Moja kuća budućnosti – Vaš obnovljivi izvor informacija – Energis\nMoja kuća budućnosti\nPosjetite “Moju kuću budućnosti” i saznajte kako sve možete uštediti energiju i tako smanjiti troškove domaćinstva. Centar za edukaciju i podizanje svijesti o potrebi povećanja energetske efikasnosti Energis je organizator obilježavanja Sedmice održive energije Evropske unije, što je prvi put da se ovaj događaj dešava Bosni i Hercegovini. Centralni događaj pod nazivom “žMoja kuća budućnosti” se održava 11. i\nCentar za edukaciju i podizanje svijesti o potrebi povećanja energetske efikasnosti Energis je organizator obilježavanja Sedmice održive energije Evropske unije, što je prvi put da se ovaj događaj dešava Bosni i Hercegovini. Centralni događaj pod nazivom “žMoja kuća budućnosti” se održava 11. i 12. aprila na Trgu djece Sarajeva (ispred BBI centra) u Sarajevu i na njemu su predstavljena posljednja dostupna dostignuća energetske efikasnosti. “žMoja kuća budućnosti” prvenstveno ima edukativni karakter, sa ciljem da se jednostavno i sadržajno prikažu metode i rješenja koja značajno doprinose uštedi energije. Drugi značajni element događaja je prezentacija obnovljivih izvora energije koji su primjenljivi u prosječnom domaćinstvu. Približavanje i prezentacija mjera energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije je ključno za masovniju implementaciju u Bosni i Hercegovini, što je jedan od osnovnih zadataka Evropske unije u ovoj oblasti. U okviru manifestacije sutra, 12. aprila, u Dvorani 1 Cinema City-ja bit ce održana stručna konferencija “žEnergetska efikasnost u graditeljstvu” na kojoj će predavanja održati profesor Ljubomir Mišćević sa Arhitektonskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu i gosp. Harald Heuwieser stalni saradnik Passivhouse Instituta iz Njemačke.\nPromociju energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije podržali su: Grad Sarajevo, Njemačko društvo za međunarodnu saradnju GIZ, Raiffeisen Bank BH, STO Percon, KRIVAJA TMK, Viessmann BiH i Profine BH institucije i kompanije koje predvode promociju i implementaciju energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije.\nSedmica održive energije Evropske unije (EUSEW) je kampanja koju provodi Evropska unija sa ciljem podizanja opće svijesti o\nenergetskoj efikasnosti i obnovljivim izvorima energije. Centralna manifestacija EUSEW-a se održava u Briselu, Belgija i na njoj učestvuju najvažnije političke i društvene ličnosti iz cijele Evrope. EUSEW se održava jednom godišnje od 2006. i do sada je organizovano preko 300 manifestacija širom Evrope, dok je ove godine prijavljeno preko trideset manifestacija u sklopu obilježavanja EUSEW-a.


Tržišno rešenje: Tuesday, December 30, 2008\nat Tuesday, December 30, 2008 posted by Marko Paunović 2 comments:\nKategorija: Porezi, Trgovina\n"Premijer je ocenio da će Prelazni trgovinski sporazum biti od velike koristi za privredu i građane Srbije i pored toga što će zbog primene tog sporazuma prihodi od carina biti umanjeni. " (B92)\nNe. Prelazni trgovinski sporazum će biti od velike koristi za privredu i građane Srbije UPRAVO ZBOG TOGA što će prihodi od carina biti umanjeni.\nat Tuesday, December 30, 2008 posted by Marko Paunović 10 comments:\nPoslednje izraelsko bombardovanje Gaze ruši teoriju da dve demokratije nikad međusobno ne ratuju. Teorija se držala dugo godina, u raznim oblicima još od Kanta, ali je ustvari sve vreme imala slabu empirijsku podršku. Jer iako demokratskih ratova dugo vremena nije bilo, kad se uzme da je verovatnoća rata uopšte uvek dosta mala, kao i da je udeo demokratija u svetskim zemljama u većem delu istorije i sve do nedavno bio mali, onda i nije neko čudo da se nije desilo da demokratije ratuju. Teorija je prvo srušena 2006. kad je Izrael napao demokratski Liban, a ponovo sada jer je i Hamas izabran demokratski. Ranije ove godine ratovale su Rusija i Gruzija koje su takođe uglavnom demokratije.\nPostoji još jedna verzija teorije demokratskog mira koju je smislio Thomas Friedman, da dve zemlje koje imaju McDonaldse nikada ne ratuju. To očigledno ne važi još od bombardovanja SR Jugoslavije 1999., a izraelsko-libanski i rusko-gruzijski ratovi pokazuju da ne važi čak ni za dve demokratije sa McDonaldsima.\nMožda bi trebalo predložiti teoriju koja će se više koncentrisati na liberalizam a manje na demokratiju. Recimo da dve zemlje koje su iznad 30-og mesta na Heritage listi ekonomskih sloboda nikada ne ratuju? Kada roba ne prelazi granicu, prelaze je vojske.\nat Tuesday, December 30, 2008 posted by Slaviša Tasić 8 comments:\nat Tuesday, December 30, 2008 posted by Lazar Antonić No comments:\nIma indicija da Rusi ovog shvataju ozbiljno -- ugledni ruski akademik Igor Panarin uporno predviđa skori raspad SAD i očigledno dobija veliku pažnju. Skrolujte dole do mape koja pokazuje kako će se SAD rasparčati između velikih sila, istok će otići u EU, zapad će dobiti Kina, sever Kanada, a jug Meksiko. Samo je pitanje dana kada će da ga pronađu srpski katići i kalajići i njegove ozbiljne analize objave u Politici.\nat Tuesday, December 30, 2008 posted by Slaviša Tasić 3 comments:\nEvo kako izgleda ekonomska istorija sveta. Prva pouka je da bogatstvo nije prirodno stanje, siromaštvo jeste. U 12 hiljada godina, koliko pokazuje ovaj grafik, ekonomski rast praktično ne postoji sve do 18. veka, a stvarno se ubrzava tek u 19-om. Zato pravo pitanje danas nije zašto su neki delovi sveta još uvek siromašni, nego kako su uopšte neki uspeli da za tako kratko vreme postanu toliko bogati. I to grafik pokazuje period posle 10 hiljada pre nove ere, kada je počela organizovana poljoprivreda, a ne zaboravimo da je izostavljeno je nekih sto hiljada godina plemenskog života, lova i sakupljanja plodova.\nEkonomski prosperitet je u istoriji čoveka, pa čak i u istoriji ljudske civilizacije, još uvek veliki izuzetak. Kad bi se vreme od nastanka homo sapisensa do danas sabilo u jedan dan, to bi značilo da je ovaj vrtoglavi ekonomski razvoj počeo u dva minuta do ponoći. Eto toliko je besmisleno govoriti o uzrocima siromaštva, ono prosto jeste tu dok čovek nešto ne napravi. Zato je i naslov prve sistematske ekonomske rasprave iz 1776. glasio "Istraživanje o prirodi i uzrocima bogatstva naroda". Tada je u kolektivnom sećanju još uvek bilo da je siromaštvo normalno stanje, dok je fenomen stvaranja bogatstva ni iz čega trebalo ispitati.


Razgovor sa zainteresovanim gradjanima trajao je u proseku oko četiri i po minuta, a najviše ih je zanimalo da li se mogu predati računi i slipovi u istoj koverti, a shodno propozicijama, odgovor je da se računi i slipovi ne smeju mešati u istoj koverti.\nPitali su i da li se mogu predavati računi sa istog prodajnog mesta, a na to pitanje odgovor je potvrdan - u istoj koverti se mogu naći računi sa istog prodajnog mesta.\nGrađani se takodje interesuju kako da učestvuju u takmičenju opština i gradova, jer nagradna igra Uzmi račun i pobedi podrazumeva i takmičenje opština i gradova u broju prikupljenih fiskalnih računa i slipova.\nTo znači da se učešćem u igri građani ne bore samo za sebe - već i za grad u kojem žive promovišući društveno odgovorno ponašanje.\nPoslati računi i slipovi istovremeno učestvu i u takmičenju opština i gradova, a nagrada za 12 najaktivnijih lokalnih zajednica biće besplatna wi-fi zona.\nKako bi svaka opština ili grad imali podjednaku šansu da učestvuju u takmičenju i osvoje nagradu, posmatra se broj prikupljenih fiskalnih računa i slipova u odnosu na broj stanovnika i prosečna zarada na teritoriji lokalne samouprave. Na ovaj način eliminišu se razlike u veličini i kupovnoj moći medju opštinama i gradovima, napominje se u saopštenju Ministarstva.\nGodina borbe protiv sive ekonomije je edukativna kampanja koju je pokrenula Vlada Srbije u saradnji sa NALED-om i društveno odgovornim kompanijama okupljenim u Savezu za fer konkurenciju, a okosnicu kampanje, koja će trajati tokom 2017. i 2018. godine, čine nagradna igra Uzmi račun i pobedi i takmičenje opština i gradova.\nCilj kampanje je podizanje svesti gradjana i privrede o značaju suzbijanja sive ekonomije i njihovog aktivnog uključivanja u stvaranje boljeg društva.\nMinistarstvo podseća da za dodatne informacije o nagradnoj igri, gradjani mogu pozvati broj telefona 011/3620-146, svakog radnog dana od 12 do 15 časova, ili poslati pitanje na mejl adresu uzmiracun@mduls.gov.rs .


Dan pobjede nad fašizmom, Dan Evrope i Dan zlatnih ljiljana | Muzej Alija Izetbegović 1925-2003\nOstali smo tokom godina koje su iza nas dokazani antifašisti, borci za istinu, pravdu, mir, suživot i toleranciju, borci protiv zla i podjela. Demokratiju smo suprotstavljali fašizmu i ponosni smo na tu činjenicu. U borbi protiv zla, prema Aliji Izetbegoviću, i jeste sav smisao života.\n„Kad sve proživiš i izdržiš, kad se nakon stotinu pokleknuća ponovo podigneš, kad se odrekneš lažne nade i utjehe i stisneš zube da bi otvoreno pogledao istini u oči, tada shvatiš da je sav smisao života u borbi protiv zla”, njegove su riječi. „Nama ne smetaju ni crkve ni katedrale, mi smo naučili živjeti sa ljudima koji drukčije misle i osjećaju i smatramo to svojom prednošću“, govorio je Izetbegović. Dakako, evropska je to vrijednost. Tolerancija je zakon opstanka Bosne, i kako je rekao Izetbegović ''mi je zastupamo“.


Obucite se da zavedete!Saznajte kakva garderoba odgovara kojem znaku i spremite se….. | Astrofon21\nObucite se da zavedete!Saznajte kakva garderoba odgovara kojem znaku i spremite se…..\nSvaki znak Zodijaka ima neke stilske sklonosti, bilo to u bojama, materijalu ili su to modni trendovi iz određenih vremenskih perioda. Saznajte kakva garderoba odgovara kojem znaku i spremite se u skladu sa tim za vas ljubavni sastanak. Srećan “lov”!\nJedini znak koji stil “žena u crvenom” ne smatra preteranim. Obožava “vatrenu” boju u svim njenim nijansama – ružičasta, roze, bordo…Takođe mu se dopada “grub” izgled i stvari od metala, pa se slobodno okitite privescima i narukvicama.\nOvaj zemljani znak, koji nas svake godine “uvodi” u proleće, voli miris zemlje nakon kiše, kao i zemljane, bronzane i zelenkaste tonove. Ako vaš izgled “vuče” na tropsku šumu i podseća ga na topao i mirisni zagrljaj Majke Zemlje, sigurno ćete u njemu probuditi emocije.\nOvaj strastveni ljubitelj nepredvidljivog doživljava život kao jedan veliki zabavni park i zabavlja se da bi mu prošlo vreme, praveći od života iznenađenje do iznenađenja. Ako želite da “zarobite” njegovu pažnju (i da je zadržite), vaša garederoba treba da oponaša njegov drugačiji stil. Ako ništa drugo, nikad vam neće biti dosadno u šopingu.\nPoznat je kao veliki ljubitelj haljina (i pidžama!), ali ako ga odvučete daleko od njegove kuće, prilagodiće se svakoj prilici. Sve nijanse plave boje se prijatno odražavaju u njegovim vodenim očima, a blagi i nežni tonovi umiruju njegovo nemirno, promenljivo raspoloženje.\nVoli sve svetle i živahne tonove. Ako ne možete sebi da priuštite nakit od višekaratnog zlata, pobrinite se da barem na garderobi ne fali zlatna nijansa. Ili čak crvena – ne zaboravite da je vatreni znak!\nNemojte ni da pomišljate da se pojavite ispred jedne Device u lanenim izgužvanim pantalonama – to je slika koju njegove oči ne bi podnele. Kao veliki obožavalac elegancije i minimalizma, pojavljivaće se i sam sređen onoliko koliko očekuje i od vas. Vrlo su male šanse da ga vidite nesređenog i neurednog – osim ako baš ne žuri da stigne na vaš sastanak.\nVaga jako ceni ravnotežu u svakom vidu. Dakle, ako želite da vas zapazi, treba da budete sigurni da ste napravili pravu kombinaciju. Obratite pažnju na to da vam se kaiš slaže sa tašnom i cipelama. Pa i ako se stvari budu dobro odvijale i dođete do momenta svlačenja pred njim, isto važi i za donji veš – morate sve uklopiti! I da, izbegavajte jarke boje – preferiraju blage tonove.\nNeka vaš izgled ne zaseni nijedna „sumnjiva“ boja, kada se spremate za izlazak sa Škorpijom. Preferirajte ozbiljnu i elegantnu crnu, i bez brige da li će vas zapaziti. Koliko god da mislite i da izgleda da ga interesuje “nakićeni” izgled, znajte da njegove oči uvek traže ono što se krije u senci.\nNemojte očekivati uobičajene aktivnosti kada izađete sa Strelcem, pa kada navučete farmerke, majicu i patike, spremite se da ga pratite u njegovim najneverovatnijim pohodima. Inače, i njegov stil je karakteristično prirodan. Nikada se neće pojaviti suviše pristojno obučen, osim ako to apsolutno ne zahteva prilika. Najbolja stvar koju možete da uradite jeste da sačuvate svoju formalnu odeću na tavanu – pa ako iskrsne neko venčanje, ne brinite, obavestiće vas.\nZa razliku od svog suseda čiji se stil može opisati rečju „freestyler“, Jarac poštuje zvaničnost i protokole. Nije čovek koji bi ignorisao detalje, ako treba da vas prati negde. Samo čekajte da vidite njegov besprekoran i za tu priliku više nego prikladan izgled! Ako vi smatrate suviše dosadnim ozbiljne haljine koje nosite na poslu, sasvim suprotno on se tome divi kao simbolu vašeg napornog rada i uspeha.\nDa, možda je celo čovečanstvo prevazišlo hipi izgled – ali možda je upravo to razlog zbog kojeg Vodolija želi da oživi ovaj stil. Voli da se izdvaja i razlikuje, i biće jako srećan ako i vaš izgled bude “doprinosio” tome. Sada je vreme da se usudite da isprobate onu ekscentričnu frizuru. U njegovim očima ćete biti izuzetno zanimljivi i moderni.\nVole jednostavan i prirodan izgled, ali tu i tamo ćete imati priliku da im se divite na izuzetno elegantnom izgledu – dovoljno je samo da se setite koliko je za njih bitno da pobegnu od stvarnosti. Ako želite da ih impresionirate svojim stilom, svaki vaš susret treba da bude drugačija predstava, a svako vaše pojavljivanje i izgled – neka druga uloga.


ODOBRENI EKSPRESNO: Krediti Nove banke sa fiksnom kamatnom stopom | Slobodna Bosna\nODOBRENI EKSPRESNO: Krediti Nove banke sa fiksnom kamatnom stopom\nNastojeći da svojim klijentima uvijek ponudi što kvalitetniju i pristupačniju ponudu kreditnih proizvoda Nova banka je pokrenula novu akciju i kampanju pod nazivom „Ekspresno“. U okviru akcije i kampanje Nova banka posebno izdvaja ponudu nenamjenskih i zamjenskih kredita.\nKrediti se odobravaju sa fiksnom kamatnom stopom, što znači da rata kredita ostaje ista za odobrani period otplate. Značajno su olakšane procedure odobrenja kredita te se kredit, za klijente koji ispunjavaju uslove, odobrava veoma brzo, za najviše 48 sati.\nKamatna stopa za nenamjenske i zamjenske kredite kreće se već od 2,9% (EKS 6,03%) dok klijenti mogu da biraju željeni iznos do 50.000,00 KM i period otplate do 10 godina. Krediti se odobravaju bez jemaca i hipoteke uz polisu osiguranja.\nNenamjenski krediti se mogu koristiti prema vlastitim potrebama klijenta, a odobrena sredstva se uplaćuju na račun klijenta. Zamjenski krediti su namijenjeni klijentima koji žele da zatvore postojeće kreditne obaveze u Novoj banci ili drugim finansijskim institucijma ili objedine više mjesečnih rata u jednu, te time smanje postojeću finansijsku izloženost i jednostavnije upravljalju vlastitim budžetom. Iznos zamjenskog kredita zavisi od kredita koji je predmet zamjene, uz mogućnost dobijanja dodatnih sredstava. Zamjenski kredit se odobrava bez troškova obrade na iznos koji se zatvara.\nOsim navedenih prednosti, klijentima se nude i druge pogodnosti kao što je prekoračenje po računu u visini do 5 plata, paket računa „SuperNova +“ koji obuhvata više proizvoda i usluga, zatim, za nove korisnike 1.000 bodova na Super Nova MasterCard World kreditnoj kartici, kao i druge brojne pogodnosti.


KOSOVO: PODJELA KNJIGA ZA NASTAVU NA BOSANSKOM JEZIKU — Bosnjaci.Net\nKOSOVO: PODJELA KNJIGA ZA NASTAVU NA BOSANSKOM JEZIKU\nObjavljeno: 22. September 2020. 15:09:25\nIvršena je podjela Čitanki za dva razreda (200 + 200 kom.) u nastavi na bosanskom jeziku u Republici Kosovo. Čitanke su hedija BZK Preporod, HD Merhamet, Fondacije 'Alija Izetbegović' i Izdavačke kuće 'Vrijeme', iz Bosne i Hercegovine, za bošnjačke učenike u Republici Kosovo.\nPrimopredaji su prisustvovali direktorica škole u Vitomirici kod Peći, profesorica Draga Babačić, kao i profesor Esat Kurešepi, direktor škole u Rečanima kod Prizrena. Oni će uz pomoć svojih kolega i koleginica izvršiti daljnju distribuciju po drugim školama.\nZahvaljujemo se na dobroj volji donatora iz Bosne, zasebno agilnom g. Muharemu Spahiću.\nOva narudžba je odrađena u koordinaciji sa spomenutim direktorom Kurešepijem, koji se izjasnio za najprioritetnije čitanke, što ne bi trebalo da znači da se neće nastaviti s nabavkom ovih udžbenika i za druge razrede.\nInače će narednih dana biti podijeljena i nova Početnica i Radna sveska za prvi razred za sve naše učenike po Kosovu. Početnicu je ove godine kupilo Ministarstvo obrazovanja, nauke i tehnologije R. Kosova od IK 'Vrijeme' iz BiH, posrednik na Kosovu je bila IK 'Dukagjini' iz Peći, te će ministarstvo izvršiti i njenu podjelu, iz istog dopremljenog kontigenta udžbenika.\nOvo je rezultat našeg nedavnog dogovora s ministrom obrazovanja Vlade Republike Kosova, tokom susreta u MONT i, u međuvremenu, dogovora sa donatorima u BiH, napisao je na Facbook profilu Ćerim Bajrami.


Iako ruku može micati svega nekoliko centimetara, prije godinu dana utjehu je pronašao u crtanju, a u sljedećem tjednu organizira humanitarnu izložbu kako bi pomogao teško bolesnom dječaku iz Mostara.\nValja se nadati da će Širokobriježani i Hercegovina prepoznati napor i trud koji je gotovo nepokretni Joško, jedan od 20 ljudi u svijetu koji su preživjeli jedan od najtežih oblika moždanog udara, uložio u svoje crteže.\nTako bi njegovom “terapijom” bila osigurana sredstva za lijekove mladiću iz Mostara i priča bi bila zaokružena na najljepši način, u skladu s njegovim omiljenim citatom: “Ne možemo pomoći svima, ali svatko može pomoći nekome.” (Ronald Reagan).


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Izabrana 41. Vlada Crne Gore\nPOSLANICI JEDNOGLASNI 28. 11. 2016. 16:32 >> 09:04 43\nJednoglasnom podrškom, četvrdeset jedan prisutni poslanik crnogorskog parlamenta, izabrao je 41. Vladu Crne Gore. Za izbor Vlade i njenih članova glasali su poslanici Demokratske partije socijalista, Liberalne partije, Socijaldemokrata, Bošnjačke stranke, koalicije albanskih stranaka i Hrvatske građanske inicijative. Sjednici parlamenta nijesu prisustvovali opozicioni poslanici. Predsjednik parlamenta Ivan Brajović zahvalio je dosadašnjem premijeru Milu Đukanoviću. Članstvo u NATO i Evropskoj uniji glavni su spoljno-politički prioriteti nove Vlade, kazao je, u ekspozeu prije izbora, Duško Marković, navodeći da bojkot opozicije i nepriznavanje rezultata izbora nema ustavnog opravdanja. On je dodao da će najvažniji zadatak nove izvršne vlasti biti poboljšanje života svakog građanina.\nMarković, koga je na tu funkciju predložio predsjednik Crne Gore, Filip Vujanović, počeo je predstavljanje programa i članova vlade pred poslanicima.\nOn je kazao da su građani na izborima odlučili da nastave putem progresa.\n„Gotovo rekordna izlaznost na izborima, potvrđuje da su građani donijeli odluku kako žele da žive u budućnosti, a istovremeno pokazali povjerenje u izborni proces i dali povjerenje evropskoj Vladi sačinjenoj od DPS-a i tradicionalnih koalicionih partnera“, kazao je mandatar.\nIzborima su, podsjetio je Marković, prethodile temeljne pripreme, kakvih nije bilo u novijoj istoriji.\n„Tu prije svega mislim na Vladu izbornog povjerenja koja je funkcionisala do danas i koja je najbolje razuvjerila sve koje su sumnjali u transparentnost rada državnih organa“, rekao je on.\nMarković je kazao da su ocjene stranih posmatračkih misija potvrdile da su ovo bili najbolje pripremljeni i sprovedeni izbori u Crnoj Gori.\n"Sve to daje nesporni legimitet i težinu ostvarenom rezultatu. Međutim, danas kada trebamo da budemo ponosni na dostignuća koja Crnu Goru svrstavaju visoko na ljestvici parlamentarizma, imamo situaciju da opozicija ne priznaje izbore i bojkutuju rad parlamenta što ustavno nema opravdanja", naveo je Marković.\n"Zašto to kažem? Zato što je naša pobjeda vrednija nego ikada ostvarena u političkoj utakmici protiv opozicije koja je bila najorganizovanija dosad i koja je osmislila kampanju i u zemlji i van nje. Konkurencija je imala neviđene resurse i koja je bila u vlasti a ne van nje", rekao je Marković.\nPrema njegovim riječima, Crna Gora predstavlja uspješan primjer u vrijeme kada se čitav kontinet suočava s brojnim izazovima.\n"Upravo taj kontekst čini naše rezultate većim".\nMarković je saopštio da članstvo u NATO i EU ostaju glavni spoljno-politički prioriteti, kao i unapređenje odnosa u regionu.\n"To je naša politička ali i civilizacijska odrednica. Možemo biti ponosni na rezultate u oba ta procesa, što se ogleda i na živote građana".\nSvi događaji, kazao je Marković, na međunarodnoj i regionalnoj sceni potvrđuju ispravnost odluke da Crna Gora bude dio NATO-a.\n"Vlada koju danas birate završiće proces integracije države u Alijansu". Očekujemo završetak procesa prije proljeća. Vlada će odmah nakon toga predložiti parlamentu da potvrdi taj proces. Punopravno članstvo će državi i građanima obezbijediti kvalitet bezbjednosti kakav dosad nijesmo imali", saopštio je Marković.\nOn je saopštio da će cilj nove Vlade biti da do kraja 2019. zatvori sva pregovoračka poglavlja sa Evropskom unijom.\n"Svjesni smo da je EU danas suočena s novim krizama i da će zajednica u koju ćemo ući biti drugačija nego današnja. Ali to neće pokolebati našu čvrstu odlučnost da postanemo dio zajednice država i narode koje dijele ideje slobode i ravnopravnosti. Vlada će učiniti sve da oko tog cilja mobiliše kapacitete cijelog društva. Sve su to bili razlozi da u novoj Vladi imamo i resor evropskih integracija", precizirao je Marković.\nOn je kazao da će osnovni cilj ekonomske politike izvršne vlasti biti definisanje formule za ostvarenje dinamičnog i održivog rasta po stopi od 3,5 do četiri odsto godišnje, što će donijeti veći dohadak i nova zapošljenja.\n"Ključni faktor za to biće animiranje stranih investitora. Zato moramo širom otvoriti vrata za institucije. Treba da stvorimo atmosferu u kojoj neće biti otpora investicijama", naveo je Marković.\nPrema njegovim riječima, Vlada treba da obezbijedi da se tekuća potrošnja finansira iz sopstvenih izvora bez novog zaduživanja.\n"Državna potrošnja mora biti racionalnija i većim prostorom za finansiranje kapitalnih projekata".\nOn je kazao da se poreske stope neće povećavati, ali da će posebna pažnja biti posvećena suzbijanju sive ekonomije.\nMarković je kazao da će najvažniji zadatak nove Vlade biti poboljšanje standarda.\n"To je ključni zadatak koji stoji pred ovom Vladom i naša spremnost da stojimo iza tog obećanja".\nMarković je naveo i da će ulaganje u ljudske resurse kroz obrazovanje biti jedan od prioriteta nove izvršne vlasti.\n"Cilj Vlade biće razvoj nauke i inovacija".\nMarković je kazao da će Vlada biti spremna da istrpi konstruktivnu kritiku opozicionih poslanika, medija ili nevladinih organizacija, "ali i ne uvrede svedene na ličnu ravan, destrukciju ili podmetanja bilo koje vrste".\n"Ko na taj način shvata svoj angažman u novoj Vladi neće imati ni saradnika ni sagovornika. Opredjeljenje ove Vlade je nedvosmisleno - želimo Crnu Goru u NATO i EU. Razumijemo da ima i onih koji su protiv takvog stava, ali vjerujemo da te razlike nijesu razlog da kroz novu kulturu političkog dijaloga tragamo za novom kulturom kompromisa".\nOn je dodao da smo nedavno bili svjedoci da je država bila u ogromnoj opasnosti kada su određene strukture u ostvarenju svojih ciljeva posegnule za najmračnijim scenarijem.\n"Ne želeći da na bilo koji način komentarišem rad nadležnih organa jasno saopštavam da će nova Vlada dati punu podršku u rasvjetljavanju tog zločinačkog nauma prema Crnoj Gori i njenom premijeru. Bilo da su u pitanju naši ili strani državljani , ruka pravde i pravne države mora stići svakog učesnika da se na brutalan način udari u temelje države. To je naša ustavna, zakonska, ljudska i patriotska obaveza", kazao je Marković.\nOn je dodao da je nova Vlada spremna za dijalog sa Mitropolijom crnogorsko-primorskom i Crnogorskom pravoslavnom crkvom, kako bi se prevazišle podjele.\n"Ne da presuđujemo u crkvenim pitanjima, već da afirmišemo temeljne vrijednosti u koje vjeruje pravoslavni dio građana".\nMarković je kazao da od ministara očekuje brze rezultate.\n"Prva provjera rada svakog ministra biće tačno nakon godinu. Ko ne uspije da odgovori zadatku biće promijenje. Isti princip biće u državnoj administraciji".\nPrema riječima Markovića, multikulturalni i mutlivjerski sklad temelj je crnogorskog društva.\n"Vlada koju danas predstavljam primjer su politika koji čuvaju građansko jedinstvo Crne Gore".\nPoslanik DPS-a Tarzan Milošević kazao je da vjeruje u znanje i odlučnost mandatara i njegovog tima.\n"Apsolutno podržavam predložen ekspoze kao i sastav Vlade", rekao je Milošević.\nOn je kazao da je formiranje prelazne Vlade pokazalo demokratski kapacitet DPS-a.\n"Izbori su održani pod najvišim monitoringom i ocijenjeni kao fer i demokratski. Koalicija koje je danas na vlasti dobila je oko 11 hiljada glasova više. DPS je poslije izbora ponovo pokazao senzibilitet. Opet stavljajući državni ispred usko partijskog interesa, prihvatujući da partija koja ima dva poslanika dobije mjesto predsjednika, a partija s jednim - mjesto potpredsjednika parlamenta. To pokazuje da broj funkcija nije mjerilo naše politike".\nPoslanik Socijaldemokrata Vujica Lazović kazao je da će poslanici njegove partije podržati izbor nove Vlade jer se time, kako je rekao, potvrđuje stabilnost države.\nErvin Ibrahimović iz Bošnjačke stranke rekao je da se država mora uključiti u razvoj zapuštenog sjevera.\n"Trend migracija se mora zaustaviti. Na sjeveru se moraju stvoriti uslovi za rad. Raduje nas da je mandatar najavio otvaranje objekata na sjeveru kao i saradnju s dijasporom", kazao je Ibrahimović.\nPotpredsjednik parlamenta, Genci Nimanbegu kazao je da su izbori održani u velikim tenzijama.\n"Za Albance rezultati nijesu zadovoljavajući, ali su rezultat naših podjela. Želimo da budemo integrisani dio društvo, a ne zaboravljeni. Dogovorili smo način da ispunjavamo naše zahjteve s mandatarom", rekao je Nimanbegu.\nPoslanik Hrvatske građanske inicijative (HGI) Adrijan Vuksanović kazao je da nova, 41. crnogorska Vlada ima punu podršku ove stranke.\n"Hrvati u CG baštine dvije kulture, hrvatsku i crnogorsku i zato uvažavamo različitosti. Ipak, oko crnogorske državnosti Hrvati u Crnoj Gori neće nikada ni pregovarati ni razgovarati", kazao je Vuksanović.\nPoslanik Liberalne partije (LPCG) Andrija Popović kazao je da je ta partija donijela odluku da podrži sporazum o formiranju parlamentarne većine, uvažavajući činjenicu da završnica procesa ulaska u NATO prevazilazi sve ostale interese, naročito raspodjelu funkcija u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti.\n"Posebno se radujem povratku resora sporta, na čemu je LP godinama insistirala. Ne znamo đe je otišao resor mladih i od Markovića očekujem jasan odgovor", kazao je Popović.\nPopović smatra da bi novi ministar vanjskih poslova trebalo Srbiji da pošalje protestnu notu zbog uvrjedljivih izjava njenog predsjednika Nikolića.\nPotpredsjednik Skupštine Branimir Gvozdenović (DPS) pozvao je poslanike da, bez obzira na idejne razlike, pomognu novoj Vladi u ostvarenju programskih interesa u interesu Crne Gore.\n"Postoji minimum razvojnih ciljeva oko kojih ne treba da bude konfrontacija", kazao je Gvozdenović koji je bio i posljednji prijavljeni poslanik za diskusiju.\nMandatar Marković, na kraju, je zahvalio poslanicima na podršci kao i porukama spremnosti parlamenta za saradnju u ostvarivanju ciljeva postavljenih u ekspozeu.\n"Želim da iskažem svoju saglasnost sa današnjim porukama da je osnovni uslov za bolji život građana Crne Gore, veći fondovi, pšravednija raspodjela... Posebno želim da se osvrnem na dio kome ste se i vi posvetili - pažnja koju ćemo posvetiti dijaspori. Saradnja sa dijasporom će biti visoko na agendi zadataka nove Vlade. I sam sam bio u dilemi da li treba formirati novo ministarstvo posvećeno dijaspori", kazao je Marković.\nNa pitanje Andrije Popovića "gdje je briga za mlade" u Vladinim resorima, Marković kaže da i to ostaje u vrhu prioriteta ove Vlade.\nMandatar je obećao da će nova Vlada problemu razvoja sjevera pristupiti urgentno. Ocijenio je da rezultati dosadašnje brige nijesu adekvatni potrebama.\nPoslanicima opozicije i njihovim biračima, Marković je poručio je da će nova Vlada biti otvorena za sve političke subjekte koji su spremni da "zajedno sa nama rade za dobrobit Crne Gore" i našu državu zajedno učinimo da mirnijom i stabilnijom.\nGlavni odbor DPS-a na nedavno završenoj sjednici jednoglasno je podržao Markovićev predlog za sastav nove Vlade.\nBiografija Duška Markovića\nPredsjednik Vlade Duško Marković je rođen 6. jula 1958. godine u Mojkovcu.\nPo nacionalnosti je Crnogorac.\nU tom periodu obavljao je i značajne partijske funkcije u Demokratskoj partiji socijalista (DPS). Bio je član Glavnog odbora, i član Izvršnog odbora Glavnog odbora DPS-a. U jednom periodu bio je vršilac dužnosti direktora DPS-a.\nBio je poslanik DPS-a u Skupštini Crne Gore 1997/1998. Godine 1998. postavljen je na dužnost pomoćnika ministra unutrašnjih poslova za Službu državne bezbjednosti, koju funkciju je obavljao do 2005. godine.\nNa redovnom Kongresu DPS-a 2011. godine, izabran je za člana Predsjedništva stranke.\nNakon izbora novih ministara u Vladi, u martu 2015. godine, nastavio je da obavljati funkciju njenog potpredsjednika za politički sistem, unutrašnju i vanjsku politiku.\nZa zamjenika predsjednika DPS-a izabran je 2015. godine.\nTokom 2016. godine, pored potpredsjedničke, obavljao je i dužnost rukovodioca Ministarstva unutrašnjih poslova.\nČlan je Vijeća za nacionalnu bezbjednost i rukovodilac Biroa za koordinaciju obavještajno-bezbjednosnog sektora.\nDuško Marković Skupština Crne Gore


Pravo na održiv povratak\nKoncept ima za cilj da postavi osnovne principe usmeravanja pristupa UNMIK-a procesu povratka interno raseljenih lica (IDP) i izbeglica. Dokument ne sadržava detaljan operativni plan organizovanog povrataka niti predstavlja operativni odgovor na spontani povratak. Principi koji su sadržani u ovom dokumentu primenjuju se na svaki povratak, bez obzira bio on spontan ili organizovan.\nKako je proces povratka razlicit od regiona do regiona, zadatak svake regionalne administracije je da, na osnovu pristupa datog u ovom dokumentu, donese i regionalni plan za realizaciju. Zbog toga sto povratak nije linearan proces, ovi regionalni planovi ce stalno biti radni dokumenti. Medutim, sustinski principi koji odreduju proces povratka na Kosovu ostace isti.\nPosto UNMIK-ov pristup povratku naglasava pojedinca u procesu, ovaj dokument preporucuje pristup zasnovan na pravima. Sledstveno tome, predloženi vodeci principi zasnivaju se na medunarodnim ljudskim pravima i humanitarnim standardima i izradeni su uz konsultacije sa UNHCR-om.\nPovratak i integracija su kljucni srednjerocni prioriteti za UNMIK. Bezbednosni uslovi za manjine se poboljsavaju a sloboda kretanja se postepeno povecala. KFOR i UNMIK policija prelaze na fleksibilan pristup, zasnovan na proceni stepena opasnosti u cilju postepenog raspustanja zasticenih enklava i promovisanja integracije i pomirenja na lokalnom nivou. Sa pocetkom ovog važnog i obecavajuceg razvoja i sa uspesnim formiranjem multietnicke Vlade, ukazuju se prilike za povratak. Kao rezultat toga, povratak se nalazi u centru politickog interesa Kosova.\nUNMIK ce i dalje pozdravljati nacelno ukljucivanje Beograda u proces povratka, s obzirom da predstavlja vlast u regionu prihvacenu od strane vecine lica raseljenih sa Kosova. Medutim, mora se naglasiti da ce bilo kakvo ukljucivanje biti vodeno ovim principima da bi se izbeglo politizovanje procesa povratka i da bi se osiguralo da se prednost daje pravima raseljenih lica.\nPovratak se može ostvariti u vecem obimo samo ako postoje efikasni mehanizmi da se manjine integrisu u strukture kosovskog drustva. Aktivno zalaganje i podrska za povratak i integraciju manjina od strane svih politickih lidera i lidera u zajednicama, posebno od strane izabranih lokalnih funkcionera, predstavljaju važnu referentnu tacku za razvoj kosovskog drustva.\n- Dok može biti razumljivo da zapadne zemlje domacini nastavljaju postepenu repatrijaciju clanova vecinskog stanovnistva na Kosovu, od njih ce biti zatraženo da se suzdrže od prisilnog vracanja pripadnika manjina. Zemlje domacini ce se podsticati da izrade pakete reintegracije koji ce doprineti održivosti dobrovoljnog povratka.\n- Realno gledano, raseljena lica i izbeglice ce želeti da se vrate samo ako mogu da žive u miru i da u potpunosti ucestvuju u drustvenom životu. Prema tome svaki proces povratka mora biti održiv da bi imao uspeha.\n- Medutim, da bi obezbedili održivost slobode kretanja, od vitalnog je znacaja da vecinska zajednica odbaci nasilje i taktiku zastrasivanja koja cesto ogranicava mogucnosti pripadnika manjina da se slobodno krecu. Vlada, kao i politicki lideri i lideri zajednica na svim nivoima moraju takode da rade sa vecinskom zajednicom na lokacijama povratka da bi za povratnike stvorili drustveno i politicko okruženje koje pruža mogucnosti.\nPosto je izglednije da integrisani i ujedinjeni pristup procesu povratka pruži vise poverenja medu potencijalnim povratnicima, aktivno ukljucivanje i saradnja su potrebni ne samo od UNHCR-a, Stubova UNMIK-a, regionalnih i opstinskih administracijra, UNMIK Policije i KPS-a, KFOR-a, medunarodnih organizacija i NVO, vec i od predstavnika iz vecinskih i manjinskih zajednica. Pored toga, multi-etnicka Vlada i stvaranje dva kljucna mesta za Koaliciju Povratak, mesto medu-ministarskog koordinatora za povratak u Kabinetu Premijera i mesto Viseg savetnika za pitanja povratka u Kabinetu SPGS-a, ucinice mogucom integrisanu i otvorenu strategiju.\nPrivremene institucije samouprave (PIS) na svim nivoima moraju da aktivno ukljuce vecinsku zajednicu u kojoj se odigrava povratak da bi omogucili integraciju i pomirenje. UNMIK bi trebalo da aktivno podrži ove mere. Iako do potpunog pomirenja ne može doci dok pocinioci ne budu pozvani na odgovornosti za ucinjene zlocine, mogu se preduzeti prvi koraci da bi se omogucili ozbiljni dijalozi na lokalnom nivou. Takve inicijative treba da budu pretece za povratak a zatim da prate proces u njegovom toku.\nPosto je održivi povratak proces koji ide sa terena prema gore i pocinje sa izraženim željama raseljenih lica, UNMIK u saradnji sa UNHCR-om mora da stekne jasnu sliku namera potencijalnih povratnika putem povecanog angažovanja i neposrednih kontakata sa udruženjima raseljenih lica i sa samim raseljenim licima. Na osnovu tih zakljucaka, inicijalno planiranje organizovanog povratka ce poceti na lokalnom nivou u opstinskim i regionalnim Radnim grupama za povratak. Ova tela za koordinaciju i planiranje podnose izvestaj Glavnoj radnoj grupi za povratak (TFR), kojom na centralnom nivou predsedava SPGS. TFR ima ovlascenja da odobri predložene projekte za povratak i da na osnovu toga izvrsi raspodelu sredstava.\nUloga UNMIK-a ili bilo kog Vladinog organa nije da odreduje lokacije za povratak niti da diktira raseljenim licima i izbeglicama kako i kada mogu da se vrate, vec da pruži pomoc da se poboljsaju uslovi tako da interno raseljena lica i izbeglice imaju mogucnosti da donesu svoje individualne odluke da se vrate.\n3. Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti je zadužila UNMIK da obezbedi «siguran i neometan povratak svih izbeglica i raseljenih lica svojim domovima na Kosovu» i traži od KFOR-a da uspostavi «bezbedno okruženje u kojem se izbeglice i raseljena lica mogu vratiti domovima bezbedno i dostojanstveno». Prema tome, organizovani povratak ce biti u mesta porekla stvarajuci optimalno postojano resenje za sadasnju raseljenost. Sredstva se moraju usmeriti na uslove u lokacijama porekla.\n6. Povratnicima i njihovoj rodnoj zajednici treba pružiti odgovarajucu slobodu kretanja, u najmanju ruku da im se dozvoli pristup njihovoj zemlji i najvažnijim uslugama (zdravstvo, obrazovanje i zaposljavanje) kao i mogucnosti održavanja socijalnih i porodicnih veza van njihovog sela/enklave. Potrebno je preduzeti napore i mere, ukljucujuci i dijalog sa vecinskom zajednicom, da se tokom vremena prevazide situacija enklava i da se stvore uslovi za koegzistenciju.\n7.Izvrsice se zajednicko planiranje za povratak u vise geografskih oblasti na celom Kosovu, ne ogranicavajuci se samo na jednu lokaciju ili oblast. Brzina povratka u svaku od oblasti ce u potpunosti zavisiti od okolnosti i uslova na svakoj pojedinacnoj lokaciji, koje ce razmatrati clanovi regionalnih i lokalnih radnih grupa za povratak u njihovim aktivnostima i razmatranjima o tacnim rokovima za sprovodenje mera i organizovani pokret.\n8. Operacija povratka mora da se sprovodi bez privlacenja pažnje, sa postepenim povecavanjem i na uredan nacin. Organizovani povratak se mora izvesti na mudar nacin, uz uzimanje u obzir konkretne bezbednosne situacije u pojedinacnom mestu porekla. Ovo podrazumeva da se povratak izvodi po etapama sledeci pristup korak-po-korak. Ovaj proces treba da dozvoli fleksibilnost, vreme potrebno za planiranje pre samog povratka bez stvaranja nepotrebnih kasnjenja i treba da izbegne stvaranje tenzija koje ce se negativno odraziti na sam povratak. Odredivanje rokova za sprovodenje mera i organizovanog povratka je od sustinskog znacaja i njih ce konacno odrediti regionalne i lokalne radne grupe uz razmatranje svih relevantnih faktora. Povratak pojedinih porodica ili grupa zavisice u potpunosti od stvaranja i preovladivanja prihvatljivih uslova na konkretnoj lokaciji povratka.


Načelnica nezakonito stekla 5.700 evra od eksproprijacije zemljišta? | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Politika | Načelnica "stekla" 5700 €!?\nAgencija za borbu protiv korupcije optužila je bivšu načelnicu gradske Uprave za imovinu Ljiljanu Mladenović za protivpravno sticanje imovinske koristi.\nOna tvrdi da je reč o političkom progonu i najavljuje kontra tužbu.\nNačelnicu Uprave za imovinu i imovinsko-pravne odnose, Agencija za borbu protiv korupcije optužila je, naime, da je prilikom izgradnje gasovoda u Leskovcu 2012. godine nezakonito stekla imovinsku korist u iznosu od 665.000 dinara i na taj način oštetila gradski budžet za preko 5.700 evra, piše portal JugMedia.\nAgencija navodii da je tadašnja načelnica sklopila sa „Jugorosgazom“ dva ugovora za vršenje eksporpijacije zemljišta vrednosti 546.000 i 119.000 dinara i to kao fizičko lice, iako je te poslove trebalo da odradi nadležna uprava kojom je ona rukovodila.\nOna tvrdi da je dva sporna ugovora o dopunskom radu sa „Jugorosgazom“ sklopila po nalogu tadašnjeg gradonačelnika Leskovca Slobodana Kocića.\n# Leskovac Goran Cvetanović Slobodan Kocić Gradska uprava Agencija za borbu protiv korupcije Jugorosgaz Uprava za imovinu Liga za Leskovac Ljiljana Mladenović građevinsko zemljište\ninvesticije studenti SNS Koronavirus Prokuplje Aleksinac košarka Tržnica JP Leskovac Niš DS Južna Srbija Info saobraćajna nezgoda Klinički centar Niš Preševo Zoran Perišić SPC Niška Banja Medijana gradska opština Radnički FK Aleksandar Vučić policija recept Vranje Kuršumlija Skupština grada Niša Pirot saobraćaj poplava Gradina Beograd Dragana Sotirovski ubistvo Vladičin Han fudbal Goran Cvetanović Klinički centar Vlada Republike Srbije Darko Bulatović Dom zdravlja


Njemačka: Stranka kancelarke Angele Merkel zabilježila drastičan gubitak broja glasova na pokrajinskim izborima – Haber.ba\nNjemačka: Stranka kancelarke Angele Merkel zabilježila drastičan gubitak broja glasova na pokrajinskim izborima\nKršćansko-demokratska unija (CDU), na čijem je čelu njemačka kancelarka Angela Merkel, uprkos gubitku velikog broja glasova, pobjednica je sa 27,9 posto osvojenih glasova, pokazuju izlazne ankete na pokrajinskim izborima u Hessenu, u Njemačkoj, javlja Anadolu Agency (AA).\nPravo glasa na izborima u Hessenu imala su 4,4 miliona birača, a izlazne ankete njemačkog televizijskog kanala ARD-a pokazuju kako je sa osvojenih 27,9 posto glasova pobjednik izbora CDU, uprkos gubitku glasova od 10,4 posto u odnosu na izbore 2013. godine.\nPartija Socijaldemokrata, koja je zabilježila gubitak od 10,8 posto glasova u odnosu na prethodne izbore, druga je sa 19,9 posto glasova. Kao stvarni pobjednik prikazani su Zeleni, sa 19,5 posto osvojenih glasova, koji su ostvarili povećanje od 8,4 posto broja glasova.\nPorast od 8,1 posto ostvarila je i Alternativa za Njemačku (AfD) koja je sa 12,1 posto osvojenih glasova uspjela ući u Parlament Hessena.\nLiberalno-demokratska stranka (FDP) osvojila je 7,5 posto glasova, a Ljevičarska partija 6,6 posto\nTeme:Angela Merkel, CDU, Hessen, izdvojeno, Njemačka, pokrajinski izbori


Nomen est omen - Ako ste osnivačica, tako se i predstavljajte - Impact Hub Belgrade\n9 маја 2018 - belgrade\nČlanak je napisala Gaia Montelatici, osnivačica Impact Hub-a Beograd\nHvala Gaia! 🙂\nPostati osnivačica je posebna vrsta adrenalinskog udara. Kad se osećate kao da hodate iznad zemlje. Kad ste dovoljno hrabri da se borite za svoju viziju. Osećate leptiriće u stomaku i uzbuđenje, a izazov vas nosi van zone komfora.\nMoje simptome neki nazivaju „groznicom osnivača“.\nDok ovo pišem, baš to osećam u stomaku, u srcu, u glavi. Postajem suosnivačica „Venture Growth Acceleratora“.\nPrvi put sam biznis anđeo\nI taj osećaj me, poput emotivnog vremeplova, vraća u 2014, kada smo Nenad i ja osnovali „Impact Hub Beograd“. Bilo mi je isto ovako.\nGroznica je jaka zato što se ništa ne dešava preko noći i zato što je ovo prva prekretnica u dugoročnom biznis planu na kom, zajedno sa timom stvaralaca u Impact Hubu, radim već neko vreme.\nPrvi put sam biznis anđeo i istovremeno izvršni direktor Venture Growth-a, koji ima misiju da povećava broj i skalababilnost startapova iz Srbije u kojima su donosioci odluka i žene.\nLeptirići nisu tu zbog zvučnih titula. Leptiriće budi to što sam uspela da steknem osnivačko iskustvo, što sam definisala i ostvarila svoju viziju da pokrenem promene u praksi i realizujem ih.\nJednom osnivačica, uvek osnivačica! Iako se uloge u biznisu mogu menjati.\nTreba da budemo svesne da smo liderke\nRazmišljala sam dosta o značenju reči „osnivač“. Pitala se u čemu je razlika između osnivača i vlasnika.\nNa svom LinekdIn profilu deklarisala sam se kao suosnivačica, a to isto mi piše u potpisu e-maila, na vizit-karti i svim ostalim mestima.\nPretpostavljala sam da bi i drugi suosnivači uradili isto to. A onda sam počela da obraćam pažnju na njihov način predstavljanja na društvenim mrežama. Pokazalo se da veliki broj preduzetnika/ca za koje pouzdano znam da su osnivači/ce ne opisuju sebe kao takve, bar ne formalno.\nOvo se posebno odnosi na žene osnivačice koje poznajem. One su podigle svoj biznis od nule, vlasnice su, uložile su u svoje kompanije, ali ne koriste titulu “Founder” na društvenih mrežama – pogotovo dok su njihovi biznisi u ranoj fazi razvoja.\nTatjana, osnivačica i vlasnica @KadOnaVodi, podelila je sa mnom informativan članak, objavljen u časopisu „Fast Company“, gde autor kaže da preduzetnicama često nedostaje samopouzdanje i da zato izbegavaju titule adekvatne za osnivačice/vlasnice, iako to zapravo jesu.\nUmesto toga, one se deklarišu kao osobe koje rade za sebe, ili rade za svoju firmu, ili upotrebljavaju opise poslova poput „specijalista za marketing“, ili izmišljaju nekakve kreativne titule.\nMeđutim, nijedna od ovih titula ne govori da su vlasnice biznisa.\n„Zanimljivo je kako se čak i u drugim kulturama žene preduzetnice ustručavaju da javno objave svoje nominalno vlasništvo i liderstvo, iako je to činjenično stanje“, piše „Fast Company“.\nŠta osnivačicu/ača čini osnivačicom/ačem?\nDa budem banalna, nije to odlazak kod notara, odlazak u banku, pa u APR. Osnivačicu ne čini osnivačicom to što je fizički registrovala firmu. Ali rad na razvijanju i realizaciji vizije putem biznisa – osnivačicu čini osnivačicom.\nOsnivač počinje pre početka. Pre nego što bilo ko može da shvati njegovu viziju. Pre nego što bilo ko želi da se uključi u čitavu priču.\nFaunder/ka, tj. osnivač/ica, kreira, stvara. Taj proces je autonoman i nema veze sa operativnim funkcijama koje možemo obavljati u biznisu koji počinjemo.\nOperativne uloge se mogu menjati, baš kao što se i naše deonice u kompaniji mogu povećati ili smanjiti. Mi ćemo menjati smer i prilagođavaćmo se kako bismo dosegli metrike na osnovu kojih naš biznis može postati održiv i profitabilan.\nBavićemo se istraživanjem idealnih korisnika, kupaca i partnera kako bismo razvili poslovne modele koji mogu da razviju naš biznis i zagarantuju mu veći uticaj i bolje rezultate. Najverovatnije ćemo sarađivati sa različitim članovima tima i profesionalcima. Ali ono što ćemo zadržati je naša konačna svrha, način razmišljanja koji nas čini osnivačima.\nDa ponovim, poruka članka iz „Fast Company“ časopisa jeste da je važno kako oslovljavamo sebe jer to jača značenje, uticaj, uspeh i svest u našim lokalnim i međunarodnim ekosistemima. Time je naša poruka mnogo usklađenija sa našim delima.\nRadimo ono što kažemo da ćemo uraditi i stvaramo jaču osnovu za osnivače – pogotovo kada kao žene preduzetnice delujemo kao pioniri u praksama koje nisu čak ni sistematizovane, a kamoli deo mejnstrima.


Perutnina Ptuj nastavlja sa jačanjem kapaciteta u Brezi – Haber.ba\nPerutnina Ptuj, distributivni centar - PR/Haber\nZahvaljujući prenosu znanja iz matičnog društva u Sloveniji te zahvaljujući potencijalu domaćeg tržišta u pogledu kadrova i pristupa strateškim sirovinama, obje kompanije uspješno odgovaraju na postavljene zahtjeve kako domaćeg tržišta i zakonodavstva tako i Evropske unije. Svaki proizvod koji izađe iz pogona vrhunskog je kvaliteta i sigurnosti, što potvrđuje da je i uz brojne administrativne prepreke moguće i u našoj zemlji proizvoditi po standardima EU.\nZvanično najuspješnija green field investicija u Bosni i Hercegovini, brezanska tvornica Perutnine Ptuj obilježava deset uspješnih godina svoga poslovanja. U ovom periodu ostvareni su značajni poslovni rezultati, kao i liderska pozicija na tržištu BiH. U tom pravcu i u nastojanju da dobije EU broj za fabriku Perutnina Ptuj BH doo Breza je realizovala i posljednju investiciju u savremeni centralni distributivni centar. Ovaj potez dodatno dobija na značaju kada se sagledaju tržišno-ekonomski aspekti, odnosno moguće opasnosti za naše tržište od globalnih proizvođača mesnih prerađevina kojima se naše tržište otvara nastojanjem BiH da pristupi Evropskoj Uniji. Evropske integracije nisu i ne smiju biti jednosmjerna ulica za domaću prehrambenu industriju koja će se naći na udaru konkurencije, prvenstveno s aspekta kvaliteta i sigurnosti koju zahtjeva uređeno tržište Europske unije. Kao ozbiljan prehrambeni proizvođač, EU porijekla, Perutnina je prepoznala potencijal od tržišta EU i svoje djelovanje usmjerila u pravcu zaštite svoje tržišne pozicije na tržištu BiH, kao i domaćeg tržišta u cjelini, a ujedno spremno dočekuje mogućnost izvoza prema zemljama EU…\nTeme:Breza, investicija, izdvojeno, Perutnina Ptuj, promo


Bolesti krvnih sudova glave su treće na listi uzroka smrtnosti, posle bolesti krvnih sudova srca i raznih malignih bolesti. Moždani udar nastaje dvojako, ili zbog pucanja krvnih sudova u glavi (pri čemu nastaje krvarenje unutar moždanog tkiva) ili zbog zapušenja arterija koje dovode krv u glavu ili arterija u glavi (pri čemu nastaju ishemijske promene zbog nedostatka kiseonika u moždanom tkivu)\nMoždani udar (hemoragijski ili ishemijski) se razvija dramatično i dovodi do smrtnog ishoda u 20 do 4o% unutar prvih 48 sati. Novi ataci bolesti se ponavljaju kod 30 do 50% preživelih. Skoro 17% preživelih ostaju teški invalidi, a samo 10% se vraća na posao.\nKrv u glavu dovode dve velike arterije - karotidne arterije, koje vaskularizuju uglavnom veliki mozak i dve vertebralne arterije koje se na ulazu u lobanju spajaju u jednu - bazilarnu arteriju, pa vaskularizuju uglavnom mali mozak.\nSlično kao i arterije srca (koronarne arterije) i arterije koje vode krv u glavu mogu da obole na različite načine. Dolazi do promena u samom zidu arterije, a potom i do stvaranja naslaga u unutrašnjosti ovog krvnog suda. Ove promene se nazivaju ateromima, a pojava se zove arterioskleroza. Ateromi su izgradjeni od masnog i fibroznog tkiva, a vremenom i delimično kalcifikuju. Dovode do suženja lumena arterije, pri čemu se smanjuje protok krvi kroz nju, a u pojedinim slučajevima dolazi i do njenog potpunog zapušenja. Ovakve promene na različite načine utiču na snabdevenost moždanog tkiva krvlju, a time i kiseonikom.\nSa površine nastalog ateroma mogu da se odvajaju pojedine sitne čestice, koje struja krvi otplavljuje dalje u manje arterijske grane u mozgu, pa one mogu da budu delimično ili potpuno zapušene, pri čemu nastaju lokalizovane manje ishemijske promene. Lagano narastanje ateroma može da zapuši krvni sud upotpunosti, sa prekidom cirkulacije. Ako ovaj proces duže traje organizam se brani razvojem pomoćnih arterijskih puteva, čime ublažava nedostatak dovoda krvi, ali reparacija nikada nije potpuna zamena direktnog puta. Ukoliko se na površinu ateroma nazida trombotična masa, može da dodje do naglog zapušenja arterije i nastanka akutne ishemijske bolesti, dramatičnog i često fatalnog ishoda.\nPlak se najčešće stvara na račvi karotidne arterije, pa je otplavljivanje manjih čestica sa njegove neravne površine u 40 do 60% slučajeva razloga nastanka ishemije moždanog tkiva i nastanka insulta (šloga).\nMoguća su dva načina lečenja ovih promena. Oba podrazumevaju odstranjivanje ateromskih naslaga iz lumena arterije.\nPrvi, ranije ustanovljen je hirurški, i podrazumeva operaciju, kojom se otvara krvni sud i odstranjuje se ateromski plak. Operacija se naziva karotidna endarterektomia (CEA).\nPostupak je veoma efikasan, bitno smanjuje rizik od razvoja insulta, ali kao i svaka operacija nosi odredjeni rizik, pogotovu što se ova bolest najčešće javlja kod starijih osoba.\nNoviji, manje drastičan način lečenja karotidne bolesti se obavlja u angio salama sa najsavremenijom rendgen opremom. Postupak se izvodi tako što se kroz krvni sud u preponi uvede uzana plastična cevčica (kateter), njen vrh se dovede do mesta ateromskog suženja u karotidnoj arteriji i preko plaka se postavi metalna mrežica (STENT), koja sabije plak uz zid arterije, a delom ga i utisne u sam zid. Na ovaj način se otvori lumen sužene arterije i povrati uredna cirkulacija.. Intervencija se naziva karotidni stenting (CAS). Prednost ove tehnike je što se izbegava opšta anestezija, nema operativnog reza, oporavak je veoma brz (pacijent ostaje u bolnici samo jedan dan), a neposredni i kasni rezultati su veoma slični operativnim.\nRadi optimalnog i odgovornog zbrinjavanja bolesnika sa promenama na karotidnim arterijama, obzirom na ozbiljnost bolesti i njene razorne posledice, u Kliničkom centu Niš organizovan je KONZILIJUM ZA KAROTIDNU BOLEST. Konzilijum čine lekari specijalisti neurologije, vaskularne hirurgije i interventni radiolog. Konzilijum se bavi prepoznavanjem obolelih od promena na karotidnim arterijama, procenom njihovog zdravstvenog stanja i donosi odluku o najoptimalnijem načinu njihovog lečenja. Zavisno od ove procene pacijent se upućuje na hirurško zbrinjavanje ili na proceduru postavljanja karotidnog stenta.\nU Institutu za radiologiju Kliničkog centra Niš, procedura postavljanja karotidnih stentova se izvodi od februara 2007.godine. Do sada je ova intervencija uspešno izvedena kod preko 30 bolesnika. Svi pacijenti su imali veoma visoki stepen suženja karotidne arterije i već su u predhodnom periodu preležali akutni moždani insult. Uz to, postojalo je i narušavanje zdravlja dugim bolestima (srčana oboljenja). Postavljanjem stenta, sabijanjem ateroma uz zid arterije i otvaranjem njenog lumena, sprečen je mogući nastanak novog ataka bolesti.\nPoseban izazov predstavljaju bolesnici sa akutnim razvojem tromboze karotidne arterije. Kod ovoh bolesnika, obično na terenu starije ateromske promene unutar karotidne arterije, akutno dolazi do razvoja tromboze i stvaranja trombootičnih masa, koje zatvaraju lumen arterije i dovode do akutne ishemijske bolesti mozga (šloga), sa dramatičnim tokom i obično fatalnim završetkom.\nInterventna radiološka procedura kod bolesnika sa akutnim razvojem ishemijskog procesa, po prvi put je izvedena u Institutu za radiologiju KC Niš, krajem februara ove godine.\nTegobe bolesnika starog 55 godina,muškog pola, počele su u ranim popodnevnim časovima, glavoboljom i nestabilnošću. Nadalje, dolazi do razvoja slabosti leve ruke i leve noge. Bolesnik je opserviran na Neurološkoj klinici KC Niš. Pri tome je kolor dopler ehosonografskim pregledom utvrdjeno postojanje svežeg tromba u početnom delu desne unutrašnje karotidne arterije koji je skoro u potpunosti zatvarao njen lumen.\nBolesnik je prebačen u angio salu Instituta za radiologiju. U to vreme je već došlo do potpune oduzetosti leve strane tela i pomućenja svesti, sa stalnom tendencijom pogoršanja opšteg stanja.\nUspešno je izvedeno postavljanje stenta u karotidnu arteriju, čime je trombotična masa prepokrivena i sabijena uz zid arterije, a sprečeno je i otplavljivanje njenih malih partikula u arterije mozga.\nUz primenu medikamentozne terapije već na kraju intervencije dolazi do poboljšanja opšteg i subjektivnog stanja bolesnika.\nBolesnik je preveden na Odelenje intenzivne nege Neurološke klinike KC Niš. Uz adekvatnu terapiju u narednim danima dolazi do bitnog oporavka, sa dobrim oporavkom oduzetosti leve strane tela. Terapija je u toku.\nOvakav brz i dinamičan pristup lečenja je od izuzetnog značaja za prognozu bolesti.\nTimskim radom, neposrednom saradnjom lekara više specijalnosti, intervencija je obavljena unutar šest sati od nastanka prvih simptoma. Ovo je omogućilo u prvom redu preživljavanje obolelog, ali i sprečilo razvoj trajnih posledičnih promena.\n⇐ Ključno otkriće o nastanku Alchajmerove bolesti\nEpigenetika i histonski kod ⇒\nAutor Dr sci. med. Miodrag Ilić\nDr Miodrag Ilić je specijalista opšte hirurgije sa supspecijalizacijom iz vaskularne hirurgije.\nMuslija Rusiti 29.03.2009\nVeoma dragocen tekst,koji je veoma koristan svim lekarima,ne samo iz oblasti neurologije. Zelim Vam mnogo uspeha na licnom i profesionalnom planu. Fenomenalno. Objavite jos korisnog. S postovanjem. Dr.M.Rusiti Dragas-Gora\nOd srca cestitam i zelim mnogo uspeha u daljem radu.Procitala sam ovaj tekst i gledala Vas u direktnom prenosu preko ovog sajta. I...nemam reci kojima bih pohvalila Vas rad i izrazila svoje divljenje i cestitke...RA.


BIC 'BESVFRPPYBF' (Francuska) (SWIFT kod).\nBIC 'BESVFRPPYBF' (Francuska) (SWIFT kod)\nBIC za Banque Espirito Santo et de la Vénétie u gradu Paris 16 je BESVFRPPYBF. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nBIC takođe sadrži šifru države. Za razliku od IBAN-a, ona se ne nalazi na početku BIC-a, već je na 5-oj i 6-oj poziciji. Na primer, za BIC BESVFRPPYBF, to je ON. U nekim slučajevima, šifra države iz IBAN-a se može razlikovati od šifre države pridruženog BIC-a jer se koriste različiti standardi.\nSedište banke je Banque Espirito Santo et de la Vénétie u gradu Paris 16. Shodno tome, Paris 16 se nalazi u zemlji Francuska.


RTS :: Đilas: RTS brutalno prekršio izbornu tišinu\nIzbori 2018 Đilas: RTS brutalno prekršio izbornu tišinu\nnedelja, 04. mar 2018, 20:02 -> 21:17\nĐilas: RTS brutalno prekršio izbornu tišinu\nPrenošenjem saopštenja Srpske napredne stranke u vestima od 12 časova, Radio-televizija Srbije je danas na najbrutalniji način prekršila izbornu tišinu, saopštila je lista "Dragan Đilas-Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju!".\nU danu kada sa svih strana dolaze snimci koji pokazuju jasno kršenje zakona od strane sledbenika Aleksandra Vučića, saopštava ova lista, RTS je preneo saopštenje SNS-a u kojem se tvrdi kako je kampanja dela opozicije dovela do fizičkih napada na pojedinim biračkim mestima.\n"Ovim, u istoriji višepartizma u Srbiji nezabeleženim potezom, RTS je još jednom pokazao da je servis jednog čoveka i jedne stranke, a ne građana Srbije", zaključuje lista "Dragan Đilas - Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju!".


Virtuelni vodič kroz Perućac - Serbia travel - Teodora's lifestyle\nHome TRAVEL Virtuelni vodič kroz Perućac – Serbia travel\nteodora Leave a Comment on Virtuelni vodič kroz Perućac – Serbia travel\nDobrodošli na moj prvi travel blog post koji govori o mom omiljenom mestu – rodnom kraju, Perućcu. Želja mi je da podelim sa vama neke korisne i zanimljive informacije koje su vezane za ovo mesto, kako bih vas bolje upoznala sa svime onime što ovaj kraj nudi i na taj način učinila vaše putovanje kompletnijim i lepšim. Sa zadovoljstvom ću ovom prilikom biti vaš jedinstveni virtuelni vodič kroz ovaj prelepi kraj Zapadne Srbije. Sa zadovoljstvom ću biti vaš virtuelni vodič kroz Peručac!\nOsim što je kraj u kome sam provela veći deo svog života, Perućac je za mene uvek bio i biće omiljeno turističko mesto u Srbiji. Čitajući ovaj tekst shvatićete i zašto.\nNalazi se na krajnjem jugozapadu Srbije i pravo je turističko naselje smešteno na desnoj obali prave lepotice kraja, reke Drine. Deo je opštine Bajina Bašta i udaljen je oko 13 km od centra Bajine Bašte. Ova dva mesta su dobro povezana redovnim lokalnim prevozom, vožnjom koja traje oko 15 minuta. Samim tim, ukoliko dolazite iz nekog drugog kraja Srbije autobusom, do Perućca možete doći bez problema.\nDolazak u Perućac\nUkoliko dolazite iz Beograda kolima, biće vam potrebno oko 3 i po sata vožnje, budući da je udaljenost oko 170 km. Iskreno, ukoliko ste u prilici da u Perućac dođete kolima, to vam preporučujem od srca. Na taj način mnogo lakše moći da obiđete sve blagodeti ovog kraja, kao i planinu Taru i okolna mesta vredna pažnje. Na taj način ćete učiniti vaš obilazak kvalitetnijim i moći ćete da organizujete svoje vreme po volji i imati aktivniji odmor, ukoliko je to vaš cilj.\nSam centar Perućca krasi reka Vrelo koja je dugačka 365 metara, pa je njeno drugo ime i Godina. Njena dužina je čini najkraćom rekom u Evropi i zbog toga je vrlo privlačna svim turistima koji posete ovaj kraj.\nRestorani i veličanstven vodopad\nNjeno ulivanje u reku Drinu završava se u obliku predivnog vodopada od koga zastaje dah, a na upravo tom mestu napravljen je i restoran koji nosi njeno ime. U restoranu Vrelo se mogu probati mnogi riblji specijaliteti, ali i tipična pića kraja. Preko puta ovog, postoji i restoran „Drinska priča“ koji nudi sjajnu hranu i ističe se po kvalitetu i svojim pristupačnim cenama. To su dva glavna mesta gde možete uživati u hrani ovog kraja i sjajnoj usluzi.\nPored prirodnih lepota na koje niko ne ostane imun, Perućac krasi i jedno mesto koje je 1968. zaštićeno kao spomenik kulture od izuzetnog značaja za Srbiju, a to je lokalitet Mramorje. U pitanju je srednjevekovno groblje sačinjeno od vidljivih nadgrobnih spomenika različite veličine, koje datira od 14.veka. Ovi nadgrobni spomenici se zovu i stećci i zateći ćete ih sa desne strane puta, pred samim centrom Perućca.\nZa mene najlepši deo Perućca je istoimeno jezero. Ono je pravi biser ovog kraja i upravo iz tog razloga privlači mnogo turista svake godine. Perućačko jezero je veštačko jezero nastalo pregrađivanjem reke Drine za potrebe hidroelektrane „Bajina Bašta“.\nPontonska plaža za kupanje\nTuristička sezona na jezeru traje od juna do avgusta. To je nesumnjivo period tokom kog iz ovog dela Srbije možete izvuči ono najlepše. Jezero je udaljeno oko 2 i po km od centra Perućca. Raspolaže velikom pontonskom plažom koja je tokom leta sjajno mesto za kupanje mnogih domaćih stanovnika i turista.\nPrilagođenost svakom uzrastu\nDeo pontonske plaže ima 4 bazena (2 manja i 2 veća, shodno uzrastu dece), pa je samim tim idealna i za porodice koje svakog leta u velikoj meri tu uživaju. A kako i ne bi, imajući u vidu svu lepotu prirode koja ih okružuje?\nKafići i splavovi kao mesto odmora\nPlaža je opremljena tuševima i kabinama za presvlačenje. U neposrednoj blizini postoji nekoliko kafića/splavova na kojima možete dodatno uživati. Sa nekih od njih možete direktno silaziti u jezero na kupanje, što mnogi gledaju kao prednost.\nOsećaj koji me veže za jezero\nTemperatura jezera leti prelazi 24 stepena, čineći je tako vrlo pogodnom za kupanje. Ja svo slobodno vreme leti volim da iskoristim odlazeći na tu plažu i često kažem kako nam i ne treba more, kada imamo jedno svoje. Zaista, mir koji pruža i neverovatna posebna energija koju poseduje, čini da se doživotno zaljubite u njega, makar je to slučaj sa mnom.\nPored kupanja, na jezeru je moguće iznajmiti kajake. Neki od njih su i za dve osobe. To je posebno dobro ukoliko jezero želite da doživite iz jedne druge perspektive u paru). Cena jednog sata košta 500 rsd i može se iznajmiti sa same pontonske plaže.\nKanjon Drine možete obići i plaćenim turama – čamcem ili gliserom i to je posebno vredno iskustvo. Tada ste u mogućnosti da sagledate lepotu ovog kraja iz jednog sasvim novog ugla.\nPoslednjih nekoliko godina posebnu pažnju turista privlači i krstarenje brodom kanjonom Drine od pontonske plaže do Višegrada. Ukupna tura traje oko 11 sati, a dugačka je oko 54 km. To je jedno neverovatno iskustvo i posebna prilika da se susretnete sa netaknutom prirodom ovog kraja Srbije. Samo krstarenje podrazumeva i pauzu u Višegradu, tokom koje su turisti u prilici da posete prelepi Andrićgrad, delo Emira Kusturice, koji podseća na tipične primorske gradiće, ali i čuveni most Mehmed Paše Sokolovića.\nKućice na vodi kao vid smeštaja\nJedan od boljih doživljaja ovog jezera možete iskusiti ukoliko iznajmite neke od mnogobrojnih kućica na vodi. One se nalaze duž jezera, putem koji vodi ka mestu Rastište. Ove godine je posebno velika potražnja za njihovo iznajmljivanje, zbog trenutne situacije koja dešava kod nas i u svetu. Zato je je malo veći izazov naći slobodan termin. Ukoliko ipak uspete, sigurno ćete biti oduševljeni i osećaćete kao da se nalazite na nekom egzotičnom ostrvu.\nDrinska regata – najveća žurka na vodi\nOd letnjih manifestacija bih posebno izdvojila Drinsku regatu. Ona se svake godine održava sredinom jula i podrazumeva spust čamcima od same hidroelektrane do Rače u Bajinoj Bašti (dužina oko 12 km) ili Rogačice (oko 24 km). To je neverovatna žurka na vodi, kako ja volim da je zovem i jedinstveno je iskustvo koje se ne propušta.\nOvo je manifestacija koja svake godine ima tendenciju da raste i često broji i do 20-25 000 ljudi. Drinska regata podrazumeva i koncerte u Bajinoj Bašti koji traju 2 večeri. U pitanju je festival Most fest koja je nezaobilazan deo regate i koji svake godine ugosti poznate srpske muzičke bendove i pevače.\nKada govorimo o samom smeštaju u ovom kraju, verujem da možete naći više informacija na sledećim mestima: booking.com: https://bit.ly/39CKhAc i airbnb.com: https://bit.ly/2X5WJDM\nA meni ne preostaje ništa drugo do da vas pozovem u ovaj prelepi kraj Zapadne Srbije. Sigurna sam da će imati mnogo štošta lepog i zanimljivog da vam ponudi, toliko da se kući vratite puni divnih uspomena i trenutaka za pamćenje!\nUkoliko budete imali bilo kakvih pitanja, možete me kontaktirati na moj mejl: teodoraslifestyle@gmail.com ili na instagram platformi https://bit.ly/2DiM3dJ\nPrevious Article Moje viđenje lepote\nNext Article Kako da se obučeš kao prava Italijanka? part 1


Venecija data u zakup Aleksandru Kajmakoviću - Ekonomske Vesti\nVenecija data u zakup Aleksandru Kajmakoviću\n13. jun. 2016 14. jun. 2016 Andrija Matić 0 Comments Agencija za licenciranje stečajnih upravnika, Aleksandar Kajmaković, Boutique, Dva bela goluba, Kasina, Kej, restoran Venecije, restorani, Tri šešira, UDP Stari grad, Venecija, Zemun\nZemunski restoran „Venecija“, vlasništvo firme AD Central u stečaju, data je u zakup firmi Eureka bar vlasnika Aleksandra Kajmakovića (1974) registrovanoj za usluge pripremanja i posluživanja pića. Firma je osnovala Ogranak restoran Venecija za poslove restorana i pokretnih ugostiteljskih objekata.\nPrema podacima Agencije za licenciranje stečajnih upravnika oglas o davanju u zakup kultnog zemunskog restorana objavljen je aprila ove godine.\nAleksandar Kajmaković, rodjeni Sarajlija, od ranije je poznat iz ugostiteljskog biznisa i iz hronika.\nPrema zvaničnim registrima bio je direktor u Ugostiteljskom privrednom društvu Stari grad AD Beograd. Sa te funkcije ga je najveći akcionar, firma City port krajnjeg vlasnika Predraga Rankovića Peconija, povukao decembra 2013. godine. UDP Stari grad pripadaju beogradski restorani: Kasina, Dva bela goluba, Boutique, Tašmajdan, Tri šešira, Slobodna zona.\n← Počeli zvanični razgovori delegacije Srbije i Misije MMF\nVučić: Ovo je prelomni trenutak za oporavak naše ekonomije →\nKoka-kola otvorila regionalni centar u Zemunu\n30. apr. 2017 Luka Matić 0


Dodikov kabinet: Ikona poklonjena Lavrovu spada u red porodičnih ikona | Blok vesti\nDodikov kabinet: Ikona poklonjena Lavrovu spada u red porodičnih ikona\n"Salve izmišljotina i neistina usledile su posle pogrešne početne medijske prezentacije da je reč o ikoni koja je deo kulturne baštine i nacionalno blago, što nigde nije ustanovljeno", navodi se u saopštenju.\nDodaje se da to "potvrđuje i činjenica da ni sedam dana posle uručenja poklona nema potvrde da se ikona nalazi na listama nestalih ikona, niti da je ko potražuje ili da je deo bilo čije kulturne baštine".\n"Uprkos tome širenje neistina u javnosti se nastavlja", istakli su u saopštenju.\nIz kabineta su naglasili da poklonjena ikona "ima svoju tržišnu vrednost, ali da se njena vrednost, pre svega, ogleda u tome što je reč o osveštanoj pravoslavnoj ikoni velikog sveca, što je svakom hrišćaninu veoma poznato".\n"Nakon što je predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik uručio poklon šefu ruske diplomatije Sergeju Lavrovu, u javnosti su izneti brojni netačni navodi i lažne optužbe od pojedinih medija, takozvanih eksperata, visokih zvaničnika BiH, pa čak i pojedinaca iz Republike Srpske", stoji u saopštenju.\nJoš su naveli da "niko i ništa, a najmanje gnusne neistine ne mogu pokvariti bratske odnose dva pravoslavna naroda, kao ni odnose srpskog člana Predsedništva BiH i političkog rukovodstva Rusije".\nMinistarstvo kulture i informativne politike Ukrajine saopštilo je da je ikona iz Luganska, koju je ruskom ministru spoljnih poslova Sergeju Lavrovu poklonio predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik, u vlasništvu Ukrajine.\nPosle informacije da je ikona vlasništvo Ukrajine, Ministarstvo spoljnih poslova Rusije je saopštilo da će spornu ikonu koju je Dodik poklonio Lavrovu, "vratiti darodavcu", kao i da će putem Interpola zatražiti da se istraži celi slučaj.\nDirekcija za koordinaciju policijskih tela u Sarajevu, u čijoj nadležnosti je međunarodna operativna policijska saradnja, odnosno saradnja posredstvom Interpola, do sada nije primila zvanični zahtev za postupanje nadležnih tela u BiH, kao ni Interpola iz Kijeva, u vezi sa ikonom koja je postala predmet međunarodnog skandala.\n"Ukoliko se zahtev dostavi, Direkcija za koordinaciju policijskih tela će postupiti u skladu sa svojim nadležnostima", rečeno je za sarajevski portal Klix.\nPrevious articleLERMA SE PRETVORIO U SUAREZA: Fudbaler Bornmuta optužen da je ugrizao protivničkog igrača\nNext articleBJEKOVIĆ ZAVRŠIO U BOLNICI: Legenda Partizana ima koronu


Nagradna igra | B92 Blog\nDa biste dobili nagradu, treba rešenje i postupak da objavite u obliku komentara na ovom blogu. Nagradu dobija onaj ko prvi objavi rešenje i postupak rešavanja, a uvažava se vremenska oznaka komentara. Ukoliko rešavanje ne bude išlo brzo, svako veče ću davati malu pomoć koja će usmeriti korak bliže rešenju. Nadam se da avionski letovi neće kasniti ovih dana, pa da ću relativno redovno biti online da pomognem komentarima.\nVerujem da ćete uspeti da dešifrujete poruku u roku od 7 dana, tj. pre automatskog zaključavanja mogućnosti komentarisanja bloga.\nOvo je šifrat:\nМСЏТШЕО АЕЕ ИРЧЊИГИ ИФФЈУ Р ЂЛЧДГХЕ УАФ ААФРЈРА. ХОКФЈТТЊ ЦЊАГГ ЂИФУШАОКТ ШНЧМНЈДСВИЂ ЂИКТЊША А МШТЖТ.\nU šifratu je, očigledno, korištena srpska azbuka od 30 slova.\nPotrebno je da otkrijete algoritam šifrovanja i ključ koji je korišten i koji je, u stvari, najveća tajna simetričnih sistema za šifrovanje. Onda je sve lako.\nkriptografija, kriptoanaliza, šifrovanje, nagradna igra\nBebaOdLonchara 23:08 25.02.2011\npiše BebaOdLončara dobija iPad za nagradu. ako prva postavi komentar, dobija i najnoviji MacBookPro 15 inča sa i7 procesorom.\nDragan Pleskonjic 23:13 25.02.2011\nnajnoviji MacBookPro 15 inča sa i7 procesorom.\nTo je onaj što ima Thunderbolt priključak?\nE pa ne piše, ali svakako hvala za prvi komentar.\nJukie 23:23 25.02.2011\nPa ne vredi ako nismo profesionalni dekoderi. Ne znam ni šta da gledam. Znam samo da nije isto slovo-isto slovo, jer kod nas nema reči u koje AEE može da se preslika.\nDragan Pleskonjic 23:25 25.02.2011\nZnam samo da nije isto slovo-isto slovo, jer kod nas nema reči u koje AEE može da se preslika.\nDa, ne radi se o monoalfabetskoj supstituciji. Nije Cezarova šifra.\nuros_vozdovac 23:30 25.02.2011\nHe, nema šansi\nda provalim nisam za tog posla... Na prvi pogled nije u pitanju Cezarova šifra, jer ima dva istovetna slova na više mesta u tekstu, a i bilo bi bezobrazno lako. Onda dalje, Vižnerova šifra bi mogla da bude jer je pomak različit.\nAko je RSA da odustajem odmah? Ili da te nagovorim da mi pošalješ mail, da pokupim potpis?\nDragan Pleskonjic 23:34 25.02.2011\nRe: He, nema šansi\nNije RSA. To bi bilo preteško i, uglavnom, nerešivo. A RSA i ne spada u simetrične sisteme jer se jedan ključ koristi za šifrovanje, a drugi za dešifrovanje.\nMožda CrypTool može da pomogne. A možda i ne, jer ne podržava ćirilicu. Sad zavisi kako se snađete.\nmlekac 23:32 25.02.2011\nOdoh da se igram.\nOK, valjda cu brzo da otkrijem i naslov. Al' za logaritam - zaboravi. Ja to radim peske, po seljacki, tekst iznad teksta po sistemu asocijacija. Pa APP.\nDragan Pleskonjic 23:35 25.02.2011\nDa ovo je lepa zabava.\nDragan Pleskonjic 00:33 26.02.2011\na_jovicic 00:41 26.02.2011\nMa ja verujem da je ipak mislio(la) na logaritam (za računanje entropije) ... samo ko će da se bakće matematikom u ove sitne sate\nDragan Pleskonjic 00:43 26.02.2011\nMlekac radi kriptoanalizu na potpuno nekokvencionalan način i mogu da kažem da joj dobro ide.\nfantomatsicna 00:08 26.02.2011\nMeni pise..kilo paradajza vam je nagrada i to samo za trud inace ..nemate pojma\nDragan Pleskonjic 00:35 26.02.2011\nRe: Ma gde\nNije paradajz, u pitanju je plavi patlidžan.\nU stvari nije ni plavi patlidžan, ali pretežna boja je plava.\nblogovatelj 00:10 26.02.2011\nJel smemo da postavljamo pitanja?\nNesto se mislim, mozda bi sifru najpre trebalo ciklicno pomeriti za n mesta levo, desno, pa bi onda ove grupe od po dva susedna ista slova upale u razlicite reci i pocinjao bi da se nazire neki smisao, tj monoalfabetska zamena bi onda mogla da se primeni.\nPravo da ti kazem, mrzi me sad da gledam i da pomeram reci u krug, previse je posla. Kad bi mi reimo obecao avionsku kartu za Srbiju kao nagradu, mozda bih se i potrudio\nDragan Pleskonjic 00:17 26.02.2011\nRe: Jel smemo da postavljamo pitanja?\nKad bi mi reimo obecao avionsku kartu za Srbiju kao nagradu, mozda bih se i potrudio\nPa možda za neku kraću relaciju i sa nekom low-cost kompanijom, obzirom da nije puno teška mozgalica. Ali, ne mogu sad da menjam propozicije i šifrat.\nblogovatelj 00:24 26.02.2011\nPa možda za neku kraću relaciju i sa nekom low-cost kompanijom, obzirom da nije puno teška mozgalica. Ali, ne mogu sad da menjam propozicije i šifrat\nOdgovaras kao Henri Kisindzer. Ne odgovori ti meni na ovo\nmozda bi sifru najpre trebalo ciklicno pomeriti za n mesta levo, desno, pa bi onda ove grupe od po dva susedna ista slova upale u razlicite reci i pocinjao bi da se nazire neki smisao, tj monoalfabetska zamena bi onda mogla da se primeni\nDragan Pleskonjic 00:31 26.02.2011\nNe odgovori ti meni na ovo\nHint: ko beše ovaj čika?\na_jovicic 00:46 26.02.2011\nUh ... ovo je prilično velika pomoć ... Pleki "pašće" ti poruka mnogo pre onih nedelju dana\nEvo ... ja se pravim k'o da nisam prepoznao gospodina sa slike pa nastavljam sa mojim matematikama dok ne dodjem do istog zaključka\ngordanac 00:48 26.02.2011\nVigenère (Blaise de)\nDragan Pleskonjic 00:50 26.02.2011\nDa, tačno. Svaka čast.\nBlizu smo, samo još ključ i tabela sa ćirilicom.\ndocsumann 00:52 26.02.2011\nFilip II, španski kralj\nDragan Pleskonjic 00:57 26.02.2011\nMa jok, to je Blez de Vižner (Blaise de Vigenère).\ndocsumann 00:59 26.02.2011\np.s. pa se ti pouzdaj u wikipediju\nDragan Pleskonjic 01:02 26.02.2011\nHm... pazi stvarno. A na drugom mestu piše da je Vižner. Ko će ga znati.\nonda da promenim na:\nDragan Pleskonjic 01:04 26.02.2011\ndocsumann 01:04 26.02.2011\nP.S. meni se prvookačeni portret učinio poznat iz nekih istorijskih knjiga. prekopao po poglavljima iz približno odgovarajuće epohe, navodeći se prema modnim detaljima i nađoh da vrlooo liči na Filipa II (oženio se sa Marijom Tjudor).\nDragan Pleskonjic 01:20 26.02.2011\nDa, hvala što si upozorio na grešku.\ngordanac 01:38 26.02.2011\n-----А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш\nА--- А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш\nБ--- Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А\nВ--- В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б\nГ--- Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В\nД--- Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г\nЂ--- Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д\nЕ ---Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ\nЖ--- Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е\nЗ--- З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж\nИ--- И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З\nЈ--- Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И\nК--- К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј\nЛ--- Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К\nЉ--- Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л\nМ--- М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ\nН--- Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М\nЊ--- Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н\nО--- О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ\nП--- П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О\nР--- Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П\nС--- С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р\nТ--- Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С\nЋ--- Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т\nУ--- У Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ\nФ--- Ф Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У\nХ--- Х Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф\nЦ--- Ц Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х\nЧ--- Ч Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц\nЏ--- Џ Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч\nШ--- Ш А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ\na_jovicic 00:17 26.02.2011\nEntropije i ostala "čudesa"\nE ovo se zove nagradna igra ... svaka čast na ideji\nEvo ja se unapred odričem nagrade (ako i "provalim" ključ pre drugih) al' da probam da pomognem onima bez formalnog obrazovanja iz ove oblasti\nEto ja prvo predlažem da izračunamo entropiju šifrata i uporedimo sa entropijom našeg jezika ... ajd' ko će? ... nisam još večerao ... idem da nešto pregrizem\nDragan Pleskonjic 00:49 26.02.2011\nRe: Entropije i ostala "čudesa"\nNe odriči se "sine".\nCrypTool ima već ugrađenu računaljku za entropiju, da ne trošiš mozak na matematiku.\na_jovicic 00:53 26.02.2011\nI šta ... neće niko da računa ... eh šta ti je današnja omladina ... u moje vreme kakav crni računar ... nego papir i olovka pa slovo po slovo ... udaraj recke ... sabiraj ... pa računaj frekvencije ... pa logaritamske tablice ... UH\nČek da vidim gde mi je CrypTool ...\na_jovicic 01:01 26.02.2011\nMa znam ... nego se ja ponadao da ovi mladji to znaju ... kad ono plaše se logaritama (ili algoritama)\na_jovicic 01:19 26.02.2011\nZnači 'vako ... entropija šifrata je 4.3942 ... maksimalna je 4.70 (26 različitih karaktera ... uključujući tačku i razmak) ... prvo kroz drugo jednako 0.93493617 ... što je dosta blizu 1 ... a ako uzmemo neki tekst sa npr. sajta 92'ke ... pa uradimo ovo isto ... hm ... ček' da vidim ... neću tekst o Libiji (mada bi bila dobra fora da je nagradna igra put u Tripoli) ... neću o političarima ... aj'mo nešto o računarima ... npr. ovaj o Thunderbolt-u (a on je baš na "srpskom" ) ... naravno prvo sva slova u velika ... znači 4.3940 ... maksimalna 5.25 (38 karaktera ... ima i brojke) ... dodje mu 0.836952381 ... Reklo bi se na prvi pogled da je ona prva raspodela ravnija ... mada u tekstu ima brojeva ... hm ... mada entropije oba teksta su prilično slične ... ček da vidimo mi to i vizuelno ... šta kaže histogram ...\na_jovicic 01:29 26.02.2011\nAu BRE Pleki ... pa nije valjda obična transpozicijska ... sad' si me još i zainteresovao ... ja baš mislio da hoćes da se ljudi bakću sa Fridmanovim testovima i metodom Kasiskog\nSrboskeptik 00:49 26.02.2011\nJe si li to ti gazda?\nMeni ovo smrdi na Gazda Jezdu...\nDragan Pleskonjic 00:52 26.02.2011\nRe: Je si li to ti gazda?\nKakav crni Jezda, ono je Blaise de Vigenère, kao što reče gordanac.\na_jovicic 00:55 26.02.2011\n... što je svako mog'o i videti iz imena fajla\nDragan Pleskonjic 00:58 26.02.2011\nDakako, a u komentarima ponekad dajem hintove koji će se pokazati korisnim.\nDakle, ovo je tkzv. navođena kriptoanaliza.\nzoja444 01:03 26.02.2011\nima li neke utesne nagrade za posmatrace?\ni oni se trude posmatrajuci.\nDragan Pleskonjic 01:07 26.02.2011\nKomitet za nagrade će razmotriti predlog i na vreme obavestiti sve učesnike. Sve opcije su u igri.\nuros_vozdovac 01:06 26.02.2011\ndisident79 01:30 26.02.2011\nZnao sam da ce me preteci...\nZa sada samo kljuc: Tajna\nUbi me ovo gledanje u slova u wordu...bice za par minuta sve...\nHemičarka 01:49 26.02.2011\nДешифровано на основу дисидентовог кључа! Чини ми се да има неколико грешака, прва у трећој речи (треба да буде ИРЧЊИГИ).\nЕдит: Треба да стоји МСЏТШЕО АЕЕ ИРЧЊИГИ ИФФЈУ Р ЂЛЧДГХЕ УАФ ААФРЈРА. ХОКФЈТТЊ ЦЊАГГ ЂИФУШАОКТ ШНЧМНЈДСВИЂ ЂИКТЊША А МШТЖТ.\ndisident79 01:59 26.02.2011\nУСПЕШНО СТЕ ПРОБИЛИ ШИФРУ И СЛЕДУЈЕ ВАМ НАГРАДА. ДОБИЈАТЕ КЊИГУ СИГУРНОСТ РАЧУНАРСКИХ СИСТЕМА И МРЕЖА.\nIma gresaka, poslednji deo sam maltene preveo na osnovu predpostavke.\nKljuc sam nasao pretpostavkom da jedna rec mora biti Nagrada u prvoj recenici. Otezalo je sto nije prva rec, nazalost ima dosta reci sa 7 slova, pa je srecom poslednja rec bila Nagrada i prevodio sam je u suprotnom smeru. E sad dok se otkuca tabela u Wordu i ispetlja... Algoritam za resavanje sam nasao na internetu, a zakljucio da je taj na osnovu toga sto autor nije negirao tvrdju datu u jednom komentaru, a negirao je da je RSA algoritam. Interesantna je ova kriptografija...\ndocsumann 02:04 26.02.2011\n4krofnica 02:05 26.02.2011\nisto nasla na netu alg.(nista nije pomogao ovaj cryptool myLord:) i jos ovo (istini za volju):\nThe Vigenère Cipher is a polyalphabetic substitution cipher. The method was originally described by Giovan Battista Bellaso in his 1553 book La cifra del. Sig. Giovan Battista Bellaso; however, the scheme was later misattributed to Blaise de Vigenère in the 19th century, and is now widely known as the "Vigenère cipher".\na_jovicic 02:35 26.02.2011\nČestitke i "disidentu" a i "hemičarki". Upravo je lepota (a i "lepota" kriptoanalize što povremeno mora da se pogadjaju reči\nInače, polialfabetska supstitucija može da bude prilično nezgodan kripto-sistem, u nekim slučajevima čak i neprobojan (ukoliko se koristi beskonačan ključ). Medjutim sa ovako kratkim ključem "pada" i na osnovu samo jedne poruke (ako "iseckate" poruku na onoliko delova kolika je dužina ključa i poredjate ih jedan ispod drugog, svaka kolona je u stvari kriptovana istim alfabetom monoalfabetske supstitucije (a to se rešava prostom statistikom)\nU svakom slučaju ja ću "post-mortem" da nastavim da se igram CrypTool-om da bih naš'o kako ga efikasno koristiti uz ćirilicu ... a Plekiju još jednom čestitke na ideji za ovu nagradnu igru\nDragan Pleskonjic 08:56 26.02.2011\nČestitam disident79, svaka čast. Poslaću privatnu poruku da se dogovorimo oko primopredaje nagrade.\nP.S. Danas putujem pa neću biti online veći deo dana tj. do kasno naveče.\nmirelarado 01:06 27.02.2011\nThe method was originally described by Giovan Battista Bellaso in his 1553 book La cifra del. Sig. Giovan Battista Bellaso;\nЂован Батиста Белазо\nBellaso issued 10 challenge ciphers in all - the solutions to 6 of them can be found on the 'Ancient Cryptography' website - 4 remain unsolved.\nrade.radumilo 02:07 26.02.2011\nMalo je lakše za gledanje kada se radi u excelu:\nSamo sam pogubio vreme dok sam indeksirao sva slova u tekstu... mrzelo me da pravim vlookup...\nblogovatelj 03:13 26.02.2011\nZnaci ja dobio nagradu\nZnaci ja dobio nagradu jer sam se prvi setio da treba ciklicno pomeriti sifru\nnemanja.viser 04:30 26.02.2011\nEvo malo teorije, a do rešenja se može doći, ali uz dosta računanja...\nVigenereova šifra je polialfabetska šifra, što znači da ne preslikava jedno slovo (znak) uvek u drugo slovo (znak), već jedno slovo može biti preslikano u onoliko različitih slova kolika je dužina ključa. Tj. ako je ključ dužine M karaktera, jedno slovo se može preslikati u M mogućih slova u šifratu.\nUkoliko ključ predstavimo kao niz znakova K = k1, k2, k3, ... km, šifrovanje i dešifrovanje se mogu predstaviti na sledeći način:\nEk(x1, x2, x3, ... xm) = (x1+k1, x2+k2, ... xm+km)\nDk(y1, y2, y3, ... ym) = (y1–k1, y2–k2, ... ym–km)\nU ovom slučaju, operacije sabiranja i oduzimanja se odvijaju po modulu 30, jer koristimo srpsku azbuku.\nOtvoreni tekst dobijamo tako što oduzimamo pojedinačne vrednosti po modulu 30, ali pre toga pronađemo ključ, što je glavni zadatak.\n1. Pogodi se dužina ključa preko indeksa koincidencije\n2. Grupišu se slova\n3. Uradi se statistička analiza svake grupe pojedinačno\nAko je ključ dužine K, a šifrat dužine N, upiše se šifrat u matricu sa K kolona i N/K redova.\nNasumično se izaberu 2 slova. Ako su iz iste kolone, onda je u okviru kolone prosta šifra zamene, a ako su iz razičitih kolona, podjednaka je verovatnoća pojavljivanja... itd. itd. itd. ................................\nKRALJMAJMUNA 11:01 26.02.2011\nDa li naši špijuni po Ustavu i Zakonu (tom-i-tom) moraju da pišu i šifriraju tekstove isključivo na ćirilici? Inače primalac oće da vrne poruku dok je ne napravi kako treba!\nDragan Pleskonjic 19:41 26.02.2011\nU čisto kriptografskom smislu, ako je alfabet veći (ima više znakova) onda je kriptoanaliza složenija. Azbuka ima 30 slova, a abeceda 27, obzirom da postoje tri glasa koji se zapisuju sa po dva slovna znaka (nj, lj i dž).\nOljacat 11:44 26.02.2011\nJa moram da kažem da ništa nisam razumela , ali nema veze. Ja na osnovu poznavanja dešifrovanja sam mogla samo da kažem\nPlava riba, svastikin but\nmirelarado 00:59 27.02.2011\nRe: Mnogo interesantno\nJa na osnovu poznavanja dešifrovanja sam mogla samo da kažem\nА... кљукана династија?\nmlekac 09:29 27.02.2011\ni trt, trt, trt!\nDragan Pleskonjic 09:54 27.02.2011\nIli ono legendarno: "Jozo, daj vode".\na_jovicic 20:47 27.02.2011\nRe: Mnogo interesantno ... OZNA sve dozna\n... a pa to više spada u "lozinke" (za akciju) ... mada je i steganografija deo kriptologije\nDragan Pleskonjic 10:20 27.02.2011\nMetod šifrovanja: Vižnerova šifra.\nKljuč korišten za šifrovanje: ТАЈНА (reč TAJNA ćirilicom).\nPostupak šifrovanja ide prema sledećoj slici:\nA korištenjem sledeće tabele:\nNapomena: Postupak šifrovanja i tabela su postavljeni kao slike da se ne bi "lomili", jer su šire od stupca na ovom blogu.\nP.S. U prvobitnom šifratu su bile napravljene neke greške (barem dve) što je otežalo postupak kriptonalize, ali je razbijanje obavljeno u vrlo kratkom roku. Neki blogeri su to vrlo brzo uočili (hemičarka, disident79, izvinjavam se ako sam nekoga propustio da pomenem).\nNagradu dobija bloger disident79, jer je on prvi objavio rešenje u komentaru i objasnio kako je do rešenja došao.\nBlogerka mlekac dobija utešnu nagradu. Ona je ekspresno i skoro potpuno tačno dešifrovala više od polovine šifrata (poslala mi kao PP da ne bi kvarila igru), a da to nije radila nikakvom zvaničnom metodom kriptoanalize. I dalje mi nije jasno kako. Voleo bih da nam objasni svoju metodologiju.\nČestitam još jednom dobitnicima i hvala svim koji su učestvovali. Moram da priznam da ste me prijatno iznenadili koliko ste brzo rešili zadatak - nagradnu igru.\nmlekac 10:39 27.02.2011\nSto rekao moj Biberce - Pa rodila si mi oci da gledam!\nPoznavanje jezika, pretpostavljam.\nKad pogledas sifrovan tekst primetices da ti je na svakom mestu gde stoji "A" u reci tajna slovo upravo ono koje bi trebalo da bude. Otprilike svako drugo ili svako trece.\nGledala sam i logicki trazila skupine slova koje su 'lezale'. Prvo sam razbila drugu rec, polazeci logikom da je poslednje slovo, verovatno, samoglasnik t.j. E. Odatle mi je bilo logicno da je ta rec "ste". Ona dva slova F navela su me da posumnjam da je jedno od njih ispravno i da je rec "sifru". Ostatak te recenice i pocetak druge bilo je lako sloziti pomocu logike i nepromenjenih slova.\nE, al' onda sam se umorila i imala sam neke druge obaveze, i dok sam se vratili, pretekose me matematicari!\ndocsumann 11:22 27.02.2011\nmlekac, plašiš me\nmlekac 11:51 27.02.2011\nSto docs? Pa znas da nisam strasna. (Al' jesam vestica - mozda i to ima veze?)\ndocsumann 12:52 27.02.2011\nma ova tvoja logika ... prkosi gravitaciji\nBebaOdLonchara 14:20 27.02.2011\nšto? pa mlekac je poznati agent. glumi kevu sa mnogo dece, a ustvari radi na razbijanja najtežih kodova za bolje sutra cele planete. trenutno je na zadatku rešavanja ključa kriptovanog sadržaja insurance džulijana asanža. noću bulji u zvezde i posmatra neuobičajene treptaje - domunđavanje malih zelenih.\nmlekac 14:34 27.02.2011\nAj' kad kazes - meni je bilo logicno...\nEvo i za tebe\nmlekac 14:36 27.02.2011\nBebo, pa ne moras odmah da me ofiras...\na_jovicic 20:28 27.02.2011\nMa naravno da je bilo logično ... zbog sadržaja ključa ("tajna" ) koji je u sebi imao 2 slova "A", 40% teksta "nije" ni bilo šifrovano (ta činjenica kao i kratak ključ je uticao da se "pokvari" i raspodela frekvencija ... koja nije baš bila ravna kao što bi se očekivalo kod polialfabetske supstitucije, što me je priznajem u jednom trenutku zbunilo i navelo da posumnjam da ipak nije "vižnjer" )\nUz intuitivno poznavanje frekvencijskih osobina jezika i razmake koji su pomogli u pogadjanju, "mlekac" je bila na dobrom putu da "razbije" celu poruku bez bilo kakvog poznavanja metodologije kriptoanalize (pa ako ćemo pravo, ni Šampolion nije koristio matematiku za hijeroglife nego zdrav razum) Čestitke za logično razmišljanje.\nmlekac 03:25 28.02.2011\nEto, lepo covek objasni! Hvala. Jedino sto poznavanje frekvencijskih osobina jezika nije bilo intuitivno - ja sam jezicara po vokaciji Ali, to je to.\nDragan Pleskonjic 10:04 28.02.2011\nSledeći put ćemo probati neki složeniji šifrat uz korištenje savremenih kriptosistema i odgovarajuću dužinu ključa, obzirom da smo ovaj lako apsolvirali.\ndisident79 14:12 28.02.2011\nMislim da je dovoljno da kljuc ima 10 slova i nijedno slovo A.\nmlekac 03:03 01.03.2011\nDragan Pleskonjic 23:54 01.03.2011\nU principu i da i ne. Klasični sistemi, u koje spada i ovde korišteni Vižnerov, se relativno lako razbijaju (i sami ste to pokazali), pa čak i sa većom dužinom ključa. Sistem i ključ, u ovoj igri, su bili namerno tako izabrani da ne bude baš preteško.\nZa jedan od modernih sistema DES (Data Encryption Standard), koji je dugo korišten i smatran jednim od najsigurnijih, je ustanovljen niz "malih nedostataka". Stoga je, pre desetak godina, na konkursu NIST-a izabran AES, koji je sada masovno u primeni. AES (Advanced Encryption Standard) se smatra jednim od najboljih simetričnih kriptositema do sada.\nZa ljubitelje kriptografije mogu da preporučim knjigu Applied Cryptography. Ova knjiga je prevedena i na srpski jezik i može se naći ovde.\ndisident79 14:10 03.03.2011\nNagrada je urucena\nKnjigu "Sigurnost racunarskih sistema i mreza" sam juce primio. Hvala autoru na zabavi resavanja sifrata i vrednoj nagradi.\nDragan Pleskonjic 15:06 03.03.2011\nRe: Nagrada je urucena\nHvala svima na učešću u igri kriptoanalize.\ngordanac 18:15 04.03.2011\nRajesh Rao: "The same script, the Indus script, could be used to write different languages. "\nDragan Pleskonjic 19:16 04.03.2011\nRe: zanimljiv rad...\nOvo je vrlo zanimljiv rad. Hvala puno na linku.


Belcanto privatna i elitna muzička škola - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Slobodno vreme Magazin Lifestyle Belcanto privatna i elitna muzička škola\nBudite deo elitne muzičke škole, koja prva uvela metode koje se koriste u Engleskoj i Americi. Personalni pristup i moderne metode su pečat škole, a glavni profesor je diplomirani umetnički pedagog iz oblasti muzike i naš slavni sopran Nevena Lepojević.\nUSLUGE ŠKOLE SU:\nČasovi pevanja – personalni ili grupni\nČasovi solo pevanja online\nPisanje umetničkih projekata\nSolfeđo i muzička teorija.\nDOBRODOŠLI na segment online časovi\nImate mogućnost da rezervišete online čas pevanja, druge usluge škole i da pristupite času putem Vibera ili Skajpa. Profesorka Nevena Lepojević drži časove i online u skladu sa trenutnom situacijom. Polaznici su od Beograda do Ljubljane, preko Kragujevca do Amerike, i svi drugi su dobrodošli. Svi zainteresovani đaci mogu da se prijave online na linku Časovi. Škola upisuje nove polaznike, kako za personalne tako i za grupna predavanja. Konkurs je otvoren do popunjavanja kapaciteta škole, ali biće i proširenja kapaciteta, uvođenja novih smerova i uključenja dodatnog radnog kadra iz inostranstva i Beograda, sa glavnim profesorom Nevenom. Budite i Vi deo projekta Nevene Lepojević i njene muzičke škole, kao što sologan škole kaže:\n“Mi ne učimo samo, mi stvaramo umetnike”. Vaša muzička škola – Belcanto\nNevena upravo piše internacionalni umetnički projekat za naš region vezan za edukaciju dece. Ona je član brojnih udruženja i muzičkih skupova, u planu su novi projekti što možete pratiti na web sajtu škole.\nMožete pogledati novi i ultra moderan portal našeg slavnog soprana Nevene Lepojević i škole Belcanto www.nevenalepojevicsopran.com\nPR članak uredila MCGroup – medijska grupacija Gost: Nevena Lepojević – sopran i umetnički pedagog, glavni profesor privatne muzičke škole BELCANTO


Lavrov: Napad na bolnicu u Alepu – planirana akcija – Minber\npro. 06, 2016 at 1:48 pm\nMinistarstvo je istaklo da odgovornost za ovaj napad leži na SAD, Britaniji i Francuskoj, koje podržavaju pobunjenike, prenosi Tanjug. Kako se navodi, u napadu je poginula žena, vojni ljekar, a dvije osobe su ranjene.\nIran pozdravio Erdoganov apel da se trgovina vrši u domaćim valutama


септембар, 2012 | Soko zabava - Part 81\nJermenija i Mađarska prekinuli odnose\nсептембар 1, 2012 admin\tLeave a comment\nPredsednik Jermenije Serž Sarkisjan saopštio je da njegova zemlja prekida diplomatske odnose sa Mađarskom, pošto su mađarske vlasti pustile azerbejdžanskog oficira koji je osuđen za ubistvo jednog jermenskog poručnika.\nPosted: 2012-09-01 02:17:46 Continue reading →\nUS OPEN: Novak se zagrevao\nNajbolji srpski teniser lako preskočio i drugu prekreku na putu ka odbrani titule. U tri seta savladao anonimusa iz Brazila Rožerija da Silvu – (6:2, 6:1, 6:2).\nPosted: 2012-09-01 01:58:20 Continue reading →\nVATERPOLO: Radnički ekspresno u A ligi!\nUpravni odbor VSS je telefonskim putem doneo odluku da se Radnički iz Kragujevca kao deveti član priključi „A“ ligi. Došli Vanja i Filip.\nPosted: 2012-09-01 01:55:44 Continue reading →\nKK ZVEZDA: Uspešna provera sa Rumunima\nKošarkaši Crvene zvezde Diva u Železniku pobedili rumunski Gaz Metan 103:93 (31:18, 25:39, 32:13, 15:23) u kontrolnom meču bez prisustva publike.\nPosted: 2012-09-01 01:50:46 Continue reading →\nPeta optužnica protiv Sanadera\nProtiv bivšeg hrvatskog premojera nova optužnica podignuta zbog kupovine zgrade po ceni višoj od tržišne.\nPosted: 2012-09-01 01:45:42 Continue reading →\nBan Ki-mun: Iran da dokaže da je miroljubiv\nGeneralni sekretar UN Ban Ki-mun pozvao Iran da dokaže da je njegov nuklearni program miroljubiv, nakon što je Međunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA), upozorila da je ta zemlja pojačala nuklearne aktivnosti.\nPosted: 2012-09-01 01:30:59 Continue reading →\nU požaru izgoreli pilići\nPožar koji je večeras izbio u objektu „Agroživa“ u Crepaji kod Pančeva stavljen je pod kontrolu i nema povređenih, izjavio je Tanjugu načelnik Odeljenja za vanredne situacije u Pančevu Momir Georgijevski.\nPosted: 2012-09-01 01:22:01 Continue reading →\nVandalizovan Lenjinov spomenik\nNepoznate osobe vandalizovale su crvenom bojom spomenik Vladimiru Iljiču Lenjinu u Sankt Peterburgu, saopštio je portparol lokalnog muzeja.\nPosted: 2012-09-01 01:11:01 Continue reading →\nFarmaceuti: Prvo veći kurs, pa popust\nGrupacija proizvođača lekova preporučila je danas svojim članicama da povuku potpise sa Protokola sa Republičkim fondom za zdravstveno osiguranje, po kome bi trebalo da umanje cene za 10 odsto.\nPosted: 2012-09-01 01:05:38 Continue reading →\n„Ajzak“ usmrtio petoro, Obama u obilasku\nTropska oluja „Ajzak“, koja je izgubila snagu uragana, danas se polako spustila i na centralni deo Sjedinjenih Američkih Država, ostavivši iza sebe velike poplave u Luizijani i najmanje petoro mrtvih.\nPosted: 2012-09-01 00:47:27 Continue reading →\nDoživeo infarkt i umro u jami\nRadnik Miladin I. (54) preminuo je danas oko 15 sati pošto je doživeo srčani udar u rupi dubokoj sedam metara kod Prirodno-matematičkog fakulteta, prenosi Blic.\nPosted: 2012-09-01 00:38:21 Continue reading →\nBlic: Nismo DS novine\nKolegijum beogradskog dnevnika Blic odbacio je danas tvrdnje Srpske napredne stranke da je povezan sa Demokratskom strankom (DS) i ocenio da su takvi stavovi SNS pretnja i dnevniku, i kritičarima vlasti.\nPosted: 2012-09-01 00:18:25 Continue reading →\nBogatašica deli lekcije siromašnima i Vladi\nDjina Rajnhart, najbogatija Australijanka i vlasnica rudarskog imperije oglasila se pozivajući radničku klasu da više radi, umesto da pije, puši i lenčari.\nPosted: 2012-09-01 00:13:11 Continue reading →\nMONDO: Pantić u Zvezdi!\nCrveno-beli pred kraj prelaznog roka doveli defanzivca Rada Aleksandra Pantića, saznaje MONDO. Potpisaće četvorogodišnji ugovor.\nPosted: 2012-09-01 00:09:35 Continue reading →


Dan online - Ekonomija: Svaki peti građanin duguje banci 10 hiljada - 2019-05-26\nEkonomija PODACI BANKARSKOG OMBUDSMANA O KREDITIMA FIZIČKIH LICA ZA 2018. GODINU\nSmanjen broj žiranata Svaki peti građanin duguje banci 10 hiljada Kredit u bankama ima 112.563 građanina, koji su zaduženi ukupno 1,095 milijardi ili u prosjeku 9,7 hiljada eura\nPodaci o kreditima pokazuju da je svaki peti građanin, ili tačnije na svakih pet i po građana, kreditno zadužen kod jedne od 15 banaka u Crnoj Gori, a da je dug po kreditu 9,7 hiljada eura. Podaci bankarskog ombudsmana pokazuju i da je 112,6 hiljada građana podiglo ukupno 130.337 kredita. Jemcima ili žirantima je pokriveno 23.784 kredita, što je svaki peti, dok je iznos duga za koji garantuju žiranti 321,98 hiljada ili skoro trećina od ukupnog iznosa.\nKada su u pitanju krediti fizičkih i pravnih lica, na kraju godine ukupan broj korisnika kredita je iznosio 125.116, što je uvećanje u odnosu na kraj 2017. za preko sedam hiljada. Stanje duga po osnovu kredita je iznosilo 2,54 milijarde eura, što je uvećanje od 273 hiljade u odnosu na prethodnu godinu.\nShodno zakonskoj obavezi, na prijevremeno obraćanje bankarskom ombudsmanu – dakle, prije pokretanja internog postupka pred bankom i MFI – upućena su 234 klijenta i žiranta, odnosno 223 klijenta i 11 jemaca. U dokumentu se navodi da je broj procesuiranih zahtjeva u izvještajnom periodu iznosio 35, od čega se na rad banaka odnose 32 prigovora, a na rad MFI tri prigovora.\nKlijenti u svojstvu fizičkih lica najviše prigovaraju na kredite kao bankarski proizvod. Osim kredita, prigovarali su i na ostale bankarske proizvode – tekuće račune, kartice i depozite. Kod tekućih računa primjedbe se odnose na visinu troškova održavanja i gašenja računa, kao i visinu troškova na dozvoljeni minus tekućeg računa. Kada su u pitanju bankarske kartice, prigovori se odnose na troškove održavanja i gašenja, a bilo je i prigovora zbog nestanka sredstava s računa kartice upadom od strane trećeg lica.\nMinus koristi 69.723 klijenata\nKada su u pitanju overdraft krediti ili minus po tekućim računima, tu uslugu banaka koristi 69.723 klijenata. Dug po osnovu minusa na tekućim računima iznosi 17,8 miliona eura, pokazuju podaci ombudsmana, dok odobreni limit iznosi 38 miliona.\nBroj klijenata se lani smanjio za 15 hiljada, dok se stanje duga i odobreni limit povećao za dva, odnosno skoro tri miliona.\nProsječna efektivna kamatna stopa je ostala skoro ista kao u 2017. godini i iznosi 15,7 odsto.