladjeno sa kursom evra.\nnpr, ako ti podignes dinarski kredit u iznosu od 100.000 din, koji je indeksiran u evrima, tebi banka zapravo otplatu tog kredita racuna, kao da si ti podigao 1.000 evra, a ne 100.000 din. a oko obracuna mesecnih rata, koriste tamo neki svoj kurs, koji svakako nije za tebe, kao njihovog klijenta, bas najpovoljniji, vec koji je povoljan samo za njih, tj. banku.\npored toga, treba da obratis paznju da ti se svaka mesecna rata za otplatu tog kredita sastoji iz dva dela, tako da ti kroz nju, svakog meseca, otplacujes jedan deo glavnice duga, odnosno kredita, i jedan deo kamate na taj kredit. i da je taj odnos, barem u samom pocetku otplate kredita u velikoj meri u korist otplate kamate, a otplatra glavnice u prvih par meseci je gotovo zanemarljiva... naravno, vremenom se taj odnos pomera u korist glavnice, a na stetu dela koji se odnosi na kamatu.\ni pored toga bih ti napomenuo, iako se rata sastoji iz dva dela, koji se bitno razlikuju, tebi se svaka rata prikazuje kao jedan ceo iznos, gde ti na prvi pogled ni nemam predstavu, koliko tom ratom zaista otplacujes samu glavnicu kredita, a koliko pripisanu kamatu. ali uzmi listing otplate, koji bi trebalo da si dobio u banci prilikom odobrenja kredita, i malo ga prostudiraj.\nko se vata u kolo sa bankom, na teskim je mukama.\n[ Galactic Federation @ 21.02.2012. 15:11 ] @\nPrijatelj iz Slovenije pre par dana je poslao mom saradniku 200evra na racun Societe Generale banke, da bi u francuskoj centrali preko koje je islo placanje uzeli 40evra (20%) i 7evra u Srbiji i 8 evra u Sloveniji, znaci od ukupnih 208 evra uplacenih banke su pojele 55 evra.\nFamozna usluga od 20% je zavedana kao "71F Sender's Charge"\nNa mom blogu opsiran tekst o finansijskoj situaciji:\n[ Java Beograd @ 21.02.2012. 15:19 ] @\nŠto ne volim kad ljudi izmišljaju !\n[ Java Beograd @ 21.02.2012. 15:55 ] @\nJava Beograd: Što ne volim kad ljudi izmišljaju !\nA ko izmislja i sta?


EVO NAM I NOVIH MJERA: Ovako će odsada izgledati javna okupljanja!!! – Aktualno hr\nHZJZ izdao je upute i preporuke za javna okupljanja i za osobe koje prelaze državnu granicu RH.Upute i preporuke za okupljanja odnose se na organizaciju okupljanja na kojima je predviđeno okupljanje 100 i više sudionika. Za provedbu ovih preporuka odgovoran je organizator, navedeno je u uputama i preporukama HZJZ.


Dijaspora neće glasati na referendumu16. januara ili "1 OD 28" - Ozonpress :: internet portal\nTag: kanada, referendum, Srbi, Toronto\nNaši građani koji žive u Kanadi mogli su da se prijave za glasanje najkasnije do 24.12.2021. u 18:00 po lokalnom vremenu. Trebali su da popune formular (zahtev za upis u birački spisak podataka da će birač glasati u inostranstvu) i pošalju skenirani dokument (važeću ličnu kartu ili pasoš) na e-mejl adresu konzulata ili ambasade.\nA kao najbolnije pitanje od svih: gde su „nestali“ tih 60 do 100 hiljada Srba koji žive u Torontu i umeju u raznim prilikama Otadžbinu (samo) da kritikuju?\n– Čujte Srbi! Čuvajte se sebe – rekao je Arčibald Rajs, ali su njegovu knjigu, Srbi u tuđini odavno zaboravili ili je nikada nisu ni pročitali.\nBrojne ugledne ličnosti (profesori, novinari, arhitekte, advokati, pisci…) iz matice su apelovali: „Ustavnim promenama ne pristupa se u uslovima okupacije Kosova i Metohije, kao ni u uslovima nestabilnosti koja je ophrvala Srbiju. Pred nama je još jedan izazov, nova bitka. Borba za Srbiju, za ustav, pravdu, red i poredak. Ustav RS danas je jedini garant stabilnosti i celovitosti države…„\nKako mi je uskraćena mogućnost da glasam 16. januar 2022. jer je nedostajalo da se prijavi „još samo 72 Srbina“ – na ovaj način delimično ispunjavam svoju građansku dužnost i u mislima zaokružujem „NE„.\nPiše: Marina Bulatović novinarka iz Toronta\nPROTKA NA STRAZI!!! Svet se bori da ne zaostaje za buducnoscu,a mi se vracamo u proslost. 01/01/2022 u 11:39 Odgovorite\nPostovana novinarko,ja sam zahvaljujuci sportu,70 tih proslog veka imao sanse da upoznam Poljsku,i to da budem na pozornici od jedan od istoriskih gradova Poljske.Gdanjsk Gdinja,Sopot Prelep stari grad,na obali Baltickog\nmora,i onaj srbozder Tito,ga je posetijo.\nTo je grad Leh Valence,presednika luckih radnika revolucijonara,poznata kao Solidarnost.\nU istoriji Evrope,cetrnestog veka,imala najvecu lucku dizalicu.\nKada smo posle dugosatnog putovanja,u kompoziciji od 14 vagona koji je prevozijo maksimalno 30 putnika, usli i presli celu Poljsku stigli u Gdanjsk,docekali su nas domacini i najlepsa zenska stvorenja koja je Poljska imala,Njih dve da nemogu nikako da ti izdju iz glave.\nTo je bilo vreme Gvozdene zavese,u nasem timu pored sportista bijo je i „sportista“nase\ndrzavne bezbednosti.Da njega nije bilo da nam skrene paznju da su te\nLepotice ubacene od strane Poljske drzavne bezbednosti.\n100 maraka ste mogli da kupite ceo grad.Ali sta kad nista nije imalo,osim kulturnog nasledja Poljske,atikviteti.A i tobi vam oduzeli na granici prilikom izlaska iz Poljske.\nZasto vam ovo pricam,i sad se u Srbiji se setim Poljske.\nNe mogu da verujem da je Poljska toliko napredovala.Nemogu da verujem da uopste imaju sve prehrabrene namernice.\nA kad leti na nasim putevima vidim,Poljske nomade na najskupljim motorima,tada shvatam zasto mi ovako zivimo,i grcevito se borimo da ne potonemo.Tacno je i to daje politicki iteres Zapada da ih podignu i ojacaju,ali je tacno i to da preko 11 milona poljaka je u Americi.\nOvu vlast,kao i prehodnu ne iteresuje dijaspora.Sto zbog politickog nasledja iz drugog svetskog rata,sto zbog sivilizaciskih tekovina,jer to bi ugrozilo njihovo politicko ubedjenje,a najvise djepove,i moci da beskrajno vladaju.\n40 miliona Poljaka prema 10 miliona u diaspori.A potencijal Srba za neku godinu ce da premasi u maticu.\nNemogu da zaobidjem Hrvate,a da ne spomenem da imaju aktivno ministarstvo za diasporu,i da ministar Hrvatcke diaspore,mora biti rodjen u inostransvu.\nOdavno drzava Srbija na sve moguce nacine,blokira prisustvo diaspore.Isto su to radile sve stranke koje su bile na vlasti.\nKoliki je,samo ekonomski ne iskorisceni resurs „banana“poslova,koja suma sumarum iz godine u godinu mogu da narastu na stotine i milijardu dolara,i da zahvaljujuci dijaspori,izbalasiramo gubitke,koje nam namece siptarska vlada Kosmeta.\nPoslovi,samo za male biznise,jer sve papire i informacije bi vam obezbedili Srbi iz dijaspore.\nKad vlastima ne odgovara diaspora,neka jure Rio Tinto,i Kineske kredite.\nOdavno su zabetonirane veze sa diasporom.Verovatno u dalekoj,dalekoj buducnosti diaspora iz Kine ce da\nSrbiju uzdigne do Kineske provincije u Evropi.


eKapija | Tunel Sozina- turistička atrakcija ovog leta, otkriće Vam Crmnicu, Skadarsko jezero, Virpazar, Sutorman\nIzvor: Politika | Četvrtak, 21.04.2005.| 08:58\nTunel Sozina- turistička atrakcija ovog leta, otkriće Vam Crmnicu, Skadarsko jezero, Virpazar, Sutorman\nTunel kroz planinu Sozinu će ovu turističku sezonu učiniti drugačijom od svih prethodnih. Tek će se videti šta za barsku regiju znači ovo povezivanje Podgorice sa morem. Španci koji su na tenderu dobili posao završnih radova kroz tunel kažu da će svoju obavezu obaviti u roku, do početka leta 2005.\nStanovnici Crmnice, živopisnog kraja uz Skadarsko jezero i u podnožju planine Sozine, imaju razloga za optimizam. Izgradnjom tunela, znatno su povećane cene zemljišta. Istovremeno, naglo je poraslo interesovanje vlasnika za povratak ovom zaboravljenom delu barske opštine.\nProlaskom savremene magistrale, lepote Crmnice i njenog ``glavnog grada``, varoši Virpazara, doći će do punog izražaja. Osim toga, biće na pola puta između dva najperspektivnija grada u republici – Podgorice i Bara.\nSutorman je potencijalno izletište evropskog značaja. Udaljen je od centra Bara, od morske obale, desetak kilometara. Nadmorska visina kod kuće Boškovića iznosi oko 600 metara, a malo dalje, na prevoju gde se nalazi nekadašnje Dečije odmaralište i odakle put počinje da se spušta ka Virpazaru i Skadarskom jezeru, visina je 805 metara. Vrh Sutormana ima 1.185 metara. Ove zime za mnoge Barane i naročito njihovu decu i ovakav, zapušten, Sutorman bio je ravan Durmitoru i Kopaoniku.


Zvezda na poznatom mestu sa istim ciljem! - Meridianbet Vesti\nEvropa Author:\tBudimir Svilar - 23/11/2016\nZvezda na poznatom mestu sa istim ciljem!\nPosle dve uzastopne pobede u Evroligi, Crvena Zvezda se posle tačno mesec dana vraća u Istanbul gde je ove sezone pred četom Dejana Radonjića već pao Galatasaraj! Ovoga puta je protivnik Efes, sa kim su Beograđani odmeravali snage i prošle sezone, kada su pre trijumfa na svom parketu, propustili da to isto učine i u gradu na Bosforu, gde im je do pobede nedostajalo samo nekoliko sekundi!\nNažalost u Istanbulu neće biti kapitena Luke Mitrovića koji je istegao mišić u duelu sa Karpošem zbog čega će odsustvovati ne više od desetak dana. Međutim, od velike pomoći će biti iskustvo Milka Bjelice koji je dve sezone igrao za Efes, kao i sve boljeg Amerikanca Nejta Voltersa, koji takođe zna šta znači igrati u prvenstvu Turske.\nŠansu da debituje u Evroligi će takođe dobiti i Petar Rakićević.\nKao i do sada, najveći adut Crvene Zvezde je odlična odbrana koja svojim protivnicima dopušta tek nešto preko 70 poena po utakmici (71.75). Svi igrači se nalaze u odličnoj formi, posebno Marko Simonović koji je na utakmici sa Milanom pokazao zbog čega ga Aleksandara Đorđević redovno zove u reprezentaciju.\nOgnjen Kuzmić i dalje dominira pod obručima, a trenutno je drugi najbolji skakač u takmičenju odmah iza Melija iz Bamberga. Štaviše, njih dvojica jedini imaju prosek od preko 8 uhvaćenih lopti po utakmici!\nStefan Jović je prošle sezone imao čak 11 asistencija u susretu u Istanbulu, a od njega se očekuje da na tom planu parira plejmejkeru Efesa, francuskom reprezentativcu Tomasu Uertelu.\nEfes u takmičenju ima mnogo više ambicije nego što to pokazuje trenutni plasman, međutim, novi trener Velimir Perasović očigledno još nije posložio sve kockice u timu. sadašnjih tri pobede i pet poraza nikako se ne uklapaju u planove Efesa, koji će morati da počne da pobeđuje u serijama ako ne želi da mu izmakne plej-of.\nPerasović je sigurno mnogo razmišljao na temu ”otključavanja” Zvezdine odbrane, ako planira da na taj način dođe do trijumfa. Međutim, Efes definitivno ima više problema pod svojim košem, pošto je defanzivno treća najlošija ekipa u Evroligi, koja zajedno sa Milanom i gradskim rivalom Galatasarejm, jedina prima više od 90 koševa po utakmici!\nMeđu najboljim košarkašima su Dešon Tomas, spomenuti Uertel, Derik Braun, Danston Brajant, Tejlor Hanikat i Čedi Osman.\nZvezda je imala prilike da odmeri snage sa Efesom i u sezoni 1998/99, kada je turska ekipa bila bolja u obe utakmice.\nPredlog za tip – manje poena I četvrtina i H2 I poluvreme.\nTags:Crvena Zvezda, Efes, Evroliga, Istanbul, Luka Mitrović, ognjen kuzmic, plej-of, Velimir Perasović\nSautempton bez Tadića u Pragu


The Lifeguard - The Stuff Dreams Are Made Of\nUvek je sjajno pogledati dobru coming of age priču, pa makar se radilo i o dvadesetdevetogodišnjoj devojci, sa kojom svakako mogu da se poistovetim. Svi mi dođemo u određene godine kada počnemo da se pitamo da li su izbori, koje smo napravili u životu oni pravi i da li nas uopšte čine srećnim. Tako da mogu da potpuno razumem Li, koja se osetila zarobljenom u datim životnim okolnostima, karijerom, koju je izabrala, vezom, koja ne vodi nikuda i u krajnjem slučaju usamljenošću, koju sa sobom donosi život u velikom gradu, ali i odvojenost od porodice. Meni je krajnje logična bila njena ideja back to basic, odnosno povratak u rodni grad, gde se poslednji put osećala voljenom i poštovanom, a što je najbitnije značajnom. Mogla je samo dobiti malo više podrške od svoje porodice i prijatelja, volela bih da sam umesto šoka zbog njenog iskakanje iz standardnog obrasca života: diploma- posao- brak- dete, videla bar neko pitanje- Kako si? i Da li si srećna?.\nUprkos stavu okoline Li se vraća na svoj srednjoškolski posao spasioca lokalnog bazena, gde upoznaje Malog Dzejsona, sina čuvara, koji tu živi i njegove, za lokalnu zajednicu, problematične prijatelje, prema kojima se postavlja kao duhovni guru, što je za mene prvi kliše ovog filma. Li bi trebalo da bude neko ko želi da se oslobodi stega, koje sa sobom nosi očekivanje okoline kada dođete u određene godine, a ne da `soli pamet` klincima, koji žive i rastu u drugačijim okolnostima nego što su njene bile. Ne, nema svaki šesnaestogodišnjak divan život kada je mlad, prepun bezbrižnih trenutaka i svetlu budućnost ispred sebe. Drugi kliše je da je svaka iole odrasla osoba, sem Liinih prijatelja, ovde prikazana kao frustrirana, na granici da bude totalni kreten. Počev od muža Liine najbolje drugarice Mel, koji joj zabranjuje da popije čašu vina, zvoca ako ne dođe kući na vreme ili želi da puši cigarete, dok se ona sva srećna iskrada i razdragano vrišti, dok se sa društvom vozi kolima. Mislim come on, zar treba da pomislimo da je iz svake zrele veze isisana sva radost, nestašluk, da ne pričam o seksualnosti, a da muž treba da nam glumi oca, kojem prkosimo sa drugarima? Čemu banalizovanje razlike na relaciji mlad- odrastao i izjednačavanje sa zabavan- dosadan? Moram sada da ubacim jedno random zapažanje, zašto Amerikanci imaju potrebu da zaglušuju ovakve filmove muzikom i feel good pesmama? Ne želim da gledam dve, tri smislene rečenice, a da mi zatim narator scene bude neka indie pesma, koja će mu u stvari pričati šta se tu dešava i kako se glumci osećaju, hoću da mi to pokažu sami glumci.\nLi takođe ulazi u vezu sa Malim Dzejsonom, ovde moram da pohvalim način na koji su snimljene njihove zajedničke scene, deluje skroz realno i steamy, a hemija između Kristen i David- a je neverovatna, ma koliko možda delovala neprimereno. Idilu remeti Liina majka, koja joj traži da se iseli iz kuće, jer ona želi da natera Li da odraste. Ne razumem ovakve žene, ok posvetila si ceo život detetu i najzad imaš slobodu da radis šta želiš, ali da li je dete to tražilo od tebe, da bude jedino oko čega će se vrteti tvoj svet? Zar samo Liino prisustvo nju toliko ometa da mora bukvalno da je istera iz kuće? Li tako završava kod Dzejsona, što njena drugarica Mel saznaje, ali iako je njena, na početku, razumna reakcija i potreba da se obrati Dzejsonovom ocu, sasvim razumna, ubrzo se rasprava pretvara u neki lični okršaj između Li i nje. Zašto su svi u ovom filmu toliko sebični da misle da su epicentar sveta? Upravo sebičnost ovih ljudi i nedostatak sluha za tuđe probleme dovodi do tragičnog događaja, ali uprkos tome svi dobijaju neki svoj happy end. Li se vraća svojoj karijeri u velikom gradu, Tod odlazi sa njom, Mel naravno u jednoj sceni uspeva da izgleda odnos sa mužem, dok Dzejson, zahvaljujuci Liinoj pomoći, nastavlja dalje sa svojim životom. Ne dopadaju mi se dvostruki aršini, koje ovaj film propagira, otac, ponosan na svog sina, što je uspeo da `povali` stariju devojku, dok škola i Mel ne nameravaju da protiv nje pokrenu bilo kakav postupak, pitam se kako bi sve izgledalo da je na mesto Malog Dzejsona bila nečija kćerka u pitanju, a na mesto Li odrastao muškarac i dok je u filmu Copenhagen postavljanje ovakvog pitanja ipak izbegnuto, ovaj film je, po meni, upotrebio prilično jeftin trik zamotavanja svega u finu, rozu mašnu.\nZaključak: Film nije toliko loš za pogledati, ako volite ovakav tip priča o strahu zbog konačnog odrastanja i sazrevanja, mada postoje daleko bolje odrađeni na datu temu, sa dubljom pričom i uz izbegavanje gore opisanih klišea. Mislim da smo mogli dobiti mnogo bolji film da se režiser, koja je ujedno i scenarista filma, fokusirala na Li i njena razmišljanja o životu, a ne rasplinula na hiljadu strana, ovako je film želeo da odgovori na neka pitanja, a nije odgovorio ni na jedno, već nas je bukvalno vratio na sam početak.


Arheolozi iz cijelog svijeta istražuju nekropole stećaka u Bileći – Novosti Plus\nKultura Poslednje vijesti ZANIMLJIVO\nArheolozi iz cijelog svijeta istražuju nekropole stećaka u Bileći\nPetnaestak profesora i studenata arheologije sa uglednih naučnih instituta iz nekoliko zemalja ovih dana boravi u Bileći, gdje istražuju dvije lokacije nekropola stećaka u Dabarskom polju, u okviru međunarodnog projekta koji finansira Fondacija “Marija Kiri”.\nProfesor arheologije i konsultant Republičkog zavoda za zaštitu kulturno-istorijskog i prirodnog nasljeđa Ljubica Rudić rekla je da ovaj projekat podrazumijeva istraživanje stećaka srednjovjekovne župe Dabar, koja obuhvata područje današnjih opština Bileća i Berkovići.\n“Sada istražujemo dvije nekropole. To su ploče u Hateljima, praistorijski tumulus humka na kojoj se nalazi 13 srednjovjekovnih nadgrobnih spomenika, te crkvina u Milavićima, koja ima evidentirana 352 stećka i druga je po veličini nekropola u BiH. Na jednom dijelu nam je geofizika otkrila ostatke strukture koja podsjeća na temelje crkve”, navela je Rudićeva.\nOna je objasnila da se sada vrši iskopavanje, nakon čega će, u skladu sa zakonom, pokretni materijal biti odnesen na analizu u Veliku Britaniju, Sloveniju i Srbiju.\nBileća, foto srna\n“Značajno je istaći da će sav materijal nakon završene analize biti vraćen u Muzej Hercegovine u Trebinju”, istakla je Rudićeva.\nPrema njenim riječima, lokalno stanovništvo ima veliku ulogu u zaštiti ovih kulturno-istorijskih spomenika jer jedino oni mogu spriječiti nelegalno iskopavanje i krađu kulturnih dobara. Ona je dodala da istraživači veliku zahvalnost duguju lokalnom stanovništvu koje im je izašlo u susret i ima razumijevanja za njihov posao.\nNosilac i inicijator projekta je doktor srednjovjekovne arheologije iz Univerziteta u Redingu u Engleskoj Saša Čaval koja se zainteresovala za istraživanje stećaka i otpočela projekat nakon kontakta sa predstavnicima republičkog Zavoda za zaštitu kulturno-istorijskog i prirodnog nasljeđa.\n“Bogatstvo jedne zemlje nije u zlatu, već u kulturno-istorijskoj baštini. Taj kamen sa stećaka ima neko skriveno značenje. Mene veoma ljuti što u 21. vijeku niko ne zna ništa o stećcima, osim ljudi koji tu žive, jer kad bi takvi stećci bili u Engleskoj cijeli svijet bi znao za njih”, kaže Čavalova.\nDocent na Odjeljenju za arheologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu Monika Milosavljević rekla je da jedan od važnijih aspekata istraživanja razmjena znanja i iskustava između domaćih i studenata iz Venecije, Stanforda, Hong Konga.\n“Oni nose različita iskustva, učeni su različitim tradicijama, ali važno je da prihvate standarde struke koji često nisu dostupni na Balkanu, tako da mi sada zajedno možemo da učimo kako se arheološka istraživanja vrše u pogledu inovativne metodologije”, istakla je Milosavljevićeva.\nLucija Grahek iz Naučnog instututa za arheologiju iz Ljubljane, rekla je da radi na praistorijskom tumulu u Hateljima. “Veliki izazov je raditi sa tolikom ekipom studenata, ali mislim da smo svi napravili dobar posao”, rekla je Grahekova.\nIskopavanjima je prethodilo prošlogodišnje geofizičko snimanje terena, na osnovu čega su odabrane lokacije na kojima se očekuju značajna otkrića. Tako bi i ovaj dio kulturno-istorijskog nasljeđa Hercegovine trebalo da postane poznat i široj naučnoj javnosti.\n← Anica Dobra i Irfan Mensur dobitnici nagrade “Zlatni platan”\nUPOZNAJTE BANJALUČKU SLIKARKU RUŽICU PANIĆ (FOTO) →\nISTOČNO SARAJEVO DOBIJA NOVI TURISTIČKI KOMPLEKS\n4 Juna, 2020 Dragana Morača\t0\nHajder pozvao građane da drže distancu i da nose maske\nBanja Luka dobija novu “Aleju maturanata”\n6 Marta, 2019 6 Marta, 2019 Kristina Prole\t0


"Tražim ženu. Imam kabria. Ne treba radit'. Samo ljubav": Kad gastarbajter traži ženu\nSadržaj oglasa nasmejao je mnoge pa je ubrzo postao hit na Fejsbuku. Čovek iz Hrvatske koji živi i radi u Nemačkoj, odlučio je da potraži ljubav preko društvene mreže putem oglasa koji je objavio na stranici "Dijaspora-ljubavni oglas". Sadržaj… »\nPuca se u okolini Zaječara, ali bez panike, sve teče po planu (foto, video)\nDugi niz godina se ovako nešto nije dogodilo! Na logorskom prostoru i automatskom strelištu Krivul, kod Zaječara, u toku je dvonedeljna obuka grupe rezervista, a komandant Komande za razvoj Timočke brigade potpukovnik Vladica Vučković ističe da… »\nCela Srbija se digla na noge zbog zastrašujućeg crteža učenice!\n"Zapalio" društvene mreže! Crtež jedne učenice osmog razreda Osnovne škole “Stevan Aleksić” iz Jaše Tomića “užario” je društvene mreže. Učenica je na času likovnog nacrtala obešenu devojku, a crtež je bio izložen u holu škole u… »


Страва:коментари (2) | (007) Архив У ОСНИВАЊУ > Прототип\nСтравични коментари уз чланак (2) Петар II у Србији после 72. године Б92. – Izvor: B92, Beta, Tanjug, Večernje novosti\nBeograd — Avion s posmrtnim ostacima bivšeg jugoslovenskog kralja Petra Drugog Karađorđevića sleteo je oko 14 sati u Beograd. Sahrana, verovatno, u maju.\nPONOSAN SAM ZBOG POVRATKA KRALJA U SVOJU ZEMLJU. Treba vratiti sve Karađorđeviće na Oplenac, to je njihova grobna crkva i treba tamo da počivaju u miru sa svojim precima.\n(Vladimir, 23. januar 2013 09:40)\n„Kako su Karadordevici kao dinastija nastali zna se, na lopovski i kukavicki nacin. Tako su i napustili narod, meni takvi ljudi kao predstavnici drzave ne trebaju i ako je samo parlamentarna monarhija u pitanju.\n(Vlado, 23. januar 2013 05:30)“\nVlado, prvo, za osnivača porodice Karađorđević je jedan Napoleon rekao da bi voleo da ga ima u svojoj vojsci. Svi ostali Karađorđevići osim Petra II su vodili ratove za oslobođenje i aktivno učestvovali u njima, a neki su se borili i pod pseudonimima u Bosni protiv Turaka.\nPetar II nije napusti narod, već je narod napustio njega jer nije hteo da uleti u potpuno nepotreban rat sa Nemcima.Srbija je devastiran u tom ratu i ekonomski i genetskim potencijalom. Kome to nije jasno posle više od milion Srba stradalih u WWII, nikad mu ništa neće biti jasno.\n(sevarlica, 23. januar 2013 08:56)\nOvde zaista covek moze da vidi svasta.Pa sta bi bilo do je ostao u Srbiji,sa dolaskom divnih komunista na vlast Karadjordjevici bi prosli kao Romanovi u Rusiji svi su zapamtili njihovu pravicnost i dobrotu tamo.A negativnih komentara ima na svakoj vesti i to vecinom od onih koji sede kuci i ceo svet im je kriv za sve,pa sad i povratak posmrtnih ostataka KRALJA na sahranu u svoju zemlju.\n(iskren, 23. januar 2013 08:40)\nZaista cunovato kao da se radi o mostima svetog Vasilija Ostroskog. Prvi put sam\nvidio fotogafiju toga covjeka i meni izgleda da je bio handsom vjerovatno da je\nnalikovao na ocevu ujcevinu,Njegova djeca,medjutim,imaju nenaski izgled ali\nto im ne smeta da prave izvanredne zahtjeve od siromasne Srbije i ostalih sa\npodrucja bivse Jugoslavije.Imao sam priliku da razgovaram sa nekima ovdje\nu Americi koji su ga poznavali.Rekli su mi da je bio jako skroman covjek,tesko\nbolestan i bez ocigledne perspektive.Sve to skupa cini ga obicnim covjekom\njednim od nas i nista vise.Srbi imaju tradiciju da preuvelicavaju njegovu ulogu\nili njegov znacaj i mozda su bas zato Tito i njegovi komunisti imali paranoidni\nstrah od njega kao sto su Turci imali od svetog Save Nemanjica.Kada izbio II SR\nPetar Karadjordjevic je bio samo djecak pa se nije moglo privezati nista lose za\nnjega.U ratnim danima Englezi su svom snagom nastojali stvoriti probritansku\nkoloniju od svih izbjeglih vladara.Poznata su njihova nastojanja(negativna) i sa\nPoljacima.Petar Karadjordjevic je bio okruzen sa elitom koja je u prvom redu bila\nantikomunisticka i nije imala jedinstvenog plana,jedino da uniste komuniste.Njih\nnije interesovalo da li Draza suruje sa nacistima,dovoljno je bilo da se bore protiv\nkomunista.U medjuvremenu Srpski narod,mnogi od njih, vjerovao je u kralja i\nnjegovu moc i to je bilo dovoljno da se ne ulazi u pojedinosti. Koliko je to tradicija\ntreba vidjeti rezultate\nvasilije knezevic 22 j 2013\n(vasilije knezevic, 23. januar 2013 04:11)\nDrago mi je da je nas kralj napokon u domovini. Da tu pronadje vecni mir. Mislim da je nas Srbe najbolje opisao Arcibald Rajs, prema tome nisu ni Karadjordjevici bezgresni ali su ipak stvarali Srpsku drzavu i kasnije Jugoslaviju koja im je kao bumerang vratila za onoliku prolivenu Srpsku krv. Moj pradeda je solunac a deda je bio komunista. Karadjordjevica Jugoslavija je po mnogim parametrima bila trula, i bilo ko da je upravljao takvom drzavom ne bi mogao da je spase. Ja bih licno voleo da se uspostavi monarhija zbog nasih politicara najvise. Da deluje kao kontrolna institucija jer je nama potrebna cvrstina Karadjordjevica.\n(Djole, 23. januar 2013 01:12)\nДобро је да се Срби враћају традицији. Идеалан датум да Србија постане Краљевина је 2017.г., када ће се славити 800 година ДРЖАВНОСТИ Србије, јер је 1217.г. Стефан ПРВОВЕНЧАНИ признат за краља прво од римскоиг Папе а после и од цариградског Патријарха,\nа све уз савете Светог Саве најмудрије српске главе..\n(КРАЉЕВИНА од 1217, 23. januar 2013 00:27)\n(Vlado, 23. januar 2013 05:30)“Vlado, prvo, za osnivača porodice Karađorđević je jedan Napoleon rekao da bi voleo da ga ima u svojoj vojsci. Svi ostali Karađorđevići osim Petra II su vodili ratove za oslobođenje i aktivno učestvovali u njima, a neki su se borili i pod pseudonimima u Bosni protiv Turaka.\nНе зна се ко нас је више коштао, тито комуниста или ови масони карађорђевићи… Југословеничари су нама Србима дошли главе.\n(шибицар, 23. januar 2013 08:07)\nČim su Nemci udarili, pobegao je iz Jugoslavije glavom bez obzira. Uz to je i poneo malo zlata, tek da mu se nađe. Ko ga šiša! Žao mi je poreskih obveznika čijim parama se plaća ovaj ritual. Ivica ga je sačekao na aerodromu i zaradio još jednu dnevnicu!\n(zm, 22. januar 2013 01:53)Setimo se Mire i Marka Milosevic, kada su posle petog oktobra otisli iz zemlje, poneli su da im se nadje oko 4 milijarde dolara, dok je narod trunuo od bede, kako se to zove? sada zive u odvojenim dvorcima!\n(Flavie sa Slavije, 23. januar 2013 08:05)\nA da li je vraceno i zlato ?\n(bubi, 23. januar 2013 07:56)\n@КРАЉЕВИНА од 1217O kakvih 800 godina državnosti ti pričaš.\nSrbija je imala svoju državnost samo u 3 navrata.\nOd 1217. do 1389., od 1878. do 1918. i od 2006. do danas.\nTo ti je ukupno 218 godina, a ne 800.\nNpr. SAD ima svoju državnosti 236 godina (od 1776. do danas). Znači više od Srbije.\n(analitičar, 23. januar 2013 07:26)\nAko sin pokojnika kaze da je pricao da zeli da bude sahranjen u Srbiji, onda nema razloga da se sumnja u to. Neka pociva u miru.\n(jelena, 23. januar 2013 06:40)\nkralj Petar drugi je u strogoj tajnosti ( niko ne zna zbog cega je tako ) premesten iz kripte manastira Libertiville . Ne zna se ni ime popa koji je ocitao molitvu. SVE JE URADJENO U TAJNOSTI I NA BRZINU bez poslednjeg pozdrava od svojih saboraca do njihovih unuka i praunuka . Zasto je to tako uradjeno nikome nije jasno . Ljudi su ovde ogorceni na crkvu i popove i na sve koji su ucestvovali u svemu ovome . Kao da se radilo o nekom paketu a ne o poslednjem srpskom kralju . Neka je kralju laka zemlja i neka pociva u miru na svojoj zemlji ,a za nama je ostal jos jedna bruka srpske nesloge i nejedinstva . pozdrav iz hladnog Chicaga !\n(borko, 23. januar 2013 06:24)\n„Samo jedno pitanje za vas iz Srbije koji ste najbolji pozvaoci istorije:Cime vas je ovaj zaduzio?“\ntime sto je u okviru SPC sacuvao najvecu svetinju koja danas postoji za Hriscane,ruku Svetog Jovana Krstitelja koja se nalazi u Cetinjskom manastiru i za koju se iskreno nadam da ce takodje da zavrsi na Oplencu dok joj se u sred Srbije,Kragujevcu ili Nisu (a zasto da ne)ne bude izgradio velicanstven hram,veci i od Hrama Svetog Save a kao donacija svih svetskih crkvi za sve zlo sto smo bar od njih propatili a najvise od Vatikana.Ruku nikako ne vracati u Moskvu odakle je i dosla posle Oktobarske revolucije osim ako se jednog dana u Rusiji ne ustolici Monarhija.\n(svetinja, 23. januar 2013 06:17)\nKako su Karadordevici kao dinastija nastali zna se, na lopovski i kukavicki nacin. Tako su i napustili narod, meni takvi ljudi kao predstavnici drzave ne trebaju i ako je samo parlamentarna monarhija u pitanju.\n(Vlado, 23. januar 2013 05:30)\novakvo nepoznavanje istorije je strašno!!! Srbi, stidite se!\n(miloš, 23. januar 2013 04:14)\nNe mogu da verujem da je Dačić i ovde iskoristio priliku za stranačku promociju i to na ovakav lakrdijaški način. Gde ja živim. da li će ovde ikada biti bolje?\n(Kambijaso, 23. januar 2013 02:29)\nZa kralja ciji su posmrtni ostaci danas hvala Bogu doneti\nu Srbiju, prvi put sam cula u svom ranom detinstvu od moje nane Jordana, koja je cuvala negovu veliku uramljenu sliku i zvala ga je kraljce, sa puno ljubavi i tuge sto nije bio sa nama. Eto da je sada zivi i ona bi sada rekla da je bar koliko se sada moze ispravljena nepravda. Srbija monarhija!\n(Ana, 23. januar 2013 00:32)\nMonarhija je zastreli oblik uredjenja drustva i kao takva potpuno nefunkcionalna u 21 veku koji trazi nova resenja i nove nacine uredjenja ljudske zajednice. Nije ni cudo sto mnogi ovde podrzavaju nesto sto je zastarelo, jer kad bi se pitala crkvena klika mi bi jos uvek bili u srednjem veku. Dobro je da se ne pitaju popovi i ostala „bratija“. Otvorite um, iskljucite tv. Ne moze jedan covek da resi sve probleme kao sto ne moze ni vise njih. Predstavnicak demokratija takodje nije resenje. Ljudi su kvarljiva roba. Dolazi vreme prave vladavine naroda. U doba globalne mreze i povezanosti ne mozemo vise da gajimo bilo kakve iluzije. Pustite mrtve da pocivaju u miru a zivima dajte sansu za bolji zivot.\nПобегла кукавица и оставио народ свој!\n(корпус, 23. januar 2013 00:22)\nA kuda ce ga,bozemeprosti,do maja meseca?\n(Majka Cveta, 23. januar 2013 00:20)\nMnogo me briga za njega\n(krusevac037, 22. januar 2013 23:57)\n(a jel Vlada bila maloletna?, 22. januar 2013 22:37)\nДонекле сте у праву… Можда заборављате да је Југославија у том моменту било изузетно слаба и да су неки људи јако добро схватали ту позицију. Са Хитлером су у том периоду многи склапали договоре, Стаљин, Комунистичка партија Југославије и поменута енглеска краљица.Његово Величанство Краљ Петар други, је у том моменту био млад и вероватно изгубљен у времену и простору, ни он као и већи део света није имао представу о размерама рата који ће уследити. Неко је овде поменуо да је имао 18 година и да је могао да остане и да се бори, то би било у крви једног Карађорђевића, он то није урадио и можемо га презирати због тога, али он је потомак породице која је овај народ дигла из пепела и ропства, породице која је симбол наших успона и заблуда и место му је овде у Србији, земљи коју су његови преци стварали. У сваком случају је много више заслужио да почива у Србији од аустријског каплара који је ревносно проливао српску крв све време свог постојања.\n(Мр.Гоод, 22. januar 2013 23:36)\nPa u Srbiji nije bilo partizana , cisto da znate zvanicnu istoriju Srbije.\nSrbi su bili u kraljevoj vosjci koja se borila protiv okupatora.\nPartizani su dosli tek 44-i 45 na silu u Srbiju kada su pobili desetine hiljada gradjana Srbije da bi im oteli imovinu i zaveli boljsevicku dikakturu iz otetih vila na Senjaku i Dedinju.\nManje Bulajicevih partizanskim filmova , vise citanja prave istorije Srbije.\nUdbaski partizanski banditi su napravili masakr po Srbiji.\n(maca, 22. januar 2013 21:52)\nAjde ne lupetaj ‘leba ti.\nJos ce ispasti da su cetnici „oslobodili“ Srbiju.Kakve se sve gluposti nepismenih ovde mogu procitati,ovo je komedija.\nMa nisu dosli ni ’45,cekali do kraja,sve to Draza oslobodio,a onda Tito stigao i na varku ga uhvatio….xD\n(Che, 22. januar 2013 23:05)\n(Pipi duga carapa, 23. januar 2013 00:22)\nE, sad će da vas krene.\n(njoko, 22. januar 2013 23:18)\n(maca, 22. januar 2013 21:52)Ajde ne lupetaj ‘leba ti.\nFuj. Dinastija koja počiva na izbacivanju mrtvih Obrenovića kroz prozor na đubre… Šta će nam ovako nešto? Narod ima mogućnost da glasa za koga želi, to što ne ume da glasa je druga stvar… ali koji će mi đavo pišljivi klinci koji se predstavljaju kao neki kraljevi, da ne mogu nikoga birati, da budu konstantno finansirani od strane države da tamo vodu neku politiku kako im se ćefne?Žao mi je, ovo je 21. vek. Monarhija je MRTVA.\n(nenad, 22. januar 2013 23:04)\nKoliko je 18-ogodišnjaka poginulo u partizanima ili u četnicima? Zna li se gde su njihove kosti? Svaki dan si sve dalja od srca, Srbijo!\n(gaga, 22. januar 2013 22:59)\nHmmm čudno,čas odbacujemo Jugoslaviju,čas prihvatamo,jednom Tito dobar jednom Tito loš,pa očemo kralj pa nećemo kralja.Teško Bogu s nama kakvi smo\n(Eto opet ja, 22. januar 2013 22:21)\n„Samo pod Turcima, komunistima, Miloševićem i poslednjih 12 godina Srbija nije bila monarhija.“\nSrbija nije bila monarhija:\n– Ni za vreme Sibinjanina Janka (Janosa Hunjadija; rani 15. vek)\n– Ni za vreme Karadjordja (koji, da podsetim, NIJE bio krunisana glava)\n– Ni za vreme Austrijske okupacije (rani 18. vek)\n– Ni u vreme namesnistva (1888)\n– Ni za vreme Austrijske okupacije br. 2 (1916-1918)\n– Ni pod Milanom Nedicem (1941-1945)\n– Ni u vreme prelazne vlade (1945-46)\n– Ni u pre-Milosevicevsko vreme visepartijske demokratije (1989-1990)\n– Ni u vreme Jovana Nenada (Vojvodina, rani 16. vek)\n– Ni pod Dahijama (koji, tehnicki i zakonski, nisu bile deo Turske okupacije)\nA da i ne govorim kako Srbija nije bila monarhija dok su joj krunisane glave isle po Evropi da pijance, bance, kockaju se i bave razvratom, dok su isli na safari u Afriku, dok su bezali sa drzavnim zlatom, dok su bili zauzeti laznim trudnocama svojih konkubina ili dok su provodili svoje slobodno vreme u intimi sa svojim (muskim) adjutantima. Ti periodi pre bi mogli da se nazovu periodima totalnog rasula u Srpskoj istoriji nego periodima monarhije.\n(DEDA CVETKO, 22. januar 2013 22:06)\n(sekula, 22. januar 2013 21:26)\nSekula o kojim partizanima pricate, o Tihom, Prletu i ostaloj ekipi?\nNe bi bilo loše za Srbiju kada bi postala parlamentarna kraljevina. Ušla bi u društvo Švedske, Danske, Španjoklske, Velike Britanije i ostalih manjih država koje su kraljevine. Svijet bi promijenio i mišljenje i stav prema Srbiji. Ipak drugačije zvuči kada se kaže Kraljevina Srbija nego republika Srbija, koja asocira na bravare, limare, zemljoradnike, neku izmišljenu proletersku klasu koja uvijek može postati revolucionarna, ratno huškačka. Dobije se slika nekog meteža, zbrke, tko što zgrabi dobro zgrabi itd. Kraljevina Srbija bi predstavljala neki povijesni slijed i označila bi pripadnost Europskom plemstvu. Vjerujem da bi se postepeno i narod oplemenio. Zahvaljujući komunistima pokojni kralj Petar je morao živjeti u egzili i tamo umrijeti daleko od svog prijestolja koji mu je po Božjoj volji pripadao. Princ Aleksandar se je odgojio u demokraciji, pa mislim da srbijanski narod ne bi trebao strahovati za restauracijom šesto-siječanjske diktature. Bolje je da su na čelu neke države ljudi plemenite krvi nego neke zanatlije koje su kupile diplome i doktorate. Držim vam palčeve\n(miro, 22. januar 2013 21:34)\nZa vreme drugog svetskog rata svi ljudi koji su bili za kralja bili su likvidinari od strane komunista.Bio sam svedok u Kolasinu gde je i poceo krvavi pir i cuveno pasje groblje u Kolasiskom lugu gde su likvidirani ljudi koji su bili privrzeni kralju.Tragedija srpskog naroda,je nesto najgore sto ga je moglo zadesti,jer se desilo da svaka akcija ima i reakciju.Imao sam priliku da uzivo preko radija cujem poruku narodu jugoslavije gde kralj Petar poziva sve vojne snage da se stave pod komandu Tita.Svi su to prokomentisali da je on bio primoran od strane Engleza da to kaze.Komentar je bio da su nas englezi izdali,i to ne prvi put u nasoj istoriji.\n(Krstic, 22. januar 2013 20:51)\nMorem plovi,jedna mala barka,a u barci kralja Petra majka 🙂\nDok se Srbi ne vrate svojim korenima,tradiciji i vrednostima,nema nama boljeg zivota!\nNe mogu da verujem da je samo,ponavljam,samo 60 godina pod komunistima,bilo dovoljno da se odreknemo svoje proslosti,istorije,tradicije,secanja na vreme kada smo bili neko i nesto,kada smo bili postovani i cenjeni!?\nSetite se atentata na kralja Aleksandra u Marseju,koliko ga je samo Francuza docekalo i pozdravilo!To je bila Srbija!\nMedjutim,citajuci komentare,vidim da se vecina bavi posledicama,a ne uzrocima.Tu gresimo.\nIstina je da smo tada bili srednje razvijena evropska drzava sa velikim privrednim rastom,i da je bilo pameti u Srba kao sto nije(izmanipulisani po ko zna koji put),II Svetski rat smo mogli da prezivimo kao neutralna zemlja,bez silnih zrtava,neopljackani i bez pretrpljene materijalne stete!\nVerujem da bismo danas bili druga Svajcarska,ali,problem je sto smo Srbi!\nNemamo samopostovanja,povodljivi smo,skloni glupostima i losim procenama,prakticnost i razum su nam uvek bili strani,ali zato,u idolopoklonstvu prema pogresnim vrednostima,nema nam ravnih!\nIstorija je majka mudrosti,i mislim da je krajnje vreme(pouceni silnim iskustvom) da se dozovemo pameti,vratimo tradiciji i za pocetak,\nPARLAMENTARNOJ MONARHIJI !!!\n(Vlada Loznica, 22. januar 2013 20:37)\n_________________Итсл. Итд. Видети више: Petar II – u Srbiji posle 72 godine\nВреди погледати и ово: http://www.novosti.rs/vesti/naslovna/aktuelno.293.html:416070-Kralj-Petar-II-na-srpskoj-zemlji


30/11/2021\tMoj kutak Ostavi komentar 32 Pregleda Izvor: mojabackatopola.rs\nPotrošačko društvo i u manjem obimu realna potreba, dovode do toga da većina nas menja mobilne telefone svake ili svake druge godine. Takođe, veliki mobilni operateri nam daju mogućnost da za relativno mali novac otkupimo telefon u mesečnim ratama koje su pristupačne i kreću se od 10 eura za modele iz niže srednje klase, pa sve do 60-ak eura za najkvalitetnije flagship mobilne telefone.\nU tom slućaju, telefon koji smo prethodno koristili uglavnom poklanjamo ili u nekim slučajevima prodajemo i vraćamo bar deo uloženog novca. Većinom se vrši otkup telefona novije generacije stari par godina. Dosta mobilnih servisa otkupljuje i starije modele kao i neispravne mobilne telefone koje kasnije koriste za zamenu delova. Veliku ulogu u formiranju otkupne cene će svakako imati sama očuvanost uređaja. Tako da, mobilni telefon koji nema ogrebotina po ekranu, zadnjoj masci, ivicama, ako nije servisiran do tada, svakako će dobiti veću otkupnu cenu od uređaja sa vidljivim tragovima korišćenja, zamenjenim ekranom ili slomljenom zadnjom maskom.\nDa bi smo što bolje sačuvali mobilni telefon i produžili njegov radni vek, preporučljivo je koristiti zaštitnu masku. Takođe, korišćenje zaštitnog stakla na ekranu može spasiti uređaj prilikom mogućeg pada. Većina mobilnih telefona u svom fabričkom pakovanju nema zaštitnu masku i staklo tako da je to oprema koja se dodatno kupuje, ali je svakako od velikog značaja za očuvanje uređaja u što boljem fizičkom stanju.\nS’ obzirom na savremeni brzi način života, naši mobilni telefoni su u stalnom riziku od pada i oštećenja. Vrlo je frustrirajuće kupiti mobilni telefon i posle nekoliko dana završiti sa polomljenim ekranom. Upravo iz tih razloga je veoma bitno korišćenje zaštitnih maski i zaštitnog stakla. U svim bolje snabdevenim radnjama za prodaju opreme i mobilnih uređaja možemo naći široku ponudu kako gumenih maski, maski od tvrde plastike, tako i futrole za telefone za svačiji ukus. Ne trebamo zanemariti ni kvalitet zaštite za ekran. Postoje različite ponude zaštitnih stakala i folija ali se svakako preporučuje korišćenje zaštitnog stakla. Više će sačuvati ekran ukoliko dođe do pada, a i pri samom korišćenju je otpornije i dugotrajnije. Često se dešava da tržišna cena zavisi svakako i od samog brenda. Tako da, iPhone ili Samsung star tri godine se bolje prodaje nego LG, Sony, Xiaomi ili neki drugi brend.\nZakon o zaštiti potrošača štiti svakog kupca proizvoda da u slučaju bilo kakvog kvara može reklamirati proizvod. Garancija važi dve godine. Garancija se neće uvažiti ako dođe do određenog mehaničkog kvara ili fizičkog oštećenja (ne možemo reklamirati telefon na kojem smo svojom greškom slomili ekran, mada neki od operatera nude i tu vrstu garancije).\nZakon o zaštiti potrošača nam garantuje sledeća prava:\n2 godine – imamo pravo na popravku i zamenu robe iako nemamo garanciju (reklamacija),\n8 dana – rok u kome prodavac mora da odgovori na reklamaciju,\n30 dana – rok za konačno rešavanje reklamacije,\n30 dana – rok u kome je prodavac dužan da vam isporuči robu ukoliko nije ugovoreno na neki drugi način.\nOd velike je važnosti da prilikom prodaje vašeg mobilnog telefona imate validnu garanciju jer ćete u tom slučaju dobiti bolju ponudu servisa ili fizičkog lica kome eventualno budete prodavali mobilni telefon.\nOd velike važnosti u formiranju prodajne cene svakako ima prateća oprema uz mobilni telefon. Većina nas ne sačuva originalnu kutiju koja je takođe od značaja za formiranje cene. Originalna kutija sadrži IMEI jedinstveni broj svakog mobilnog telefona i njenim posedovanjem štitite i sebe kao prodavca. Ukoliko prodajete mobilni telefon bez kutije i njegove fabričke opreme, kupac može pomisliti da telefon možda nije vaš. U tom slučaju, postoji velika verovatnoća da će vam tražiti neki lični dokument.\nOriginalni fabrički punjač, usb kabel i slušalice kao dodatna oprema su takođe značajan faktor za formiranje otkupne cene. Apple i Samsung kao trenutno najveći proizvođači mobilnih telefona, za kupovinu njihovih najsavremenijih flagship modela ne daju punjač i slušalice kao dodatnu opremu. Razlog za ovakvu odluku je smanjenje električkog otpada koji je jako štetan po životnu sredinu. Ipak, ukoliko želite da prodate neki od takvih telefona, posedovanje originalnog punjača i slušalica koje ste dodatno kupili će uticati na veću otkupnu cenu.\nKako bi dostigli višu prodajnu cenu sačuvajte kutiju i opremu od mobilnog telefona. Svakako neće zauzeti puno mesta u vašem stanu, a biće od velikog značaja kada odlučite da prodate vaš telefon.


NIKO NIJE ZNAO ZA TROMB, DOŠLA JE SVESNA! Oglasio se vlasnik odrinacije gde je Dušici rađena kiritaža - OnlineVesti\nNIKO NIJE ZNAO ZA TROMB, DOŠLA JE SVESNA! Oglasio se vlasnik odrinacije gde je Dušici rađena kiritaža\n“Došla je svesna, otišla je svesna”\nSledeće nedelje trimilionita vakcinacija, stiže još 100.000 doza Fajzera U SRBIJU


Kopaonik - infoKOP - Sunčano vreme. sneg i nove fotografije\n12.03.2014 | 19:33 -> 12.03.2014 | 19:40\nNakon skoro 7 dana neprekidnih snežnih padavina, kada je visina prirodnog snežnog pokrivača dostigla skoro 70cm, nastupio je period "lepog" vremena. Sunačani dani, blagi minus, puno snega i odlični skijaški uslovi izmamili su veliki broj ljubitelja skijanja da poseti Kopaonik. Kako je Kopaonik izgledao proteklih dana možete videti u nastavku vesti. Takođe pratite i našu Facebook stranu gde savkodnevno delimo zanimljive fotografije i video snimke.\nZahvaljujemo se i našim partnerima KEOPS-u i ski učitelju Davorinu Babiću na delom ustupljenim fotografijma.\n17.03.2014 | 08:30\nNigde zive duse, nazalost.


Izložba "Srbi Livanjskog polja – tragovi kroz vekove" / 2019 / Naslovna - Noć muzeja\nIzložba "Srbi Livanjskog polja – tragovi kroz vekove" Udruženje Ognjena Marija Livanjska\nSrbi su vekovima živeli na područiju Livanjskog polja. Tokom tog dugog perioda, pod smenom političkih, istorijskih, demografskih okolnosti i u skladu sa prirodnom i opštom sredinom u kojoj su živeli, definisali su svoje običaje, nošnju, muziku, oruđa, gradili verske, kulturne i obrazovne institucije i objekte, istrajavajući u očuvanju svog nacionalnog i verskog identiteta. U tom istrajavanju trpeli su pritiske i razne patnje, a često ga plaćali i životima.\nCilj organizacije izložbe je prikazivanje široj javnosti srpske kulturne i duhovne zaostavštine, očuvanje svesti o mestu porekla i vekovnom životu Srba na područjima koja danas nisu u sastavu Republike Srbije i Republike Srpske kao matičnih zemalja srpskog naroda.\nIzložba je svojevrsni doprinos državnim istitucijama i profesionalcima u očuvanju istine, odnosno borbi protiv prikrivanja i falsifikovanja demografskih i drugih podataka i prekrajanja istorije na bivši jugoslovenskimm prostorima i od strane institucija i pojedinaca drugih naroda koji žive na tom prostoru.


Sveèano otvaranje 38. Black'n'Easy Fashion Week-a u Crowne Plazi, obeležila je revija posveæena ženama obolelim od raka dojke. Revija pod nazivom „Žene heroji“ samo je jedan od pokušaja da se dodatno podigne svest šire javnosti o problemima sa kojim se oboleli susreæu. Humanitarna revija imala je za cilj da ukaže na alarmantnu èinjenicu da je Srbija na drugom mestu u Evrpi po smrtnosti od ove teške bolesti.\n04.11.2015. - 11:13\nSloboda Miæaloviæ, Dragana Æosiæ, Ana Sofrenoviæ, Lena Bogdanoviæ, Nevena Madžareviæ, Matea Milosavljeviæ, Goga Grubješiæ, Sonja Vukièeviæ, Anðelika Simiæ i Tatjana Vojtehovski samo su neke od poznatih dama koje su u ulozi manekenki podržale humanitarnu reviju. Publika je ovom prilikom videla kreacije 27 prestižnih domaæih dizajnera okupljenih oko BFW Design Collective-a: Ana Ljubinkoviæ, JSP – Jelena i Svetlana Prokoviæ, Dragana Ognjenoviæ, Igor Todoroviæ, Doda Komad, Verica Rakoèeviæ, Tamara Radivojeviæ, Dejana Momèiloviæ, Marko Mitanovski, Valentina Obradoviæ, Biljana Tipsareviæ, Ines Jankoviæ, Budislava Kekoviæ, Aleksandra Laliæ, Nataša Šariæ, Ana Vasiljeviæ, Svetlana Jaæoviæ, Jasmina Vujoviæ – Get Up, Sonja Jociæ, Milica Opaèiæ, Katarina Puziæ, Mates, Tatjana Stankoviæ, Sonja Maruniæ, Marko Marosiuk,Nataša Krstiæ, i Predrag Vukašinoviæ – Getto.\nU narednim danima modna manifestacija nastaviæe da insistira na kvalitetnom programu, edukativnim predavanjima i umetnièkim sadržaju poput Modnih vinjeta, fotografijama Marka Sovilja, izložbi modnih detalja.\nPartner Beogradske nedelje mode je Grand kafa Black 'n' Easy - najnovija kategorija kafe, prava turska kafa koja se priprema na instant naèin! Spoj Fashion Week-a i Black 'n' Easy kafe posveæen je uživanju i ljubavi prema lepom uz oèuvanje pravih vrednosti i visokih standarda.


Real se vratio RASPUCAN: Dmitrović savladan posle samo ČETIRI minuta! | Mondo.Me Prod\nReal se vratio RASPUCAN: Dmitrović savladan posle samo ČETIRI minuta! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n14.06.2020. / 21:42\nAutor Jovan Terzić 14.06.2020. / 21:42\nMadriđani rutinski odigrali prvu utakmicu po povratku sa pauze zbog korona virusa.\nVratio se i Real Madrid!\nI to, raspucan.\nU prvoj utakmici posle pauze zbog korona virusa, Madriđani su kao domaćini u svom trening centru, gde će igrati do kraja sezone jer su utakmice bez publike, savladali Eibar 3:1.\nSav posao izabranici Zinedina Zidana odradili su već u prvom poluvremenu, kada su poveli 3:0, što im je omogućilo da u nastavku čuvaju energiju za naredne izazove, pa su inicijativu prepustili gostima.\nDobra vest za navijače Reala je povratak Edena Azara na teren posle pauze zbog povrede zgloba, kao i dobra partija koju je obeležio asistencijom Ramosu za drugi gol u meču. Na terenu je bio do 61. minuta, kada ga je zamenio Vinisijus Žunior. Podsetimo, Luka Jović nije igrao zbog povrede.\nDomaćini su silovito ušli u meč, a naš reprezentativac Marko Dmitrović savladan je već u 4. minutu. Toni Kros je sjajno šutirao pod prečku, ali je delovalo da se prethodno asistent Karim Benzema nalazio u ofsajdu. Korišćen je VAR, posle kog je sudija pokazao na centar...\nNa 2:0 povisio je Serhio Ramos u 30. minutu, posle sjajne akcije koju je i sam započeo oduzevši loptu rivalu na svojoj polovini, a onda kapitenski istrčao kontru i matirao Dmitrovića posle nesebičnog dodavanja Edena Azara.\nPitanje pobednika rešio je Marselo snažnim udarcem u 37. minutu posle gužve pred Eibarovim golom.\nGosti su po povratku sa odmora uspeli da postignu gol u 60. minutu posle kornera, ali nisu imali snage za više. Do kraja im predstoji borba za opstanak, a Madriđani nastavljaju šampionsku trku sa Barselonom, od koje trenutno imaju dva boda manje.\nPRIMERA 28. KOLO PAROVI I REZULTATI\n/Okampos 56 p, Fernando 62/\nGranada - Hetafe 2:1 (0:1)\n/Fernandez 70, 79 - Timor 20/\nValensija - Levante 1:1 (0:0)\n/Rodrigo 90 - Melero 90+8p/\nEspanjol - Alaves 2:0 (1:0)\n/Bernardo 45+3, Vu Lei 47/\nSelta - Viljareal 0:1 (0:0)\nLeganes - Valjadolid 1:2 (0:1)\n/Oskar 84 p - Unai 2, Alkaraz 54/\nMajorka - Barselona 0:4 (0:2)\n/Vidal 2', Brejtvejt 37', Alba 79', Mesi 93'/\nAtletik - Atletiko 1:1 (1:1)\n/Muniain 37 - Kosta 43/\n/Kros 4, Ramos 30, Marselo 37 - Bigas 60/\nReal Sosijedad - Osasuna (22:00)\nTABELA: Barselona 61, Real 59, Sevilja 50, Sosijedad (-1) 46, Hetafe 46, Atletiko 46, Valensija 43, Viljareal 41, Granada 41, Bilbao 38, Osasuna (-1) 34, Levante 34, Betis 33, Valjadolid 32, Alaves 32, Eibar 27, Selta 26, Majorka 25, Leganes 23, Espanjol 23.


"Obavezna vakcinacija nije zadiranje u privatni život i država može da je nametne" VIDEO - B92\nPresuðujuæi po tužbi više roditelja iz Èeške, Evropski sud je presudio da je legalna obaveza vakcinisanja dece. Pri tome se navodi da je i u demokratskim društvima neophodno da takva odredba postoji.\nIzvor: B92, TV Prva petak, 9.04.2021. | 10:04\nDirektorka Jukoma dr Katarina Goluboviæ kaže za Televiziju Prva da je Evropski sud za ljudska prava zapravo u ovom sluèaju odluèivao da li odredbe èeškog zakona kojim se zabranjuje deci da budu u predškolskim ustanovama ako nisu vakcinisana predstavljaju zadiranje u pravo na privatan život.\n"Tu je Evropski sud bio jasan, obavezna vakcinacija jeste nešto što postoji i što štiti kolektiv i celokupno stanovništvo tako da jedna mera zabrane deci da budu u predškolskim ustanovama predstavlja jednu srazmernu meru kako bi se deca vakcinisala. Dakle, obavezna vakcinacija nije zadiranje u privatni život i ona može da se nametne od strane države. Ta mera je srazmerna cilju koj se želi postiæi, a to je zaštita kolektiva. Tako postavljen sistem jeste zakonit i u skladu sa ljudskim pravima."\nDoktorka Goluboviæ tvrdi da roditelji plaæaju kaznu ako ne vakcinišu dete pred polazak u školu, ali da je moguæe i oduzimanje roditeljskog prava, jer se to može podvesti pod zanemarivanje deteta.\n"Postavlja se pitanje srazmere ove prinudne mere sa ciljem koji se želi postiæi. Zakon daje moguænost ministru da na predlog SZO proglasi vakcinaciju obaveznom i to ne samo za odreðene kategorije stanovništva, nego za sve. Država je obezbedila vakcine za sve i obezbedili su se uslovi, bar po pitanju broja, ali i prava, da se uvede ta vanredna mera."\nNaèelnik prijemnog odeljenja Urgentnog centra dr Vladimir Arsenijeviæ kaže da ovaj soj "mutira tako da æe da spušta granicu i polako prelazi na decu".\n"Pre èetiri dana sam na društvenoj mreži dobio na svoj privatni mobilni telefon poruku od devojèice od 12 godina iz bolnice Dragiša Mišoviæ i nikad se gore nisam oseæao. Majka mi je poslala video-klip, gde mi dete kaže: 'Doktore Vlado, ovo je bolest, mene boli'. Decu mogu da leèe smao pedijatri, mi nemamo uslova za taj najgori scenario. Posle korone ljudi ne mogu da se oporave po tri-èetiri meseca. Majke dolaze u vrtiæe i pomažu im da presvuku decu posle toga."\nTakoðe, smatra da za doktora koji je odbio vakcinaciju mesta u medicini - nema.\n"Sad je poenta da suzbijemo virus i spasimo decu od 5. razreda osnovne do 4. razreda srednje škole", zakljuèuje.


Završena sezona u Narodnom pozorištu Mostar - Dnevni.ba\nIzvedbom predstave „Šta ćemo sad“ autora Branka Đurića Đure, u režiji Ahmeda Imamovića proteklog vikenda spuštena je zavjesa na pozorišnu sezonu 2019./2020. u Narodnom pozorištu Mostar.\nPored dobro poznatih pozorišnih komada „Ne igraj na Engleze“, „Ajmo na fuka“, „Alfa Beta“, „Šta ćemo sad“, „To“ i drugih, ove sezone publika je bila u prilici da uživa i u tri premijere: „Što te nema“ Marijane Aracki, u režiji Erola Kadića, rađena u koprodukciji sa HNK Mostar i NPRS Banja Luka, zatim „Identitluk“ prema motivima djela Amina Maaloufa, u režiji Tanje Miletić Oručević, nastala u koprodukciji sa HNK Mostar i SIU Mostar, te „Huzur“ Martine Mlinarević u režiji Alme Lapajne. Sve tri predstave izazvale su veliki interes i pozitivne reakcije publike, te su izvođene na scenama širom BiH.\nOve sezone obilježili smo jubilarnih sedamdeset godina postojanja Narodnog pozorišta Mostar nizom različitih događaja, ugostili smo brojne predstave i događaje na sceni NPM-a, učestvovali na festivalu „Tuzlanski pozorišni dani 2019“ u Tuzli, te bili dio manifestacije Noć teatra BiH 2019.\nIako smo u drugom dijelu sezone bili spriječeni realizovati brojne aktivnosti te već dogovorena gostovanja, sezona je bila vrlo uspješna. U narednom periodu očekuju nas gostovanja na Festivalu glumca BiH u Konjicu, zatim na Pozorišnim/Kazališnim igrama BiH u Jajcu, te na Festivalu Marulićevi dani u Splitu.\nOsim navedenog, mostarska publika ni tokom ljeta neće ostati uskraćena za nova pozorišna uzbuđenja, jer će značajan dio manifestacije „Mostarsko ljeto 2020“ biti posvećen upravo teatru, a predstave će se igrati na otvorenom, na platou ispred Centra za kulturu Mostar.\nNove susrete na sceni Narodnog pozorišta zakazujemo za septembar, krajem kojeg će se održati i 17. međunarodni festival komedije „Mostarska liska 2020“, sa najboljom domaćom produkcijom.\nInicijativa za Stolac traži zaustavljanje aktivnosti na izgradnji križnog puta\n‘Mostarska liska’ ove godine u rujnu


Sud proglasio neustavnim ostavljanje podataka na internetu : Nadlanu.com\nSud proglasio neustavnim ostavljanje podataka na internetu\nObjavljeno 23. avg 2012. / 18:38:30\nSEUL, 23. avgusta 2012. (Beta-AP) - Ustavni sud Južne Koreje proglasio je danas neustavnim zakon prema kojem su svi koji su želeli da ostavljaju komentare preko sajtova registrovanim u toj zemlji bili dužni da ostavljaju svoje pravo ime i prezime.\nSud je u odluci naveo da takva praksa, uvedena 2007. godine, predstavlja kršenje prava na slobodu govora.\nJužnokorejska vlada takav zakon uvela je posle serije samoubistava poznatih ličnosti, koja su se navodno dogodila zbog uvredljivih poruka preko interneta.\nOsam sudija Ustavnog sud Južne Koreje u obrazloženju je navelo da se zakonom koji obavezuje na ostavljanje pravog imena i prezimena vrši pritisak na pojedinca jer se krši njegovo pravo na anonimnost, koje je zaštićeno ustavom.\nSud je takodje naveo da ne postoje nikakvi dokazi da se primenom tog zakona smanjio broj lažnih informacija i glasina plasiranih preko interneta, što je bio jedan od argumenata za njegovo usvajanje.\nPo tom zakonu, skoro 150 južnokorejskih sajtova koji imaju dnevno više od 100.000 poseta, tražilo je od posetilaca da ostavljaju svoje lične podatke ukoliko žele da pošalju komentare.\nDonedavno, u Južnoj Koreji je svako ko ostavlja lažne podatke na sajtovima mogao da bude krivično gonjen, a do ove godine korisnici interneta nisu imali pravo da preko te mreže izražavaju svoju podršku ili protivljenje bilo kom kandidatu neke političke parije.


Godišnja izložba Slikarsko-grafičke sekcije ULUPUDS - MediaSfera\nGalerija Singidunum, ponedeljak 19.10. u 19h\nNa Godišnjoj izložbi Slikarsko – grafičke sekcije ULUPUDS-a 2020. publici se predstavlјaju 62 autora, sa najrecentnijim slikarskim utiscima, tematskim odrednicama, iskazanim diferentnim tehnomedijskim jezicima.\nIzložbu će otvoriti predsednica Slikarsko-grafičke sekcije mr Milica Vuković, u ponedelјak, 19. oktobra u 19 časova. Istom prilikom, stručni žiri objaviće ime i nagraditi Diplomom autora najuspešnijeg rada, po njihovom izboru.\nTagoviGalerija Singidunum izlozba ULUPUDS


Mame i tate, pričajte sa mališanima - Srećna Žena\nHomeDecaMame i tate, pričajte sa mališanima\nавг. 03, 2016 at 6:00 pm\nKlinci ne vole kada njihovi roditelji stalno „kače“ porodične slike na društvene mreže, pokazalo je američko istraživanje u kojem je učestvovalo 250 porodica. Deca su bila uzrasta od 10 do 17 godina i pitali su ih koja bi pravila voleli da njihove mame i tate poštuju.\nNa prvom mestu je bilo da ne bi trebalo da dele informacije i fotografije na „Fejsbuku“ i „Instagramu“ dok od njih ne dobiju dozvolu. Smeta im i što previše vremena provode za kompjuterom i sa telefonom, pa ih ne gledaju u oči dok razgovaraju ili dok ručaju. Veliki broj malih ispitanika brine za bezbednost roditelja tokom vožnje, jer koriste mobilne telefone dok voze.


+385 99 4473587\nNakon dugogodišnjeg rada za renomiranu Njemačku kompaniju koja se bavi kuglanama i bowling stazama i nakon osvojenog velikog broja natjecanja obitelj Pavlic 2017. godine osniva MP Bowling s ciljem da Europskom tržištu ponudi kompletnu uslugu vezanu za otvaranje kuglana i bowling centara.\nNaše sudjelovanja u kuglačkim natjecanjima nam je uveliko pomoglo da uvidimo probleme u projektiranju staza, sagledamo stvari iz profesionalnog kuglačkog kuta i to znanje unesemo u njihovu izradu.\nNaše staze su nosioci nekoliko svjetskih rekorda pa se samim tim možemo pohvaliti sa preciznošću izrade.\nCNC BIESSE ROVER najnovije generacije, CNC formatizer pločastih materijala, mašine za obradu masivnih materijala, vakumska presa, , protočna CNC bušilica FORMAT 4, IN HOUSE lakirnica su samo dio mašina sa kojima raspolažemo i sa kojima garantujemo tu vrhunsku preciznost i izuzetan kvalitet.\nMP Bowling ima automatizovanu proizvodnju (sistem bar koda) sa čime smo dobili nevjerovatnu preciznost i brzinu proizvodnje.\nPored opremljenosti, možemo da se pohvalimo i velikim iskustvom naših zaposlenih upravo u izradi staza što je uveliko doprinelo da se naša firma razvije u istaknutog proizvođača kuglačkih i bowling centara.\nKompletna rješenja za vas\nProjektiranje, dizajn, izrada i servis svih vrsta staza za kuglanje i bowling\nBowling ili Američko kuglanje\nBowling ili Američko kuglanje je kuglanje sa 10 čunjeva.\nBowling je takmičarski sport u kome igrač pokušava da obori ...\nDizajn i projektiranje novih ...\nImate prostor koji želite da pretvorite u kuglanu ili bowling centar?\nKod projektovanja kuglana ...\nKuglane - Od povijesti do ...\nKuglanje je sportska grana u kojoj se koristi kugla za pogađanje čunjeva, sa svrhom srušiti što više.\nNačin igranja ...\nNaše staze su nosioci nekoliko svetskih rekorda, pa se samim tim možemo pohvaliti sa izuzetnom preciznošću izrade ... Čitaj dalje\nUsluge koje MP Bowling pruža svojim klijentima su\nCopyright © 2022 MP Bowling. Web by Chilli media


Kompanija AOC najavljuje pet novih monitora - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » Hardware and software » Kompanija AOC najavljuje pet novih monitora\nAutor: Nebojša Rašković Datum: 24. 05. 2020. Rubrika: Hardware and software | komentar : 0\nSpecijalista za monitore AOC najavljuje pet novih Full HD monitora nagrađivane G2 serije: tri zakrivljena (C27G2ZU, C27G2ZE i C32G2ZE) i dva ravna modela (24G2ZU, 24G2ZE) koje su kompetitivni gejmeri već dugo čekali. Novi monitori dolaze u raznim veličinama, od 23.8-inča (60.4 cm) i 27-inča (68.6 cm) do čak 31.5-inča (80 cm). Monitori dolaze s izvanrednim specifikacijama poput: 240Hz brzine osvežavanja i samo 0.5 ms (1 ms za 31.5-inčnu verziju) MPRT vremenom odziva za neopisiv osećaj povezanosti s gejmerskim svetom. Svi modeli dodatno su opremljeni FreeSync Premium LFC (Low Framerate Compensation) podrškom, omogućujući odlične vizuale bez kašnjenja i zastajkivanja.\nScena esporta i kompetitivnih igara raste izuzetnom brzinom; prema analizi Newzoo-a 1 , globalni prihodi esport igara će se povećati za 15.7 posto u 2020. godini – s 950 miliona dolara u 2019. godini na 1.1 milijardu dolara u 2020. godini, dok će broj esport gejmera porasti na čak 495 miliona u ovoj godini. Dok se scena razvija brzo, sve više gejmera smatra da esport može parirati sportovima uživo, pa je porastao njihov interes za kompetitivnim igrama. Dok esport postepeno dolazi do „mainstream“ publike, sve se više gejmera zanima za nabavku što kvalitetnije opreme za takmičenje. Kako je brzina osvežavanja od 144 Hz postala standard na PC gamerskoj sceni pre nekoliko godina, danas su brzine od 240 Hz i više sve češće na monitorima, pa čak i na prenosivim računarima.\nKlasa više, ZU modeli 24G2ZU i C27G2ZU, imaju identične inicijalne specifikacije, ali dolaze s podesivim stalkom, s ugrađena dva 2W zvučnika i četiri utora za USB 3.2 za korisnike koji vole kompletan paket za svoje\nNovi AOC – ov 24G2ZU je dostupan od maja 2020. po preporučenoj maloprodajnoj ceni od 38,289.00 din, a AOC 24G2ZE će biti dostupan u junu 2020. po preporučenoj maloprodajnoj ceni od 35,959.00 din. Dok će u julu biti dostupni AOC C27G2ZE (preporučena maloprodajna cena 37,129.00 din.), AOC C27G2ZU – (preporučena maloprodajna cena 39,459.00 din.) i AOC C32G2ZE (preporučena maloprodajna cena 44,109.00 din.)\n*Navedene cene su bez PDV-a. gaming akcije.