kejnz i kriza 1929-1933 i njeno resenje\nНаслов: kejnz i kriza 1929-1933 i njeno resenje Tue Feb 23, 2010 6:05 am\n1.POJAM I ULOGA MEĐUNARODNOG POSLOVANJA\n* Naučna disciplina koja izučava pravila kojima se regulišu međunarodni privredno-ekonomski odnosi\n* Međunarodne ekonomske tokove karakterišu različiti principi i načela, koji F-ji na mikro nivou prenose na makro i globalni nivo u cilju stvaranja jake konkurentske pozicije.\n* Konkurentska prednost podrazumeva postojanje ili ostvarivanje onog stepena sposobnosti preduzeća, koji se zahteva na tržištu i koji konkurencija ne može tako lako dostići sem putem stvaranja sebi većih troškova (ulaganja) i u dužem vremenskom periodu.\n* Konkurentska pozicija na globalnom tržištu stvara se naglašavanjem principa efikasnosti poslovanja: produktivnošću, ekonomičnošću, rentabilnošću kao i ulaganjem u sistemska znanja.\n* Spoljna trgovina je samo segment MP, i predstavlja sastavni deo trgovine i javlja se kao neminovnost međunarodne podele rada i posredovanja između proizvođača i potrošača, koji su poreklom iz različitih zemalja.\n* Trgovina je segment poslovanja uopšte i odvija se na domaćem (obuhvata plasman proizvoda i usluga na domaćem tržištu) i inostranom (razmena robe i usluga na inostranom tržištu).\n* MP obuhvata razmenu roba, usluga, međunarodnog kretanja rada i kapitala, direktne inostrane investicije, portfolio investicije, ulogu i značaj međunarodnih institucija.\n* Faktori koji utiču na međunarodne odnose subjekta u MP su:\n1. Prirodni faktori – prirodni potencijal: bogadstvo sirovinama, rudama, klimatsski uslovi itd.\n2. Proizvodni faktori – svi faktori proizvodnje: kvalitet i kvantitet osnovnih i obrtnih sred, raspoloživa radna snaga, know-how itd.\n3. Proizvodni odnosi – efikasnost i efektivnost primene proizvodnih faaktora, način raspodele rezultata poslovanja, visina životnog standarda.\n4. Neekonomski faktori :\n* uslovi razmene (Terms of trade) – odnosi između promene izvoznih cena i promene uvoznih cena roba koje su predmet MP;\n* fleksibilnost subjekta MP prilagođavanju uslovima poslovanja\n* razvijenost i ekonomska i politička pozicija zemlje koja učestvuje u međunarodnim ekonomskim odnosima.\n2.SUBJEKTI I DETERMINANTE MEĐUNARODNOG POSLOVANJA\n* Subjekti u MP:\n1. Međunarodna zajednica – iako ne predstavlja pravni subjekt njena uloga posredstvom međunarodnih institucija (Svetska trgovinska oreganizacija,MMF) veoma je naglašena i na taj način direktno utiče na MP.\n2. Država – ima ekonomski suverenitet na svojoj teritoriji da omogući, zabrani ili uslovi svaku ekonomsku delatnost sa inostranstvom, njena uloga u MP jeste i da svojim zakonima i propisima reguliše instrumente ekonomske delatnosti (instrumenti plaćanja,monetarna i fiskalna politika). Takođe njena uloga je naglašena u kreiranju multilaternih i bilaternih odnosa MP. Bilateralizam – ugovorni odnosi između dve države (privredni dogovori,razmena i saradnja na državnom nivou. Multilateralizam – ugovorni odnosi između dve ili više zemalja.\n3. Preduzeće – kao subjekt MP posmatra se sa mikro aspekta; osnovni subjekt globalnih eonomskih odnosa i u F-ji je nosioca MP.\n* Determinante MP:\nMeđunarodno okruženje, država (kao specifičan subjekt) i njena nezavisnost i suverenitet, katalizator razmena sa inostranstvom kroz miltilateralne i bilateralne ugovore, mobilnost roba i usluga i slabija mobilnost faktora proizvodnje, preduzeća, naglašena rizičnost poslovanja koja proizilazi iz različitosti subjekta u MP, kao i političke implikacije koje utiču na poslovanje u globalnim okvirima.\n3.IZVORI MEĐUNARODNOG POSLOVANJA\n* Izvori međunarodnog javnog prava\no međunarodni ugovori, međunarodno običajno pravo i opšti principi međunarodnog prava.\no Njima se utvrđuju i pravno regulišu principi međunarodnih ekonomskih odnosa.\no Međunarodni ugovori – dvostrani ili višestrani ugovori, često se nazivaju – sporazumima. Oni su političkog karaktera i predstavljaju osnovu za regulisanje privrednih pitanja u ekonomiji pojedine države.\n+ Izvori međunarodnog običajnog prava\n# Određena opšta pravila iz ovog prava se obuhvataju mešunarodnim ugovorima, kao npr: prometni običaji, zabrana piratstva itd.\n# Opšti principi u mešunarodnom pravu omogućavaju zaštitu prava i interes u državama koje su subjekti MP (pravila o zaštti stranih trgovaca, zaštiti imovine stranaca)\n* Izvori međunarodnog privatnog prava\no Ovo pravo reguliše odnose pojedinih subjekata u njihovim građansko-pravnim odnosima sa stranim elementima, i na izvestan način direktno i indirektno reguliše odnose izmešu privrednih subjekata u MP.\n+ Izvori iz domaćeg zakonodavstva\n# Domaće zakonodavstvo stvara opšte pravne okvire kojima se regulišu ekonomski odnosi sa inostranstvom (zakon o slobodnim zonama, o carini, o preduzećima, deviznom poslovanju).\n* Izvori autonomnog međunarodnog trgovinskog prava\no Brojni su i proističu iz autonomije volje ugovornih strana – subjekta MP. Mogu biti:\no tipski ugovori\no opšti uslovi (skup pravila koja regulišu određene poslovne odnose ukoliko ugovorom nisu reg.),\no običaji i uzanse (opšte uzanseza promet robom ili posebne uzanse o ugostiteljstvu),\no poslovni i proizvodni standardi (kvalitet prehrambrene robe klasa I,II,III,) proizvodni standard određuje kvalitet neke robe i ne sme biti lošijeg kvaliteta od propisanog - postoje nacionalni JUS i međunarodni ISO standardi.\no Arbitražna praksa nacionalnih i međunarodnih arbitraža.\no Pravila INCOTERMS\n* Konvencija UN o ugovorima o međunarodnoj prodaji robe – Beč 1980\no Potpisivanje su inicirale UN (bili smo i mi potpisnica tj SFRJ 1988 god)\no Obuhvata pravila koja se tiču: obligacionih odnosa kupaca i prodavaca, ponuda za zaključenje ugovoraispunjenje ugovora, raskidanje ugovora i plaćanje odštete u sslučaju štete itd.\no Da bi se primenila mora ju da se ispune 2 uslova: da je ugovor o prodaji robe sklopljen između različitih država i da se vrši transfer robe iz 1 zemlje u neku drugu.\n+ Briselski sporazum o sudskoj nadležnosti – 1968\n# Određuje nadležnost suda u rešavanju sporova u MP,i u slučaju ne nalaženja kompromisa izmešu potpisnica ugovora pokretač spora ima pravo izbora između sudova dveju zemalja.\n# inicijator potpisivanja čalanice Evropske zajednice.\n* Rimski sporazum o zakonu koji će se primenjivati – 1980\no Države članice Evropske zajednice su potpisale ovaj sporazum kojim se ustanovljava da će se u međunarodnim ugovornim odnosima primenjivati : zakon zemlje na čijoj se teritoriji odvija delatnost koja je predmet ugovora ili načela međunarodnog trgovinskog zakona.\n+ Sporazum o zaštiti intelektualne svojine\n# Ova problematika koja sve više dobija na značaju u MP regulisana je u nekoliko međunarodnih konvencija: Pariska konvencija 1883, Madridski sporazum 1891, Sporazum iz Haga 1934.\n# Svaki od sporazuma odnosi se na neki njen segment (pr Pariska – definiše pitanje registracije i zaštite intelektualne svojine).\n* Sporazum o prevozu robe\n* Drumski prevoz robe – regulisan sporazumom iz Ženeve 1956, pomorski sporazumom iz Brisela 1924, vazdušni Konvencijom iz Čikaga 1944, železnički sporazumom iz Berna 1890.\n* International Commercial terms – međunarodna trgovinska pravila za tumačenje najvažnijih trgovinskih izraza i transportnih klauzula i i zdala ih je Međunarodna trgovinska komora 1936.\n* Koriste se u međunarodnim ugovorima i u određenom smislu umanjuju mogućnost nastanka sporova između subjekata u međunarodnom poslovanju.\n* INCOTERMS pravila i termini imaju primarnu F-ju u tumačenju odnosa kupaca i prodavaca u međunarodnim kupoprodajnim ugovorima. Ugovorene strane u slučaju nesporazuma mogu se obratiti Arbitraži međunarodne trgovinske komore.\n6.NAČELA MEĐUNARODNOG POSLOVANJA\n* Načelo slobodne trgovine\no Predstavlja slobodan izvoz i uvoz roba bez ograničenja i zabrana i ono je ustanovljeno u korist međunarodnih poslovnih subjekata i ostvaruje se putem međunarodnih ugovora.\no Slobodna trgovina označava i slobodno formiranje cena, bez ograničenja i mešanja države.\no Monopol – suprotan slobodnoj trgovini, jer je značajno ograničava i isključuje slobodno trgovine za neke privredne subjekte a za druge stvara neograničenu slobodu.\no Preferencijalni institut omogućava povlašćen položaj određenim privrednim subjektima. I za njih predstavlja slobodnu trgovinu a za druge veća ograničenja i dažbine. Država često kada je zainteresovana za povećanje međunarodne privredne razmene sa odrđenom državom, domaćem privrednom subjektu daje veliki br. Preferencijala (povlašćene carinske stope, povoljniji režim uvoza).\no Izjednačavanje uslova poslovanja privrednih subjekata predstavlja cilj savremene trgovine i tu bi svi privredni subjekti imali iste uslove poslovanja. To se postiže putem klauzule najvećeg povlašćenja.\n+ Načelo slobodnog saobraćaja i slobodne plovidbe\n# Ima za cilj da se sloboda transporta i plovidbe u međunarodnim relacijama odvijaju slobodno.\n# Postoje mnoge konvencije – Konvencija o otvorenom moru – koja predviđa da je otvoreno more slobodno za plovidbu i druge morske delatnosti i sve ga države mogu koristiti na principu ravnopravnosti.\n# I npr Konvencija o režimu plovidbe Dunavom.\n* Načelo slobode transfera novca, novčane vrednosti i dobiti\no Sledi slobodnu trgovinu i ima veliki značaj za razvoj međunarodnih odnosa i za cilj ima unapređenje\nslobode transfera novca.\n+ Načelo najpovlašćenije nacije\n# Podrazumeva se da se u međunarodnom ugovoru unese da će svaka strana potpisnica (država) priznati drugoj strani potpisnici ugovora u određenim oblastima uzajamna prava kao što su povlastice i olakšice koje je ona dala ili će dati nekoj trećoj državi.\n* Načelo reciprociteta\n* Omogućava se uzajamno ponašanje država ugovornica i to tako što jedna ugovorna strana daje određenu pogodnost da bi od druge ugovorne strane dobila odgovarajuće pogodnosti. Naročitu primenu ima kod međunarodnih trgovačkih ugovora u vezi sa uvozom – izvozom.\no Načelo nacionalnog tretmana\n+ Podrazumeva izjednačavanje stranih subjekata sa domaćim privrednim subjektima, pri čemu država obezeđuje stranim licima isti tretman i prava koja imaju domaća lica.\n# Načelo preferencijalnog tretmana ili Klauzula povlašćenog položaja\n* Postiže se povlašćena odstupanja određene države tj njenih privrednih subjekta u drugoj stranoj državi, državi ugovornici. (snićženje carinskih stopa, liberalni uvoz)\no Sistem pravičnog tretmana\nSistem nediskriminacije i podrazumeva jednak i pravičan postupak za sve zemlje i njihove privredne subjekte.\n7.KONCEPTI I CILJEVI GLOBALIZACIJE\n8.ISTORIJSKO SHVATANJE GLOBALIZACIJE\n* Globalizacija – proces uspostavljanja globalnih vrednosti koje prevazilaze okvire pojedinih zemalja.\n* G je prošla kroz 4 razdoblja:\n* Protoglobalne poretke – univerzalne civilizacije i imperije\no G u vreme univerzalnih civilizacija i imperija koncipirana je kroz religijsko i duhovno povezivanje. Pojava hrišćanstva u Jerusalimu i njegovo rasprostranjivanje (do granica Rimskog carstva – gde je i zvanična religija postala hriš) je jedan od prvih trijumfa protoglobalizacije, i ovom pobedom koreni G poprimaju političku dimenziju.\no Put svile se isto može smatrati protoglobalističkim konceptom. Kineski trgovci su svilu prenosili preko pustinje Gobi i jeftino je menjali za zlato, vunu i srebro, deo svile je stigao i do Italije = ovde je započeo razvoj ekonomskog koncepta G.\no Period Rimskog carstva i u vreme starih grka, razvijale su se kultura, ekonomija i prvobitne institucionalne forme koje su vodile ekspanziji društva.\no Godine feudalizma, vratile su Evropu nekoliko istorijskih koraka unazad, međutim Krstaškim ratovima Evropi se vraćaju stari Trgovački putevi i dolazo do ekonomske ekspanzije na Starom kontinentu.\no Zapadno carstvo je nazadovali, Istočno je napredovalo.\n+ Doba renesanse 1350-1600\n# Preteča modernog vremena, sa aspekta koncepta G bitnu ulogu imaju začeci razmena faktora proizvodnje – pre svega se misli na kretanje radne snage (trgovina robljem)\n# Portugalski istraživači su trgovinu robljem raširili na sve kontinetne (E,Azija,Amerika dr) i na taj način kretanje radne snage je dobilo globalni karakter.\n# Trgovina robljem – tumači se kao princip dominacije jedne klase ljudi nad drugom, i u tom konceptu mogu se naći određeni globalistički obrasci – formiranje standarda „onog koji vlada“\n* Kolonijalna osvajanja i ekspanzija industralijalizma\no Otkriće Amerki 1492 otvorilo je nova tržišta i prodor Evropljanja i velika kolonijalna osvajanja.\no Duhovne vrednosti kojima je bio okrenut Istok zasnovane su na idejama krutosti i zatvaranja granica, dok je Zapad sve više afirmisao otvorenost pluralizam.\no Industrijska revolucija /18 vek/ omugućavala je stvaranje novih,ekonomski moćnih država VB, Nemačka, Francuska i Amerika.\no Trnasportna revolucija početak savremenog tržišta (biznis,konkurencija,ponuda,tražnja,komunikacija i novac).\n+ Megaglobalizacija – vreme hladnog rata i posle\n# U 20veku sve više je izražena ekonomska i politička polarizacija koja je pretvorena u hladni rat (SSSR - socijalizam i Zapadne zemlje).\n# Padom Berlinskog zida 1989g otvaraju se novi tokovi savremene globalizacije i ona dobija mega dimenziju. To je označilo otvaranje novog globalnog poretka zasnovanog na političkoj, ekonomskoj, kulturnoj, informatičkoj i tehološkoj revoluciji, ali i zavisnosti.\n* Ciljevi globalizacije: povezivanje država, otvaranje tržišta, borba za eliminisanje oružja za masovno uništavanje, borba protiv siromaštva,ratova, jednakost među ljudima, slobodan protok robe,kapitala i ljudi\n9.AKTUELNO SHVATANJE GLOBALIZACIJE\n* G predstavlja viziju ali i realnost. Procesom G upravljaju MMF,SB i STO.\n* Ekonomski su se povezivale razvijene zemlje i njima je odgovarala liberalizacija tržišta. Zemlje u razvoju bez određenih protekcionističkih mera liberalizacijom svojih tržišta su produbljivale svoje siromaštvo\n* One nisu bile spremne niti ekonomski jake da se suoče sa konkurencijom razvijenih zemalja što je pokrenulo procese tranazicije u tim zemljama kako bi se na ravnopravnijim osnovama uključile u globalističke tokove.\n* Proces tranzicije u zemljama bivšeg socijalizma orjentisan je na tržišnu ekonomiju.\n* Procesi tranzicije i globalizacije su nužni procesi. G je svakako neminovnost sa kojim se susreće svako društvo, i predstavlja uslov preživljavanja ali i razvoj nacionalnih privreda i država.\n* Različiti aspekti G doveli su i do različitih pristupa tom procesu, postoje 3 struje:\no Hiperglobalisti – posmatraju novi svetski poredak kao nužnost. Nacionalni ciljevi su podređeni međunarodnim što u krajnjoj liniji dovodi do gašenja nacionalne države.\no Skeptici – gledaju na G kao tvorevini najjačih=Gigantske ekonomije (SAD,VB,Jap,Nem) stvorile su mit G i to je licemeran put kapitala transnacionalnih kompanija razvijenih zemalja,\no Transformacionalisti – po njima G ima i pozitivne i negativne aspekte. Po njima G predstavlja nužan proces akomodacije nacionalnih privrda u međ.okruženju i tokovima, dok sa druge strane može dovesti do stvaranja konflikta i još većeg raslojavanja unutar nacionalnog društva i na globalnoj društvenoj sceni.\n10.EKONOMSKI ASPEKT GLOBALIZACIJE\n* G označava proces i predstavlja bezuslovni tok promena kako na političkom i ekonomskom polju i ima svoje negativne i pozitivne aspekte.\n* G donosi svetsko povezivanje, prevazilaženje nacionalne zatvorensti i slobodnog protoka ideja, stvara megalomansku moć koja je u direktnoj sprezi sa profitom.\n* Moć i profit su efekti globalizacionih procesa, međutim tako se jaz između bogatih i siromašnih produbljuje.\n* Ključni fenomen ekonomske G je američka globalna moć koja se sprovodi preko globalnog sistema koji je isključivo projektovan od strane Amerike.\n* Smatra se, da iza ovih procesa stoji savremni, globalistički kapitalizam koji sprovode multinacionalne i transnacionalne kompanije (današnji kapital velikih korporacija čine 4 petine svetske ind.proiz)\n* Ekonomski odnosi na međ.nivou su i dalje u velikoj meri u senci protekcionizma, veliki broj carinskih i necarinskih barijera otežava proces potpune liberalizacije tržišta. Tržište razvijenih zemalja ostaje u izvesnom smislu monopol multinacionalnih kompanija, i zemlje u razvoju se susreću sa veoma snažnom i nelojalnom konkurencijom razvijenih zemalja koje diktiraju pravce kretanja G.\n* Zemljama u razvoju je potreban kapital koji se nalazi u psedu razvijenih zemalja, jeftina radna snaga je je bogadstvo-resurs nerazvijenih zemalja.\n* Velike kompanije da bi izbegle političku kontrolu u svojoj zemlji, otvaraju svoja sedišta u zemljama u kojima je fiskalna i finansijska kontrola vrlo liberalna.\n* Nerazvijenim zemljama niska pruduktivnost i nerazvijenost nameće zavisnost od međunarodnih finansijskih institucija.\n* Ekonomski aspekti G baziraju sena stvaranju velikih korporacija, seobi kapitala i produbljivanju svetske podele rada i tehnološkom razvoju koji prevazilazi nacionalne okvire i ubrzava procese integracije.\n* Cilj nacionalnih privreda treba da bude utvrđivanje strategije uključivanja u svetske ekon.tokove.\n11.DRUŠTVENI ASPEKTI GLOBALIZACIJE\n* Izražavaju se kroz: socijalni aspekt, moralne i kulturne vrednosti. Stavove pojedinaca i država prema dr.državama itd.\n* Socijalni aspekt znači stvaranje određenih društvenih grupa i staleža, koji su povezani zajedničkim interesom i socijalnim statusom, i podrazumeva i utvrđivanje ,moralnih i etičkih normi i vrednosti kao i stvaranje većeg životnog standarda.\n* G nameće nove društvene norme i principe. Sa profitom kao mehanizmom za uspostavljenje društvenih normi, dolazi se do velikih klasnih raslojavanja, pada kvaliteta života i marginalizacije nacionalnih država, uspostavljenih vrednosti i institucija.\n* Uticaj megakapitala i profita dovodi do stvaranja centra (razvijene zem) i periferije sveta (neraz.zem)\n* Tehnološka revolucija je donela nova kretanja i trendove u društvu: posao radnika zamenjuju mašine pa on postaje tehnološki višak (nezaposlenost), a sa druge strane intelektualni rad je sve više na ceni.\n* Pozitivni socijalni aspekti G doveli su do sve učestalijeg kretanja stanovništva preko nacionalnih granica. Jača težnja ljudi za usavršavanjem.\n* Društveni aspekt G ogleda se i kroz kulturne i moralne norme vrednosti.\n* G kulturnih vrednosti doprinosi porastu socijalnih vrednosti i opštih znanja.\n* Procesi G u suštini snižavaju troškove za zadovoljenje ljudskih potreba ( internet – komunikacija –tel)\n* G je stvorila nove moralne vrednosti, i borba za opstanak je naglašena – cilj opravdava sredstvo – u cilju stvaranja profita sva sredstva su dozvoljena.\n* Politički aspekt G na neki način odslikava današnje zapadne demokratije – ujedinjena Evropa ne odgovara globalnim interesima SAD.\n* Inovativnost, pronicljivost i fleksibilnost malih država je ključ za otvaraje vrata koje su izgradile raz. zemlje.\n* Predstavlja savremeni proces koji se odvija u društvu. Ekonomska tranzicija kao deo globalne tranzicije je proces kroz koji na određenom stepenu društvene razvijenosti prolaze sve zemlje.\n* Tranzicija podrazumeva jasno proformulisanu strategiju u pravcu stvaranja konkurentskih pozicija u tokovima međunarodne trgovine.\n* Proces tranzicije podrazumeva promenu društveno – političkog i ekonomskog uređenja.\n* Treba sprovesti niz reformi da bi se 1 zemlja priključila u međunarodne tokove. Potrbno je definisati postojeći ambijent, odrediti ključne ekonomske faktore, stvoriti odgovarajuću infrastrukturu i predvideti ekonomske i političke posledice sprovedenih reformi.\n* U procesu tranzicijemo razlikujemo sredstva i svrhu T.\n* Sredstva tranzicije: nova znanja, tehnologije, stvaranje infrastrukturnih okvira.\n* Svrha je prelazak na nov ekonomski i politički poredak, tj uključivanje 1 privrede u globalne tokove.\n13.RAZLOZI ZBOG KOJIH ZEMLJE UČESTVUJU U MT\n* Predmet izučavanja teorija MT jesu razlozi zbog kojih zemlje učestvuju u MT.\n* Ove teorije polaze od faktora proizvodnje koj i utiču na međ.odnose subjekata u MP.\n* Različitost tih faktora kao i teritorijalni i ekonomski suverenitet i nezavisnost jesu razlozi zbog kojih države učestvuju u MT.\n* Suština MT vezuje se za specijalizaciju u proizvodnji i međunarodnoj razmeni dobara, kako bi se povećao dohodak zemlje koja učestvuje u toj razmeni.\n14.POJMOVI: OPORUNITETNI TROŠAK, INPUT, DOHODAK, MEĐUNARODNI ODNOSI RAZMENE\n* Oporunitetni trošak – proizvodnja jednog dobra uvek znači trošak zbog neproizvodnje drugog dobra.\n* Input – sva ulaganja u proizvodne faktore tj proizvodnju neke privrede.\n* Dohodak – rezultat koji daju sva ulaganja u proizvodne faktore tj proizvodnju neke privrede.\n* Međunarodni odnosi razmene – cene po kojima poslovni subjekti jedne zemlje izvoze i uvoze proizvode i usluge.\n15. POJMOVI: BRUTO NACIONALNI DOHODAK, BRUTO DOMAĆI PROIZVOD, IZVOZ, UVOZ\n* Bruto nacionalni dohodak GNP – zbir bruto domaćeg proizvoda i neto dohotka koji je ostvaren iz ostalog dela sveta (uvećan za dohotke ostvarene u inostranstvu, a umanjen za istu vrstu dohotka koji je isplaćen jedinicama nerezidentima).\n* Bruto domaći proizvod GNDP – finalni rezultat privredne aktivnosti na teritoriji jedne države i čini ga ukupna vrednost dobara i usluga proizvedenih na teritoriji jedne države u toku jedne godine.\n* Izvoz – prodaja u inostranstvu dobara i usluga proizvedenih u domaćoj državi.\n* Uvoz – prodaja na teritoriji domaće države proizvoda i usluga proizvedenih u inostranstvu.\n16.POJMOVI: MARGINALNA STOPA TRANSFORMACIJE, GRANICA PROIZVODNIH MOGUĆNOSTI, RELATIVNA PONUDA I TRAŽNJA, RELATIVNA CENA\n* Marginalna stopa transformacije – količina proizvoda od čije proizvodnje treba odustati da bi se proizvodnja drugog proizvoda povećala za jedinicu.\n* Granica proizvodnih mogućnosti – maksimalna količina jedinica jednog proizvoda, koja se može proizvesti pri bilo kojoj datoj količini jedinica drugog proizvoda.\n* Relativna ponuda i tražnja – količnik ponude ili tražnje, i svetskim razmeramabroja jedinica jednog proizvoda sa pponudom ili tražnjom broja jedinica drugog proizvoda u F-ji formiranja relativne cene.\n* Relativna cena – tačka preseka kriva relativne ponude i tražnje.\n* U ovoj privredni input je jednak dohotku tj sve što se proizvede u privredi neke zemlje uravnoteženo je sa dohotkom te zemlje, jer rezidenti date države ne mogu da kupe output druge države, niti da svoj output plasiraju na inostrano tržište.\n* Nacionalni dohodak se rasposeljuje na domaću privatnu i javnu potrošnju i investicije.\n* Razvoj proizvodnih snaga i otvorenost i zatvorenost privrede naposredno i posredno se održavaju na ulogu i značaj spoljnotrgovinskog poslovanja.\n* Otvara mogućnosti međunarodne trgovine i dohodak u njoj jednak je privatnoj i javnoj proizvodnji, investicijama i trgovinskom bilansu koji predstavlja odnos uvoza i izvoza. U otvorenoj privredni mogu da se pojave suficit, deficit i ravnoeža međunarodnih tokova roba i kapitala.\n* Tu postoje 2 izvora dobara (dohodak i uvoz) i 4 upotrebe dobara (privatna potrošnja,javna potrošnja, investicije i izvoz).\n19.TEORIJA APSOLUTNIH PREDNOSTI – Adam Smit\n* A.Smit polazi od pretpostavke društvene podele rada između 2 zemlje i prednosti koje dolaze od specijalizacije unutar pojednih delatnosti, baziranih na takvoj podeli.\n* Apsolutna prednost predstavlja sposobnost jedne zemlje da proizvede određeni proizvod sa nižim troškovima inputa od neke druge zemlje tj da ostvari najniže oportunitetne troškove.\n* Model koji se formira na osnovu pretpostavki:\n* Domaća zemlja je dvostruko produktivnija u proizvodnji proizvoda A (pr.120h)od strane zemlje 60h\n* Strana zemlja je dvostruko produktivnija u proizvodnji proizvoda B (120h) od domaće zemlje 60h.\nZnači da će se domaća zemlja specijalizirati u proizvodnji proizvoda A, a strana za proizvodnju proizvoda B jer tu imaju najniže oportunitetne troškove. Uslov specijalizacije je otvorenost privreda i pokretljivost.\no Nedostaci: po ovoj teoriji ne postoje razlozi za međunarodnu trgovinu u slučaju da zemlja nema niže oportunitetne troškove kod nijednog proizvoda u odnosu na druge učesnike na međunarodnom tržištu.\n20.TEORIJA KOMPARATIVNIH PREDNOSTI – Dejvid Rikardo\no On smatra da komparativne prednosti proističu iz slabije pokretljivosti faktora proizvodnje i da će se zemlja bez obzira na odsustvo apsolutnih prednosti, specijalizovati u proizvodnji onog proizvoda u kojem ima komparativne prednosti tj u proizvodnji onog proivoda gde ostvaruje veću produktivnost i niže oportunitetne troškove.ipak će doći do međunarodne razmeneizmeđu 2 zemlje.\no Model koji se formira na osnovu pretpostavki:\n+ Domaća i strana zemlja proizvode 2 proizvoda\n+ Domaća zemlja je produktivnija u proizvodnji oba proizvoda, od strane zemlje, što znači da domaća zemlja ima apsolutne prednosti u proizvodnji oba proizvoda.\n# U uslovima međunarodne trgovine u slučaju komparativnih prednosti, specijalizacija u proizvodnji donosi koristi i domaćoj i stranoj zemlji,uspostavlja se relativna cena u obe zemlje, povećava se obim trgovine u obe zemlje, što omogućava povećanu potrošnju kod oba proizvoda.\n21.TEORIJA OPŠTE RAVNOTEŽE – Bertil Olin\n* U objašnjavanju uzroka međunarodne trgovine polazi od prva dva pitanja u razmatranju, a to su: koje robe zemlja treba da izvozi, a koje da uvozi i kako se formiraju odnosi razmene između zemalja.\n* Ukazuje na to da različite zemlje imaju različitu raspoloživost i vrstu faktora proizvodnje i da specijalizacija pojedine zemlje upravo zavisi od te raspoloživosti određenim faktorom proizvodnje.\n* Ističe da je i kretanje faktora proizvodnje bitan faktor kvantiteta i kvaliteta MT i da to kretanje predstavlja supstituciju u kretanju proizvoda.\n* U ovoj teoriji on uvodi i faktore novca, cena i deviznog kursa.\n* Zaključci o uzrocima koji uslovljavaju MT do kojih je došao:\no Uslovljena je razlikama u snabdbevenosti faktora proizvodnje subjekata koji učestvuju u toj trgovini\no Uslovljena je različitim veličinama nacionalnog dohotka\no Uslovljena je odnosom ponude i tražnje raspoloživih faktora proizvodnje i proizvoda.\n+ Odgovori na gore postavljena pitanja:\n# Koji proizvodi će se razmenjivati na međunarodnom tržištu i u kojem odnosu razmene – zavisiće od odnosa ponude i tražnje za tim proizvodima\n# Odnos ponude i tražnje proizvoda – usloviće odnos proizvodnih faktora i njihovog inteziteta u proizvodnji pomenutih proizvoda\n# Odnos proizvodnih faktora usloviće i cene tih faktora.\n22.TEORIJA TROŠKOVA SUPSTITUCIJE – Gortfird Haberler\n* On u teorijama MT uvodi sva 3 proizvodnih faktora: rad, kapital i zemljište.\n* Pretpostavka od koje polazi jeste da sva 3 faktora proizvodnje imaju nepromenljivu ponudu u jednoj zemlji.\n* On uvodi termin „žrtvovanja“ jednog proizvodnog faktora u korist drugog – da bi se povećala proizvodnja jednog proizvoda, istovremeno se mora smanjiti proizvodnja drugog proizvoda, usled nepromenljive ponude proizvodnih faktora, uz nepostojanje drugih ograničenja.\n23.NEKONVENCIOALNE TEORIJE MEĐUNARODNE TRGOVINE – TEORIJA RASPRODAJA VIŠKOVA I PRODUKTIVITETNA TEORIJA\nTEORIJA RASPRODAJA VIŠKOVA\n* Polazi od postojanja viškova proizvodnih kapaciteta (proizvoda) koji su rezultat ekonomije prethodnog perioda. Trenutna tražnja ne odgovara tim proizvodnim kapacitetima, pa postoji neproporcijalnost u kapacitetima i tražnji.\n* Međunarodnom trgovinom zemlja bi mogla da plasira višak proizvoda, zadržavajuću postojeće proizvodne kapacitete, i na taj načindođe do proizvoda za koje ima povećanu tražnju.\n* Pretpostavka ove teorije je neelastičnost domaće tražnje, što će omogućiti izvoz viškova proizvoda.\n* Njom se zastupa stav da MT proširuje tržišta i podstiče podelu rada, što utiče na povećanje produktivnosti, podsticanje tehnoloških inovacija, povećanu automatizaciju i dovodi do povećanja svetskog dohotka.\n24.TEORIJE MEĐUZAVISNOSTI TRGOVINE I RAZVOJA – TEORIJA DOMINIRAJUĆE I PERIFERNE PRIVREDE\nPokušavaju da objasne međuzavisnost spoljnotrgovinskih tokova i privrednog razvoja.\nTEORIJA DOMINIRAJUĆE PRIVREDE – Fransoa Perua\n* Polazna pretpostavka je dominacija razvijenih zemalja u svetskoj privredi.\n* Analizirajući kretanja u spoljnoj trgovini razvijenih zemalja i zemlja u razvoju, uočio je značajan pad u trgovinskom bilansu zemalja u razvoju odnosu na razvijene zemlje.\n* Razloge za ovakvu tendenciju vidi u moći i prinudi, kao značajnim faktorima međunarodnih ekonomskih odnosa, u pregovaračkoj snazi koja je na strani razvijenih zemalja – što utiče na kreiranje modela MT od strane tih zemalja, kao i razlike u veličinama zemalja , poslednji faktor jeste razlika u vrstama privredne aktivnosti zemalja što je posledica privredne razvijenosti određene zemlje.\n* Dominacija može biti namerna ili nenamerna i ocenjuje se prema korisnosti koju ostvare obe zemlje u međusobnoj MT.\nTEORIJA PERIFERNE PRIVREDE\n* Polazi od realnosti stanja u svetskoj privredi i trgovini i podele sveta na razvijene (zemlje centra) i nerazvijene zemlje (zemlje periferije).\n* Zemlje centra – imaju slabiju elastičnost tražnje za primarnim proizvodima u MT, što dovodi do pada cene tih proizvoda i pogoršava ekonomske pozicije nerazvijenih zemalja jer se smanjuje izvozni priohod tih zemalja.\n* Zemlje periferije – imaju visoku dohodovnu elastičnost i slabiju cenovnu elastičnost, što dovodi da zemlje povećani dohodak usmeravaju u potrošnjuu zemlje centra.\n* Ova teorija objašnjava spontani fenomen privrednog razvoja.\n25.KEJNZOVO SHVATANJE MEĐUNARODNE TRGOVINE – Džon Majnrad Kejnz\n* On smatra da je profit glavna pokretačka snaga MT i njegove teorije su zasnovane na stavovima raznih vidova ravnoteže sa naglaskom na punu zaposlenost.\n* Tumači nivo MT zavisnošću nivoa zaposlenosti od investicija u zemlji i inostranstvu. Pozitivan saldo trgovinskog bilansa implicira smanjenje kamatne stope, podstiče investicionu aktivnost i veći priliv novčanih sredstava iz inostranstva, i obrnuto.\n* MT je kompromis između suprodstavljenih težnji za uspostavljanjem unutrašnje ravnoteže i pune zaposlenosti i onog obima koji tim izazvanim unutrašnjim stanjem spoljna trgovina još može da postigne.\n* Formula za ravnotežu jedne privrede: dohodak = zbiru vrednosti finalne robe za domaću potrošnju i investicija i izvoza, umanjenih za vrednošću uvoza.\n26.PORTEROVA TEORIJA KONKURENTSKE PREDNOSTI – Majkl Porter (autor teorije k.p)\n* Strategija konkurentske prednosti jeste ciljna grupa kupaca i visokokvalitetan proizvod i usluga, i podrazumeva visoku produktivnost, investicije i kontinuirane inovacije.\n* Konkurentsku prednost određuje nekoliko faktora:\no Faktori uslova proizvodnje – inputi u procesu proizvodnje i možemo ih podeliti na:\n- ljudske resurse – raspoloživa radna snaga u svom kvantitetu i kvalitetu.\n- fizičke resurse - raspoloživost obradivim zemljištem, saobraćajnica, rudnom bogadstvom.\n- resurse znanja - najvažniji ulazni resursi. U uslovima globalizacije upravljati znanjem znači upravljati neizvesnošću i rizikom. Prosperitet savremenog društva uslovljena je ulaganjem u znanje.\n- resurski kapitala – raspoloživa finansijska sredstva, kao i njihova cena.\n- infrastrukturne resurse – razvijenost saobraćajnica, postojeća komunalna infrastruktura...\no Priroda i uslovi tražnje – uslovi domaće tražnje bitno ukazuju na potencijal tražnje na međunarodnom tržištu – domaća tražnja je reprezentativna u kreiranju inostrane tražnje.\no Srodne i prateće industrijske grane – određuju korišćenje finalnog proizvoda ili su dopunjujući faktor u korišćenju domaćeg proizvoda. Delatnosti kojima preduzeće izgrađuje međunarodnu konkurentsku prednost.\no Strategija, struktura i rivalstvo preduzeća – uslovi pod kojima se u zemlji određuje način stvaranja preduzeća, način organizacionog oblikovanja preduzeća, kao i procesi upravljanja preduzećem. Strategija treba da se zasniva na inovativnim procesima, koji će održati stabilan rast i razvoj preduzeća i poboljšanje njihovih karakteristika u odnosu na konkurenciju.\no Uloga vlade – odgovarajuća poreska politika, definisanje klastera i procesa inovativnosti predstavljaju pomoć preduzećima, kao osnovnim subjektima u međunarodnoj trgovini zasnovanoj na principima izgradnje konkurentske prednosti.\no Šanse iz okruženja – treba da budu podsticajna mera u kreiranju konkurentske prednosti.\n27.KOMPARATIVNI PREGLED TEORIJE KOMPARATIVNIH I KONKURENTSKIH PREDNOSTI\n* Osnovna razlika između ove dve teorije jeste u korišćenju sredstava.\n* Teorija komparativnih prednosti počiva na principima fizičkih sredstava, zasniva se na velikim preduzećima i autarhičnom okruženju i bazira se na nižim troškovima.\n* Teorija konkurentskih prednosti počiva na znanju i kvalifikovanosti ljudskog resursa, zasniva se na zajedničkoj viziji privatnog i javnog sektora i preduzetničkom modelu nacionalnog ekonomskog rasta, i bazira se na kvalitetnijim proizvodima.\n28.POJAM I ULOGA KLASTERA\n* Klasteri predstavljaju specificiranje pojedinih delatnosti ili čitavih privrednih grana, u kojima postoje uslovi za izgradnju konkurentskih potencijala.\n* Klasteri – privredne grupacije (skupine preduzeća) iste,slične ili povezane delatnosti.\n* Uslovljeni su stepenom razvoja zemlje, nosiocem industrijskog razvoja u datoj zemlji i ulogom vlade.\n* Definišu ih Nacionalni saveti formirani na nivou vlade zemlje u čiji sastav ulaze vladini predstavnicim privrednici i intelektualni potencijal države.\n* Definišu se u onoj privrednoj grupaciji za koju se utvrdi da postoji mogućnost kreiranja „dijamantski“ stabilnog poslovnog okruženja, i pri određivanju klastera osnova je produktivnost.\n* Klasteri u konkurentskoj strategiji imaju ulogu:\n1.Pvećavanje produktivnosti – specijalizacija u jednoj delatnosti omogućava rast produktivnosti smanjivanjem određenih troškova (troškovi sirovina i repromaterijala). Povezivanje preduzeća da bi se približilo klaster grupaciji sniziće cene materijala, povećati produktivnost, sniziti troškove transporta i omogući će se ekonomski razvoj.\n2.Povećanje mogugućnosti inovacija – definisanjem klastera definišu se dugoročni pravci razvoja na nivou privrede i na taj način se usmeravaju investicije i inovacije – kroz ovo efekat jeste na strani produktivnosti.\n3.Stimulisanje i omogućavanje nove poslovne forme i širenje klastera – razvijanjem klastera i inovacijama otvara se podsticajna mogućnost za razvijanja novih industrija.\n29.INSTRUMENTI I SREDSTVA KONKURENTSKE PREDNOSTI\n* Instrumentima i sredstvima konkurentske prednosti stvaraju se ekonomski i institucionalni okviri poslovanja preduzeća u kompleksnim uslovima izazvanim procesima globalizacije.\n* Instrumenti stvaranja konkurentske prednosti su definisani u konkurentskoj strategiji i to su: inovativna konkurencija, sofisticirani potrošač, kvalitet i partnerstva između kompanija.\n* Sredstva mogu biti:\nFizički kapital : finansijski, infrastruktura i prirodna bogadstva.\nSocijalni kapital: znanje, informacija,podatak analitički kapital, institucionalni okviri i kultura.\n* Finansijski kapital – finansijska moć 1 države izražena kroz razvijenost finansijskog tržišta.\n* Infrastrukturni kapital – infrastruktura koja omogućava ekonomski prosperitet država (saobr,fabrike)\n* Prirodna bogadstva – fizički kapital koji je ograničen i nije dovoljan da bi se gradio prosperitet država\n* Kulturni kapital – stavovi i uverenja koja dominiraju jednim društvom.\n* Ljudski kapital – znanje i zdravlje, što je viši standard to je veći zdravstveni potencijal.\n* Znanje – najveći kapital danas. Ljudski intelekt nema cenu.\n* Monitornig i analiza – omugućavaju adekvatnu aktivnost i povratnu informaciju.\n* Institucionalni okviri - pravne,zakonske i dr.forme institucionalnog obrazovanja.\n* Pomeranjem sa komparativne na konkurentsku strategiju stavlja se naglasak na tržišno koncipirana preduzeća kao nosioce globalnih ekonomskih aktivnosti.\n30.FORMIRANJE I UNAPREĐENJE KOMPARATIVNIH I KONKURENTSKIH PREDNOSTI\n* Nacionalni prosperitet je moguće ostvariti ulaganjem u ljudski kapital što dovodi do povećanja produktivnosti – što podstiče razvoj inovativnosti uslovljavajući održivost i stvarajući izvozno konkurentne proizvode, a sve to vodi celokupnom privrednom rastu.\n* Ekonomski razvoj jedne države se zasniva na mikroekonomskim osnovama kreiranjem stabilnog poslovnog okruženja i izgradnji sofisticiranjih preduzeća, kao i na prosperitetnom i održivom makroekonomskom okruženju: jasna makroekonomska politika, otvorenost tržišta, privatizacija i stabilna politička situacija. Ekonomski razvoj moguć je u uslovima restruktuiranja i reformi, koji se ostvaruju putem tranzicije.\n* Konkurentnost zamenjuje komparativnu prednost i vrši se fokusiranje na sektore koji omogućavaju rast bruto nacionalnog proizvoda po stanovniku u budućnosti.\n* Nacionalna konkurentnost podrazumeva niz promena u preduzeću i na makroekonomskom nivou.\n* Produktivnost omogućava visoke zarade i visok životni standard kao i brz obrt kapitala.\n* Izvoz je bitna stavka u stvaranju nacionalne konkurenstnosti ali samo sa visokoproduktivnim proizvodima i uslugama.\n* Cilj strategije konkurentnosti podrazumeva visoku produktivnost, investicije i kontinuirane inovacije.\n* Uloga države u strategiji konkurentne prednosti je u reformi zakona i propisa i stvaranju ravnopravnih uslova za za njeno sprovođenje.\n* Novi uslovi svetske ekonomije podrazumevaju i nove uslove globalne ekonomije i međunarodne trgovine: mali broj kupaca, visoke cene, personalizacija, visoka produktivnost, kreiranje klastera, inovativnost, motivisana i visokokvalifikovana radna snaga, visoke investicije, na taj način stvaraju se okviri konkurentskih prednosti.\n* Konkurentska prednost – podrazumeva postojanje ili ostvarivanje onog stepena sposobnosti preduzeća koji se zahteva na tržištu i koji konkurencija ne može tako lako dostići, sem putem stvaranja sebi većih troškova i u dužem vremenskom periodu.\n31.INSTITUCIONALNI USLOVI ZA FORMIRANJE KLASTERA\n* Makroekonomski institucionalni okviri su u povratnoj sprezi sa mikroekonomskim razvojem.\n* Stvaranje uslova za uključivanje na međunarodno tržište omogućiće ulaganja u tehnologiju, ulaganje u istraživanje i razvoj, poboljšanje infrastrukture , informativnih tokova i jačanje intelektualnog potencijala preduzeća.\n* Preduzeća se usmeravaju u pravcu stvaranja konkurentske prednosti sofisticiranošću proizvoda ili usluga.\n* Ključni i povezivajući faktor je poslovno okruženje koje u sebi objedinjuje: kvalitet uslova, lokalnu, regionalnu i globalnutražnju, strategiju preduzeća i klastere (podsticajne industrije).\n* Uloga vlade je ta, da treba da stvori takve uslove okruženja koji će biti podsticajni u kreiranju infrastrukture koja sadrži sve navedene faktore\n* Infrastrukturu predstavlja:\no Stabilna makroekonomska i fiskalna politika\no Jasni i trajni zakoni\no Antikorupcijski i antimonopolski zakoni\no Regulatorni standardi (obkast kvalitetai zaštite životne sredine)\no Definisane podsticajne mere\no Regionalna saradnja\n32.DEFINISANJE NACIONALNE STRATEGIJE RAZVOJA\n+ Strategiju nacionalnog razvoja definišu uslovi tržišta koji su se ranije bazirali na izvoznim subvencijama, zaštiti konkurencije iz uvoza, ekonimiji obima i dr.\n+ Savremeni globalni tokovi ekonomije fokusiraju izgradnju konkurentnosti u uslovima velike mobilnosti kapitala.\n+ Efekti takve strategije ogledaju se u stvaranju konkurentne privrede što dovodi do povećanja prodkutivnosti – što uslovljava veće zarade, omogućava viši životni standard i na taj način uticaće na izgradnju prosperiteta celokupnog društva.\n+ U Srbiji je 2003 god, organizovan Samit o nacionalnoj konkurentnosti i krenulo se ka definisanju nacionalne strategije privrednog rasta i razvoja.\n+ Nacionalna strategija - predstavlja sinhronizovane aktivnosti države, preduzeća, državnih i dr. Institucija u culju stvaranja konkurentske prednosti i prilagođavanja poslovanja u uslovima globalizacije. Ona omogućava preduzećima da lakše odgovore na pitanja ŠTA, KOME I KAKO?\n+ ŠTA – proizvoditi – definisanjem klastera (privrednih grupacija) koje će imati vodeću ulogu u uključivanju u međunarodne trgovinske tokove, pomaže se i preduzećima u toj grupaciji i u srodnim grupacijama.\n+ KOME – prodati – definisanjem klastera u nacionalnoj strategiji delimično se specificirala i ciljna potrošačka grupacija. Klasteri su definisani na osnovu potreba i mogućnosti, i u njima se nalaze i odgovori na prva dva pitanja.\n+ KAKO – prodavati podrazumeva izgradnju određenih infrastrukturnih potencijala, pre svega sopstvene distributivne mreže.\n+ Definisanje nacionalne strategije podrazumeva:\n1.Restruktuiranje i reforme - N.S podrazumeva ekonomsku reformu i konstituisanje institucija, sa restruktuiranjem na nivou preduzeća u segmentu vlašništva,upravljanja i organizacije. Reforme podrazumevaju promenu finansijskog, bankarskog i tržišta kapitala.


Kristian Šustar novi je direktor razvoja Unilinea - HrTurizam\nKristian Šustar, dosadašnji član Uprave hotelijerske kompanije HUP-Zagreb d.d i predsjednik Uprave Hotela Dubrovačka rivijera d.d., od 1.7.2018. preuzeo je funkciju direktora razvoja Unilinea, najvećeg hrvatskog turoperatora. Šustar ima...\nAutor:\tGoran Rihelj\t10/07/2018\n”Očekujemo da Kristian Šustar svojim stečenim znanjem i iskustvom u domaćim i međunarodnim projektima pruži značajan doprinos i poticaj daljnjem razvoju i diverzifikaciji poslovnih procesa i aktivnosti Unilinea”, naglasio je ovom prilikom Boris Žgomba, predsjednik Uprave i suvlasnik Unilinea.\nInače, Kristian Šustar, niz godina je aktivan u radu i djelovanju turističkih zajednica na lokalnoj, županijskoj i nacionalnoj razini. U Hrvatskoj turističkoj zajednici je u dva mandata bio član Turističkog vijeća dok je od travnja 2016. na dužnosti predsjednika Nadzornog odbora Hrvatske turističke zajednice. Od prosinca 2009. do travnja 2016. godine predsjedavao je Udrugom poslodavaca u hotelijerstvu Hrvatske (UPUHH), nacionalnom udrugom hotelijera.


Za neke nije bilo krize: Stan od 900.000 KM prodat u pandemijskoj godini | BL Portal\n21. Jula 2021. 21:17\nNajskuplji stan u Federaciji BiH prometovan u 2020. godini nalazi se na području opštine Novo Sarajevo i koštao je 900.000 KM, a cijena je bila vrtoglavih 5.500 KM po kvadratnom metru.\nProsječna cijena stana na sekundarnom tržištu (stara gradnja) u Federaciji BiH iznosi 1.600 KM po kvadratu. Najveći obim prometa stanova registrovan je u Novom Sarajevu, Novom Gradu Sarajevo, Tuzli, Centru Sarajevo, Zenici i Mostaru.\nNajviše prometovane cijene stanova u Federaciji BiH su na području opština Centar Sarajevo i Stari Grad Sarajevo, s prosječnom cijenom od 2.500 KM po kvadratu.\nCijena najskuplje kuće s okućnicom u Federaciji BiH tokom 2020. godine iznosila je 500.000 KM na području opštine Stari Grad Sarajevo, ukupne površine zemljišta s objektom od 632 kvadrata.\nTokom prošle godine najskuplji poslovni prostor – lokal koštao je 9.397 KM po kvadratu u opštini Stari Grad Sarajevo, a poslovni prostor – kancelarija 6.321 KM po kvadratu, takođe, u opštini Stari Grad Sarajevo.\nNajmanje prometa u martu i aprilu\nPoređenjem broja pregleda podataka s javnog uvida u podatke Registra cijena nekretnina i ostvarenih kupoprodaja u istom vremenskom periodu došlo se do zaključka da je najmanje prometa ostvareno u periodu između marta i aprila, kao i najmanji broj pregleda.\nNakon toga počinje rasti i broj pregleda i broj kupoprodaja tokom 2020. godine. To je uzrokovano epidemiološkim mjerama i naredbama Kriznog štaba Federacije BiH usljed pandemije korona virusa, gdje ljudi nisu bili zainteresovani za kupovinu nekretnina.\nTags: cijene, FBiH, prodaja, stanovi


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Nove investicije u Luku Kotor od narednog mjeseca\nInfo Biro [ Objavila: R.B. ]\n14. 08. 2020. 10:53 >> 10:52 0\nInvesticiono razvojni fond (IRF) je u proteklom periodu značajno podržao kotorske preduzetnike, a u prilog tome govori i 72 miliona eura, koliko je do sada plasirano u ovu opštinu. U posljednje tri i po godine IRF je plasirao u kotorsku opštinu 38 miliona eura, od čega samo u ovoj godini blizu 11 miliona eura. Kako je ocijenio predsjednik Odbora direktora IRF-a Zoran Vukčević, Fond zajedno sa Opštinom pokazuje izuzetne rezulatate u dijelu podrške privredi Kotora.\nVukčević je prilikom sastanka sa predsjednikom Opštine i privrednicima iz tog grada najavio da će dobru praksu nastaviti i u narednom periodu.\n“Razgovarali smo sa kotorskim preduzetnicima u nastojanju da riješimo njihove probleme, u okviru trećeg paketa mjera Vlade, a koje se odnose na Investiciono-razvojni fond. Ističem da ćemo u saradnji sa Opštinom Kotor definisati različite modele koji će biti u funkciji onih privrednika Kotora koji su pogođeni ovom situacijom. Prije svega, mislim na turističku privredu, ali i ostale djelatnosti svakako ćemo podržati kroz naše kreditne linije i reprograme, da prebrode ovu kriznu situaciju”, kazao je Vukčević.\n"Siguran sam da ćemo uskoro govoriti o mnogo većim investicijama u Kotoru, tu prije svega mislim na proširenje kapaciteta Luke Kotor. Već smo obavili razgovor sa predstavnicima tog preduzeća I definisali strateške korake u narednom periodu. Smatram da ćemo već sljedećeg mjeseca definisati i prve kreditne linije koje će biti usmjerene ka tome da se povećaju kapaciteti ovog preduzeća za onaj period koji slijedi. To će omogućiti veći broj stranaca, veći broj gostiju i u krajnjem će rezultirati povećanjem prihoda kotorskih privrednika, i svakako već naredne godine rezultirati I bojim finansijskim efektima u odnosu na ovaj period pandemije", poručio je Vukčević.\nOn je dalje istakao da je u svrhu pomoći kotorskoj privredi održan sastanak i sa dijelom kotorskih privrednika gdje su se iskristalisali zaključci u smislu koncipiranja i pomoći IRF-a i lokalne samouprave. Riječ je o određenim kreditnim linijama koje će kotorskoj privredi pomoći da prevaziđu aktuelnu krizu.\nPredstojeću sezonu iščekuju i ostali ugostitelji iz ovog primorskog grada, među kojima i Rajko Milunović, koji je takođe prisustvovao sastanku.\n"Kao što znate, Kovid-19 pandemija napravila je štetu cijelom svijetu pa smo pokušali da nađemo neki zajednički jezik kako bismo postojeću krizu prevazišli kroz kreditne linije specijalno od IRF-a. Tom prilikom, svi smo izašli zadovoljni, budući da je IRF u saradnji sa Opštinom, iznašao rješenja koja bi mogla da pomognu i daju dobre rezultate za nas ugostitelje. Generalno, naš stav nakon sastanka je veoma pozitivan", istakao je Milunović.\nLuka Kotor Zoran Vukčević IRF Željko Aprcović


Mondo - pre: 33 min\nSastali su se u četvrtfinalu Evrolige, ali ta serija, izgleda, nije gotova. Italijanski trener Andrea Trinkijeri istakao je da smatra kako je njegov tim zaslužio plasman i da, što se njega tiče, za četvrtfinalnu seriju važi rezultat 3:1 za Bajern ! Stigla je reakcija sa druge ...\nNekadašnji reprezentativac Vladimir Štimac odigrao je maestralnu partiju za Bahčešehir, ali nije uspeo da odvede tim do pobede. Poraženi su 91:85 od Petkima u prvenstvu Turske, a srpski centar ubacio je 31 poen, Uz to je pogodio čak pet trojki iz devet pokušaja.\nŠtimac ređao trojke - pet komada za 31 poen u porazu Bahčešehira (VIDEO)\nKošarkaši Igokee igraju sutra u hali Aleksandar Nikolić protiv Crvene zvezde, a trener Dragan Bajić, optimističan je pred sutrašnji meč Trener tima iz Laktaša, istakao je da su on i njegov tim puni samopouzdanja pred dolazak u Beograd.\nMozzart Sport - pre: 3 sata\nKondicioni trener Mege Marko Sekulić priključen je stručnom štabu košarkaške reprezentacije Srbije gde će brinuti o fizičkoj pripremi, saopšteno je na sajtu kluba. Sekulić će imati izuzetno odgovoran zadatak ovog leta da nakon naporne klupske sezone najbolje srpske košarkaše pre ...\nBek Dalas Meveriksa Luka Dončić zaradio je isključenje u duelu sa Klivlend Kavalirsima zbog udaranja Kolina Sekstona. Iznerviran nečim, Slovenac je početkom treće četvrtine udario Sekstona u stomak, prilikom jednog duela, a zatim ga i odgurnuo na parket.\n'NAJMEKŠE' ISKLJUČENJE IKAD: Dončić nije verovao kako je kažnjen za nepromišljen potez! (VIDEO)\nŠek u svom stilu: Bolji sam od Džordana VIDEO\nBivši NBA košarkaš i sadašnji analitičar Šekil O'Nil našalio se u svom stilu Šek je išao ulicom i delio pice rendom prolaznicima i u toj akciji naleteo je na jednu devojčicu. Njihov razgovor bio je veoma zanimljiv i zabavan.\nOD ŠEKA SE OVO OČEKIVALO! Bolji sam od DŽORDANA!\nOd promene formata završnice ABA lige 2015, Crvena zvezda je tri puta igrala "majstorice" i u sve tri pobedila. Ove nedelje čeka je još jedna i ponovo je bez prava na grešku! Tim Dejana Radonjića je posle glatkog poraza u Laktašima stigao nazad u Pionir na drugu meč loptu za ...\nDejvis za važan trijumf Lejkersa, Dalas hita ka plej-ofu\nKošarkaši Los Anđeles Lejkersa pobedili su Finiks Sanse na svom terenu rezultatom 123:110. Pored aktuelnih šampiona, trijumfe u noći između nedelje i ponedeljka ostvarili su Dalas Meveriksi, Sakramento Kingsi, Čikago Bulsi, Nju Orleans Pelikansi i Minesota Timbervulvsi.\nMoćna partija Vučevića, Dejvis dominirao VIDEO\nKAKO BEZ NJIH DVOJICE? Glavobolja za Kokoškova - Srbija saznala LOŠE VESTI pred Olimpijske igre!\nTrener Dinamika Saša Nikitović ocenio je da ne vidi talente koji bi u perspektivi mogli da zamene plejmejkere Miloša Teodosića i Vasilija Micića u dresu reprezentacije Srbije. – Radio sam sa Nedovićem i Vasom Micićem. Spomenula se priča o Vasi Miciću kad je imao 16 godina.\nRTS - pre: 4 sata\nKošarkaš Čikaga Zek Lavin izveo je fenomenalno zakucavanje na utakmici protiv Detroita, kojim je uspeo da iznenadi čak i svog saigrača Nikolu ...\nAmerika ne prestaje da bruji o tome kome će pripasti MVP titula ove sezone, a prelepa golferka hrvatskog porekla, Pejdž Spiranac poručila je da to može biti samo Srbin Nikola Jokić Jedna od najlepših i najatraktivnijih sportistkinja sveta, golferka Pejdž Spiranac , dala svoj ...\nNAJLEPŠA I NAJZGODNIJA SPORTISKINJA SVETA OBRADOVALA SVE KOŠARKAŠKE FANOVE: Nikola Jokić je MVP!\nJučerašnjim okupljanjem zvanično su počele pripreme ženske košarkaške reprezentacije BiH za nastup na Eurobasketu, koji se narednog mjeseca održava u Španiji i Francuskoj. Tim povodom, članica naše nacionalne ekipe Melisa Brčaninović je kazala: - Nakon historijskog uspjeha, ...\nRussell Westbrook dohvatio je “sveti gral” NBA statistike\n– Ja ne ulazim u utakmicu s planom da ostvarim triple-double, no to mi definitivno daje osjećaj da sam bio aktivan, da sam radio prave stvari – zna kazati Westbrook U sezoni s najviše trostruko-dvoznamenkastih učinaka u povijesti NBA lige (134) jedan igrač ističe se posebno.\nTrofejni Hrvat stvorio malo carstvo, želi osvojiti trofej i sa svojim maslinovim uljem\nPored zasađenih 175 stabala maslina, Spahija na imanju svoje obitelji u šibenskom zaleđu ima i arheološke iskopine nastambe iz petog stoljeća Neven Spahija (58) poseban je košarkaški trener ne samo po tome što je naslov državnog prvaka osvojio u šest različitih europskih ...\nSputnik - pre: 10 sati


Hrvatska i RS zajedno grade HE Dubrovnik 2\nPrvi kilovati električne energije u mreži do kraja 2015. godine\nnaslovnica > ekonomija, arhiva, balkan 13.07.2012\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Aleksandar Džombić i prvi potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske Radimir Čaćić danas su u Banjaluci dogovorili zajednički projekt izgradnjE hidroelektrane Dubrovnik 2.\n„U cilju ostvarivanje ovog važnog hidroenergetskog projekta, osnovat ćemo zajedničku kompaniju koja će investiciju vrijednu 170 miliona eura finansirati u odnosima 50 na prema 50 posto“, rekao je Džombić.\nPlanirana snaga HE Dubrovnik 2, pojasnio je Džombić, je 300 megavata, biće locirana na području opštine Dubrovnik i snabdijevat će se vodom iz akumulacionog jezera HE Trebišnjica.\nDogovor o podjeli proizvedene električne energije, dodao je premijer RS-a, biće naknadno preciziran.\nPotpredsjednik Vlade Hrvatske Radimir Čaćić istakao je da je HE Dubrovnik 2 „jedan od najinteresantnijih evropskih projekata u oblasti proizvodnje električne energije“, te da je šteta što ranije nije realiziran, „jer je s vodom protekao i novac“.\nPrema njegovim riječima, do kraja septembra ove godine biće definisan koncept i bazični projekat , a „obzirom da su izvedbeni projekti ranije bili gotovi, radovi bi trebali početi u januaru 2013. i biti okončani tokom 2015. godine“.\nČaćić je naglasio da su za „investiranje u ovako dobar projekat zainteresirane i evropske investicione banke i mnoge komercijalne banke, te da pronalaženje investitora neće biti problem“.\nGovoreći o otvorenim pitanjima između RS-a i Hrvatske u vezi sa naplatom potraživanja oko HE Dubrovnik 1 i termoelektrane Gacko, Džombić i Čaćić su naglasili kako će se ta pitanja rješavati u hodu u interesu obiju strana, ali da ne smiju dovesti u pitanje realizaciju izgradnje HE Dubrovnik 2.


Home Press kutak Novosti\nCombis predstavio uspešne projekte prvog dana Combis konferencije\nŠibenik, 25. septembra 2014. - Regionalni sistem integrator Combis i njegovi korisnici te partneri, prvog dana konferencije predstavili su se publici kroz predavanja.\nEddie Obeng: Redizajnirajte svoje poslovanje za digitalni svet\nŠibenik, 25. septembra - Stara pravila i znanja više ne vrede, da bismo uspeli u 'novom' svetu potrebno je prestati razmišljati na 'stari' način i ponovno promisliti o budućim potezima, istaknuo je gost predavač 8. Combis konferencije.\nOtvorena 8. Combis konferencija\nŠibenik, 25. septembra - Otvorena je tradicionalna Combis konferencija, namenjena ICT zajednici Hrvatske i regije. Ove godine naglasak je stavljen na prožimanje digitalnog i fizičkog te osmišljavanje uspešnog i održivog poslovanja u vremenu brzih i konstantnih promena.\nKreiranje novog poslovanja uz pomoć ICT-a u fokusu 8. Combis konferencije\nZagreb, 18. septembar 2014. - Koje zakonitosti danas vladaju na tržištu, kako se transformiše fizičko u digitalno i digitalno u fizičko i kako osmisliti uspešno poslovanje budućnosti primenjujući ICT, u središtu su pažnje dvodnevnog okupljanja ICT eksperata.\nUz HT Grupu prva implementacija Oracle poslovnog rešenja za planiranje u regiji namenjenog maloprodaji\nZagreb, 4. septembar - Combis i HT su započeli projekat implementacije Oracle poslovnog rešenja koje omogućava brže, tačnije i efikasnijeplaniranje i budžetiranje u trgovačkom centru Pevec.\nCombis konferencija: Kreiranje nove poslovne stvarnosti u digitalnom svetu\nZagreb, 19. avgusta 2014. - Za osmo izdanje tradicionalne Combis konferencije Combis je pripremio kvalitetna know-how predavanja o iskustvima primene ICT-a u Hrvatskoj i regiji.\nPočetakPrethodna 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Sledeća Kraj


Sudska Praksa online | PARNIČNI POSTUPAK - STVARNA NADLEŽNOST VIŠEG SUDA (u prvom stepenu) - u sporovima o osporavanju ili utvrđivanju očinstva ili materinstva (Član 25. stav 1. tačka 7. Zakona o uređenju sudova) i vršenju roditeljskog prava (član 260. Porodičnog zakona)\nSTVARNA NENADLEŽNOST (Čl. 25. st. 1. tač. 7. Zakona o uređenju sudova)\nPresudom o osnovanosti zahteva o očinstvu istovremeno se odlučuje o vršenju roditeljskog prava čak i kada stranke takav zahtev nisu istakle.\nIz spisa proizilazi da je tužilac podneo tužbu protiv tužene kojom je tražio da se utvrdi da je prirodni otac mal. tuženih D.S. i N.S. rođenih od majke S.S. Tuženici su istakli protivtužbeni zahtev i predložili da sud


TUGA! Devojčica (15) preminula od korone na dan kada je trebalo da se vakciniše! Majka očajna: Užasno je kada nadživite decu\nCarna Nikolic\t 04.10.2021. 14:25h 14:29h\nPetnaestogodišnja devojčica iz Velike Britanije koja je obolela od korona virusa preminula je na dan kada je trebalo da primi vakcinu protiv ove Kovida 19, saopštila je njena porodica.\nĐorđa Halidej, iz Portsmunta preminula je u bolnici kraljica Aleksandra u prošli utorak, a četiri dana pre toga dobila je pozitivan test na korona virus.\nNjena majka, Trejsi Halidej (40) rekla je da je ona bila devojčica okružena ljubavlju sa mnogo prijatelja, talentovana kik bvokserka i muzičarka, prenosi Gardijan.\n-Bila je veoma aktivna, volela je da izlazi i da provodi vreme sa prijateljima i da provodi vreme sa braćom i sestrama, rekla je njena majka.\n-Ona je izrasla u veoma lepu mladu damu, koja je uvek želela da pomaže drugima, uvek je bila tu za sve. Ovo kida srce, jer uvek mislite da će vas vaša deca nadživeti, dodala je napomenuvši da su njena braća i sestre očajni.\nKako je očajna majka rekla, užasna stvar je kada roditelji nadžive decu i da ne može da se pomiri sa tim.\nOna je rekla da Đorđa, koja nije imala nikakve zdravstvene probleme, imala je simptome slične gripu pre nego što je uradila PCR test koji je bio pozitivan i onda se izolovala u svom domu od ostalih ukućana.\nDevojčica se mučila sa jelom u nedelju i u ponedeljak uopšte nije mogla da jede jer ju je bolelo grlo.\nLekar joj je prepisao antibiotike, ali njeno stanje se pogoršalo, pregledao ju je lekar koji je rekao da joj srce ubrzano radi i odvedena je u bolnicu.\n-Sve vreme sam bila sa njom. Pokušali su da je stave na respirator kako bi telu dali priliku da se oporavi. Otkucaji srca joj se nisu stabilizovali. Njeno srce nije izdržalo. Dali su sve od sebe, ali nisu uspeli da je spasu, rekla je njena majka.\nUŽAS! Šestogodišnja devojčica preminula nakon ujeda zmije\nOVO MEDITERANSKO OSTRVO JE KORONA ZAOBIŠLA: Na početku pandemije povukli pametne poteze, evo ga rezultat! VIDEO\nu planu i kupovina 120 novih tramvaja\nVAŽAN DAN ZA BEOGRAĐANE: GSP kupuje 100 zglobnih autobusa na gas! Vesić ima poruku i za privatne prevoznike (FOTO)


Sarajevo /Stjepan Kljujić: Pravi borci stavljeni su u drugi plan / Radio Sarajevo\nPress KS/Muhamed Fišo i Stjepan Kljujić\nSarajevo / Stjepan Kljujić: Pravi borci stavljeni su u drugi plan\n20. 03. 2017. u 17:05:00 Radiosarajevo.ba\nTagovi: Sarajevo Muharem Fišo borci Stjepan Kljujić\nSarajevo / Izgradnja trebevićke žičare: Općina Stari Grad otkrila u čemu je problem


Smrt kao marketing | Al Jazeera Balkans\nSmrt kao marketing\nVeć četvrt vijeka se u Požarevcu, jednom godišnje, priređuje skup, bizaran da teško može biti bizarniji, nazvan Grobarijada.\nVrhunac slavlja i sitnih radosti koje - kako-kome, očigledno donose smrt i posmrtni običaji, tradicija i legende - bila je grobarska torta – mrtvački kovčeg u prirodnoj veličiniTwitter/Screenshot\nJedan kafanski muzičar – zvali su ga Toza Bakšiš – prijateljima je, kažu, kad mu se približio kraj, ostavio u amanet: „Zapevajte, za mnom se ne isplati plakati!“\nZapevali su i ispratili Tozu kako je zapovedio, a za ćemane, među žice - pričalo se posle po kafanama - „zadenuli mu 100 marke, da ga ne bije maler na onaj svet“.\nI biva ovde, zaista, da se nad odrom, zapeva i zasvira neka, uglavnom setna, po želji pokojnika.\nBiva i da se zvucima posmrtnog marša isprate zaslužniji od ostali i da odjeknu plotuni kad se odaju vojne počasti.\nU Nju Orleansu tradicija su, pak, džez sahrane, kada džezeri muzikom ispune ulice kojima prolazi pogrebna povorka, podjednako slaveći i život pokojnika i podastirući note tuge zbog odlaska i rastanka. Do groblja „Bože, bliže tebi“, a posle – „Kad sveci marširaju“ ili neki regtajm klasik.\nIma i onaj ovdašnji muzičar, bivši roker u neprekidnoj komercijalnoj tranziciji, koji je napravio „Orkestar za svadbe i sahrane“. Odavno ga bije glas da godinama prepisuje i ukrug preprodaje i tuđe i svoje note, ali - ruku na srce – još nisam čuo da ga je neko angažovao u skladu sa imenom benda, zasad ga plaćaju samo za koncerte.\nE, njega bi, možda dogodine ili na neki okrugli jubilej, sve su prilike – mogao angažovati poznati pogrebnik iz Požarevca, zvučnog nadimka, kome je u karijeri zapalo da od Beograda do pod lipu u Požarevcu preveze kovčeg sa posmrtnim ostacima bivšeg predsednika SR Jugoslavije, preminulog u haškoj ćeliji.\nTaj pogrebnik čuven je i po tome što već četvrt veka, jednom godišnje, priređuje skup, bizaran da teško može biti bizarniji, a kolokvijalno i estradno nazvan u skladu s poslom kojim se bavi – Grobarijada.\nSkupi on tako par stotina kolega iz branše na žurku, da - slave svoj rad. Što bi rekli Topalovići u „Maratoncima“: „Samo je smrt siguran posao!“.\nI siguran i – unosan, posebno u požarevačkom kraju, koji zovu i vlaški, gde iz svake kuće bar neko radi „preko“, od Austrije i Nemačke do Holandije i Švajcarske. Tamo ne štede ni za svadbe ni za sahrane. Da se ženiš i udaješ – to može i češće, ali – samo jednom se mre. Pa za sve pare!\nI tako je rečeni pogrebnik, nesumnjivo i neporecivo sposoban preduzetnik i vešt u poslu, stvorio pravu malu pogrebnu – da ne kažem, grobarsku – industriju i imperiju.\nRuku na srce - i taj posao neko mora da radi. I zašto onda, kad pretekne koja desetina ’iljada evra, da se ne proslavi sa kolegama?!\nI, tako, beše slavlje, u čast sigurnog posla. Ma, kakvo slavlje! Beše to – dernek, sudeći bar po objavljenim fotografijama i video-prilozima lokalnih televizija. A beše i očit trud reportera i voditelja da ne uvrede domaćina, pažljivo birajući reči, e da im ne promakne „morbidno“, „bizarno“ ili kakav drugi epitet.\nI da reč nisu rekli, teško bi se mogao objasniti viđeni krkanluk, ispijanje spektakularnih i smrću inspirisanih prigodnih koktela, crnohumorni pokušaji duhovitosti vezanih uz običaje, tradiciju i legende koje prate odlazak sa ovog na onaj svet...\nVrhunac slavlja i sitnih radosti koje - kako-kome, očigledno donose smrt i posmrtni običaji, tradicija i legende - bila je grobarska torta – mrtvački kovčeg u prirodnoj veličini, koji su na nekom poslastičarsko-grobarskom lafetu, gurala dvojica konobara.\nA iznad torte - kao da su iskoračile iz kakvog ružičastog rijalitija - tri hostese u crnom, sa šeširićima i velom, nasmejane i nalik razdraganim crnim udovicama kojima je vremešni muž ostavio pozamašno nasleđe.\nCeremonijal majstor je predvideo da domaćin u tortu, pre nego što gostima bude servirana kao desert, zabode - glogov kolac. Kakva opskurna simbolika!\nI bi tako, zabode domaćin glogov kolac, dok su okolo sevali blicevi fotoaparata i pljušatali „selfiji“ na telefonima kolega, razdraganih članova njihovih porodica i ostalih gostiju koji su – kako se u tim prigodama kaže - „svojim prisustvom uveličali slavlje“.\n„Proguglah“ malo dotičnog organizatora Grobarijade. Vreme: mart 2006. godine.\n„Pitali su me: ’Koliko ćeš da platiš da voziš Miloševića?’. Rekao sam, evo, koliko god da treba. Jer, znate kako, to mi je odlična reklama, svetska reklama. Na kraju, naravno, ništa nisam platio“, prepričao je novinarima kako se desilo da iz Beograda u Požarevac doveze najpoznatijeg pokojnika koji je sahranjen u tom gradu.\nDakle, smrt kao marketing! A i kako drukčije i jednostavnije zaintrigirati srž mentaliteta ovdašnjih sveprisutnih skorojevića, onih koji po selima oko Požarevca od groblja prave vikend-naselje i kuće-grobnice. To su, verujem, oni koji će, gledajući taj morbidni glamur Grobarijade, reći: „E, kad umrem, ima on da me vozi – il’ niko!“\nA šta drugo i očekivati u zemlji u kojoj se sa mesta direktora groblja, u populističko-estradnim političkim kampanjama, može stići do mesta šefa države. Možda i organizator Grobarijade ima iste ambicije, ko će ga znati?\nIli je, može biti, u pravu moja koleginica koja, spontanim sarkazmom, zaključuje: „A kako je ovdje živjet’, ispadne da smrt i jeste za slavlje“.\nKonzulati za pokojnike i pogrebnike\nAl Jazeera Business - Biznis s onog svijeta


Intervju: Andrea Drenjovski, Plants AiR rezidentkinja - Novi Sad - Evropska prestonica kulture\nIntervju: Andrea Drenjovski, Plants AiR rezidentkinja\nObjavljeno 23/05/2018 u kategoriji: Vesti\nO coffee-shop kulturi u Novom Sadu, inspiraciji i književnosti…\nOvaj grad je jako živ, toliko je ljudi na ulicama, lokali po centru su svakog dana puni. Ljudi su veoma živahni, puno pričaju, i nikad se nisam osetila usamljeno.\nSubota popodne, topao vetar duva, i mi odlazimo u Owl klub da razgovaramo sa Andreom, mladom pesnikinjom, koja je došla iz Pečuja u Novi Sad na rezidenciju za pisce Fondacije „Novi Sad 2021” u okviru realizacije projekta Evropska prestonica kulture. U njenom notesu smo ostavili poruku da obavezno čita knjige Vladimira Tasića i da sluša muziku „Lune”, „La Strade” i „Boye”. Bilo nam je zadovoljstvo da se družimo. Prenosimo deo našeg bogatog razgovora.\nZa nekoliko dana se vraćaš u Pečuj i voleli bismo da nam ispričaš kakvi su tvoji utisci u vezi se rezidencijom. Da li je ovo prva rezidencija za pisce na kojoj si bila?\nDa, ovo je moja prva rezidencija i veoma sam zadovoljna celokupnom organizacijom i načinom na koji sam provodila vreme u Novom Sadu. Kada sam aplicirala za rezidenciju razmišljala sam o tome da je ovo idealna prilika koja će mi omogućiti vreme za pisanje. Studiram medicinu i radim, i malo mi vremena ostaje da pišem. Veoma me je obradovalo što sam baš ja izabrana da dođem u Novi Sad i provedem mesec dana ovde. Ovaj grad je jako živ, toliko je ljudi na ulicama, lokali po centru su svakog dana puni. Ljudi su veoma živahni, puno pričaju, i nikad se nisam osetila usamljeno. Svi su se lepo ophodili prema meni, a moje poznavanje srpskog jezika mi je svakako olakšalo boravak. Srpski jezik razumem, ali mi je problem da pričam jer nisam najsigurnija i jednom prilikom sam na samom početku rezidencije naručila kafu na engleskom jeziku i jedna jako fina devojka koja me je uslužila je želela da mi sve objasni na engleskom jeziku, ali se i ona zbunila i počela da priča na srpskom, a ja sam joj rekla da je razumem i na srpskom, iako sam to rekla na engleskom, tako da smo se obe nakon toga baš smejale. Kad razmislim da li mi je nešto nedostajalo, jedino moj omiljeni restoran u Pečuju gde pripremaju ukusnu pastu. Mislim da su ovakvi rezidencijalni programi veoma važni za pisce jer im omogućuju da upoznaju novu kulturu, da provedu određeno vreme u gradu u kom se govori na drugom jeziku i da se upoznaju sa drugim ljudima koji se bave pisanjem.\nKako izgledaju tvoji dani u Novom Sadu i šta je na tebe ostavilo najjači utisak, o kom si možda nešto i napisala?\nDani mi liče jedan na drugi, puno šetam gradom, uglavnom pored Dunava jer mi reka u Pečuju jako nedostaje, a između šetnji vreme provodim u nekim od kafića u centru grada gde svaki dan dva do tri sata pišem. Volim da pijem filter kafu i da isprobavam različite ukuse i arome, i u Novom Sadu ima baš lepih kafića. Bila sam u Akademiji, Loftu, Kafa i Kafa, a najviše mi se dopao Pogon, pogotovo mesto pored prozora gde mi je baš lepo kad sednem jer mogu da posmatram ljude koji su na ulici i da uživam u lepoj kafi i u pisanju. U stanu u kom živim imam jedan prozor sa kog imam jako lep pogled na Novi Sad i baš uživam u njemu. Što se tiče pisanja, prvo sam zapisivala kratke beleške, nešto poput dnevnika, a u poslednjih dve nedelje na osnovu njih počela sam da pišem pesme. Ono što mi je privuklo najveću pažnju jeste da ljudi u Novom Sadu puno vremena provode u kafićima i radim danom, a i vikendom, i da ispijanje kafe traje baš dugo kod vas. U Pečuju su kafići tako puni jedino kad je u toku neki festival i eventualno vikendom, a ostalim danima ljudi uglavnom vreme provode kod kuće. To me je baš iznenadilo, i sviđa mi se, tako da sam o kafe kulturi u Novom Sadu počela i da pišem. Takođe, vi mnogo trubite u saobraćaju, stalno se čuju sirene, i volela bih da taj „jezik sirena” uključim u svoju poeziju.\nStudiraš medicinu, počela si da radiš, voliš književnost, pozorište, pišeš poeziju. Možeš li nam objasniti kako ti vidiš tu vezu između medicine i poezije?\nVolim da čitam i književnost me je od početka školovanja interesovala. Pišem poeziju od srednje škole, ali mnogo više čitam prozu. Pored književnosti volim biologiju i kada je trebalo da se odlučim čime ću se u životu baviti izabrala sam da upišem medicinu i da učim da budem lekar dijagnostičar. Ono što me najviše povezuje sa književnošću dok se bavim medicinom jesu osećanja drugih ljudi, njihovi emotivni lomovi, način na koji se nose za činjenicama koje se tiču njihovog zdravlja, a i zdravlja njihovih najbližih. Pitali ste me da li mi možda posmatranje organa drugih ljudi daje inspiraciju da pišem, ono što vidim uz pomoć ultrazvuka. Možda, nije isključeno, ali me razgovor koji vodim sa pacijentima najviše zanima. Pokušala sam da pišem poeziju po uzoru na anatomiju, kao jedan vid anatomskog pisanja, služeći se medicinskom terminologijom i to mi je bio baš velik izazov. Volela bih da ponovo pokušam da pišem na taj način, možda će mi sad biti lakše da se u toj specifičnoj formi izrazim.\nŠta je glavna tema tvojih dosadašnjih pesama, koje motive bi izdvojila kao centralne?\nPre nego što sam došla u Novi Sad, počela sam da radim na jednoj novoj temi. U pitanju je duži ciklus pesama posvećenih ratovima na Balkanu sa akcentom na traumu, psihička i emotivna oštećenja koja su nastala kao posledice rata. Rođena sam 1992. godine u Subotici i te godine je moj otac dobio vojni poziv. Od njega su stizala pisma, uglavnom posle njegovih iznenadnih poseta. Ja se tog perioda naravno ne sećam, ali o njemu pišem na osnovu sećanja mojih roditelja, porodičnih prijatelja i drugih ljudi koji ta iskustva pamte. Takođe, interesuje me kako mladi ljudi koji su kao i ja odrastali za vreme rata percipiraju te događaje i da li su oni možda indirektno ostavili na njih emotivne ožiljke. O ratu sam saznala čitajući knjige Zoltána Danyia i Rolanda Orcsika. Kad sam završila zabavište počelo je bombardovanje Srbije, i tada sam živela u Bačkoj Topoli gde i dalje žive moji roditelji. Tog perioda se sećam, naravno iz dečije perspektive. Moj boravak u Novom Sadu se poklopio sa godišnjicom obeležavanja bombardovanja Novog Sada i saznala sam mnogo toga što verujem da će mi koristiti u dajem pisanju.\nKakva su tvoja zapažanja kad uporediš književnu, i uopšte kulturnu scenu Novog Sada i Pečuja?\nU Novom Sadu ima baš dosta književnih događaja, mnogo više nego u Pečuju. Veoma mi se dopada prostor i koncept knjižare Bulevar-Books jer ja taj prostor doživljavam kao kuću za pisce u Novom Sadu, a mi tako nešto u Pečuju nemamo. Mladi koji pišu u Mađarskoj uglavnom žive u Budimpešti i tamo je književna scena jako aktivna, a naročito je u poslednje vreme aktuelna slem poezija. Nekad se desi da u toku jednom meseca bude više od pet večeri posvećenih slem poeziji i pesnici koji se interesuju za takvu vrstu poezije često gostuju u Pečuju. U Pečuju se pre dve, a možda i tri godine, organizovao Književni disko. To su bile književne večeri koje nisu imale klasičnu formu, već je nakon razgovora sa dva, a nekad i tri pisca, bila svirka alternativnog benda i uvek je bilo baš dobro. U Pečuju se objavljuje Jelenkor, jedan od najznačajnijih književnih magazina u zemlji, i ponosni smo na njega. Rezidencijalni program koji u Pečuju postoji od 2007. godine je veoma je važan za naš grad i zaista je divno kad imate priliku da ugostite pisce iz celog sveta i čujete njihovo mišljenje i njihovu poeziju ili prozu. Volela bih da Novi Sad kroz projekat Evropske prestonice kulture što više razvije rezidencijalni program jer je to od velikog značaja za kulturnu scenu grada. U Mađarskoj postoji Fejsbuk i Instagram stranica InstaVers, na kojoj se redovno objavljuju fotografije na kojima se nalazi neki stih ili odlomak iz neke knjige propraćen lepim dekorom i ta stranica je veoma popularna i kod mlađe i kod starije publike.\nŠto se tiče novosadskih pozorišta, mislim da su baš dobra. Prošle nedelje sam tri puta bila u pozorištu i posebno mi se dopala predstava „Jami Distrikt” Kokana Mladenovića. Imam utisak da je u Mađarskoj nacionalni teatar dosta konzervativan, dok je alternativna scena veoma jaka i uspešna. Problem je što su karte za te predstave dosta skupe, duplo skuplje nego kod vas, tako da je to osnovni problem zašto ne idemo češće u pozorište iako alternativne trupe često gostuju u Pečuju.\nDa li si ostvarila kontakt sa nekim iz Novog Sada ko bi objavio tvoju poeziju i da li si do sada čitala neku knjigu novosadskog pisca?\nNakon nekoliko dana provedenih u Novom Sadu stigla mi je poruka na Instagramu, što me je baš iznenadilo i nasmejalo, od jedne devojke koja radi za časopis Híd. Upoznali smo se i rekli su mi da su voljni da objave nekoliko mojih pesama. Baš mi je drago i to me je još više podstaklo da pišem i da se angažujem oko objavljivanja poezije u časopisima kako bih mogla da (nadam se uskoro) objavim i svoju prvu knjigu. Što se tiče novosadskih pisaca, do sada nisam ništa čitala, ali sam napravila spisak na osnovu preporuka ljudi sa kojima sam razgovarala tokom ovih mesec dana, tako da imam još dva dana da kupim knjige i da krenem da čitam. Jedva čekam.\nAutori intervjua: Sanja Pavlović, Duško Balenović i Marija Torbica


PUCALI NA POZNATOG SPORTISTU U ODŽACIMA: Napadači zapucali na ulici punoj, 47\nFoto: Nemanja Pančić, Zorana Jevtić, Privatna Arhiva\nPripadnik obezbeđenja o ranjavanju biznismena\n08.09.2017. 10:18h 08.09.2017. 10:25h\nZdravković je, podsetimo, osumnjičen da je pucao u biznismena, dok se Maja Adrovac sumnjiči da mu je pomagala tako što mu je nabavila municiju\nBEOGRAD - Boban Mančić, koji je 14. novembra 2014, u vreme kada je u Ulici Andre Nikolića biznismen ranjen, bio član obezbeđenja Milana Beka, izjavio je juče u sudnici Višeg suda u Beogradu da ne prepoznaje bivšeg pripadnika „zemunskog klana“ Aleksandra Zdravkovića kao napadača.\nZdravković je, podsetimo, osumnjičen da je pucao u biznismena, dok se Maja Adrovac sumnjiči da mu je pomagala tako što mu je nabavila municiju.\n- Ne prepoznajem ih. Čovek čiju sam siluetu video kad sam istrčao iz dvorišta imao je duks i kapuljaču na glavi. Ne mogu da se setim njegove konstitucije niti drugih detalja. Probao sam da se prisetim, ne želim nikoga da štitim niti pokrivam, svako treba da odgovara za svoja dela - rekao je juče pred sudom Mančić i objasnio da se čovek kog je video kako drži pištolj u ruci kretao oštrim, vojničkim koracima unapred.\n- Osetio sam strah. Sve što znam, rekao sam vam. Ako medicina ima mogućnost da moje sećanje vrati, pristajem i na to. Ja jednostavno ničega više ne mogu da se setim - rekao je on.\nPoslao opravdanje sudu\nMILAN BEKO NIJE DOŠAO\nNa jučerašnjem suđenju trebalo je da bude saslušan i Milan Beko, ali se on nije pojavio. Sudu je dostavio dopis da iz opravdanih razloga ne može da dođe, ali da će sigurno doći da svedoči 26. septembra. Optužena Maja Adrovac došla je u pratnji advokata, sa slobode, dok je Zdravković uz jake mere obezbeđenja prebačen iz Centralnog zatvora u sud.\nAutor: Foto: Nemanja Pančić, Foto: Zorana Jevtić, Foto: Privatna arhiva\nBoban MančićMilan BekoAleksandar ZdravkovićMaja Adrovacpokušaj ubistvasuđenje\nPUCALI NA POZNATOG SPORTISTU U ODŽACIMA: Napadači zapucali na ulici punoj, ljudi i žena sa decom! 47


ZAHUKTAVA SE: EU "pozvala" ambasadora iz Moskve | Mondo Portal\nEU povukla ambasadora iz Moskve zbog Skripalja\n16. jul, 19:50\nZAHUKTAVA SE: EU "pozvala" ambasadora iz Moskve 14 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n23.03.2018. / 11:08 12:22\nIzvor MONDO/Agencije 23.03.2018. / 11:08 12:22\nDiplomatski rat Rusije i Zapada se razbuktava. EU je jutros povukla ambasadora u Moskvi i naložila mu da se vrati u Brisel "radi konsultacija".\n"Konsultacije" se tiču napada nervnim gasom na bivšeg ruskog špijuna i veleizdajnika Sergeja Skripalja u Velikoj Britaniji.\nLideri EU su na samitu u Briselu pružili potpunu podršku Britaniji, koja optužuje Moskvu za napad, i odlučili da preduzmu ovu "meru" protiv Moskve, prenela je agencija AP.\nHolandski premijer Mark Rute rekao je da je ambasador "pozvan da se vrati radi konsultacija u Brisel", naglasivši da je reč o "meri" nikako "sankciji" i da ambasador nije povučen iz ruske prestonice.\n"MOSKVA ŽALI ZBOG ODLUKE"\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je danas da Moskva "žali" zbog odluke EU da povuče svog ambasadora iz Rusije Markusa Ederera radi konsultacija.\n"Svakako nam je žao,..i da se takve odluke i procene donose",rekao je Peskov i dodao, kako prenosi Tass, da se Moskva ne slaže sa takvom odlukom i ponovio da "Rusija apsolutno i nedvosmisleno" nije povezana sa slučajem Skripalj.\nRusija nije dobila informacije o incidentu od Velike Britanije i ne zna koje podatke London navodi kada sa evropskim kolegama diskutuje o toj temi, dodao je Peskov.\nBritanske vlasti optužile su Rusiju za trovanje, što je Moskva odbacila kao neosnovano i bez dokaza.\nZbog toga su zemlje međusobno proterale po 23 diplomata, a Moskva je naložila zatvaranje Britanskog (kulturnog) centra u Rusiji.\nEU Rusija špijunaža\n23.03.2018. / 18:36\n@ Antiputko : Idi u SAD kod one budale Trampa , pa tuguj !\nmaske se skidaju\n23.03.2018. / 17:06\nPolako se razotkriva igra,i namere upropastiti SP2018,a dalje nesmem ni pomisliti jasno je da nova svetska kriza počinje?pitam se kome je to u interesu?\nPutko Car Rusije\n23.03.2018. / 16:24\nAntiputku,,,,, ne sekiraj se ti za Ruski narod molim te zavrnuce Putko gas kada on odluci osetice to i ruski narod ali ce i podrzati kao sto ga je podrzao na izborima jer je to drugi mentalitet ljudi i druga vera koja se ne prodaje za veceru ali bogami osetice i tvoji zapadni prijatelji mozda i vise od rusa ako Putko zategne rucnu pitaj nemce francuze madjare bugare rumune grke i ostale jesuli za to da Putko povuce rucnu i zavrne cesmu a da pitaj i ukrajince a vas ce mrznja da pojede kao hrdja gvozdje uvek problem ima onaj ko mrzi a ne onaj koga mrzite


POLICIJA MISLILA DA JE NLO! "Pali" šverceri sa 80 kilograma rezanog duvana - Informer\nŠverceri rezanog duvana u doba pandemije korona virusa "pali" su sa 80 kg robe, koju su pokušali da prokrijumčare uz pomoć nepoznate letelice, za koju se najpre pomislilo da je NLO.\nPripadnici policije Vukovarsko-sremske županije su, naime, tokom nadzora sprovođenja mera zabrane napuštanja prebivališta, uočili i pratili kruženje nepoznate letelice u vazduhu nad Gradištem.\nIstovremeno, praćen je i jedan "mercedes", a nakon zaustavljanja i hapšenja 45-godišnjeg vozača je pronađeno osam PVC vreća duvana ukupne težine 79,25 kg.\nIstraga je potom utvrdila se 45-godišnji vozač “mercedesa” 28. marta oko 18 sati dovezao u industrijsku zonu u Gradištu i smestio u prtljažnik automobila spomenutu količinu duvana, preneo je zagbački Jutarji list.\nA duvan je u industrijsku zonu dospeo tako što je po prethodnom dogovoru ispušten iz nepoznate letelice u određeno vreme i na određeno mesto.\nInformer.rs/24sata.hr | Ponedeljak, 30. 03. 2020.\nInformer.rs/Index.hr | Nedelja, 29. 03. 2020.\nPolicija Hrvatska Sisak NLO duvan šverc


source.ba | Doktor Stevanović pisao Vladi KS: Kako organizirati zdravstvo u borbi s koronavirusom\nPrim.dr. Dragan Stevanović koji se stavio na raspolaganje Općoj bolnici "Prim.dr. Abdulah Nakaš" u vremenu borbe protiv koronavirusa, uputio je otvoreno pismo premijeru Vlade KS, ministru zdravstva KS i predsjednici Kriznog štaba KS u kojem navodi šta je potrebno uraditi u cilju što efikasnije borbe i savladavanja krize izazvane koronavirusom.\nKS - U protekla 24 sata nijedna testirana osoba nije pozitivna na koronavirus\nFirme Ataco i Atlantic najviše uplatile na donatorski račun Kantona Sarajevo\nU Kantonu Sarajevo jedan novi potvrđeni slučaj infekcije koronavirusom, 5.492 osobe na evidenciji za Službe zapošljavanja zbog krize\n"Pošto nemam drugih službenih načina da vam predložim neke mjere, na osnovu dosadašnjih vlastitih saznanja i iskustava i na osnovu razgovora sa mnogim kolegama, dozvolite mi da vam predložim donošenje nekoliko hitnih mjera za bolju organizaciju zdravstvene službe u Kantonu Sarajevo.\nNedonesena odluka, koja se duže vrijeme primjenjuje u Kantonu Sarajevo o urgentnom prijemu bolesnika ponedeljkom i petkom u Općoj bolnici, a ostalim danima u UKCS, MORA se odmah staviti van snage.\nNaime u kriznoj zdravstvenoj situaciji, kada se primaju liječe i zbrinjavaju samo neodložna (hitna) stanja, obje bolničke ustanove MORAJU svaki dan zbrinjavati takva stanja na svom nivou u skladu sa svojim mogućnostima. Takvim rješenjem se smanjuju nepotrebne gužve pred urgentnim centrima bolnica, smanjuje se šetanje bolesnika od bolnice do bolnice i time i potencijalno širenje virusne infekcije među korisnicima zdravstvenih usluga.\nTrijaža bolesnika koji se upućuju u bolnice vrši se u PZZ ( Domovi zdravlja i HMP). Trijažu vrši najiskusniji ljekar u ustanovi koji je u smjeni a ne ljekari početnici.\nOsoblje trijažnih centara u Primarnoj zdravstvenoj zaštiti moraju imati punu zaštitnu opremu. Trijažer koji upućuje pacijente na bolnički tretman mora imati pisanu odluku ministra koju vrstu bolesnika prima određena bolnička ustanova.\nTrijažeri moraju izvršiti epidemiološko anketiranje i pregled pacijenta po anketnom upitniku i isti popuniti te uz izdavanje uputnice klasificirati pacijente na:\nA) VISOKO SUMNJIV ILI VISOKO RIZIČAN ZA CORONA 19 INFEKCIJU\nB) MOGUĆA CORONA 19 INFEKCIJA\nC) MALA VJEROVATNOĆA CORONA 19 INFEKCIJE\nI uz uputnicu moraju naznačiti tu klasifikaciju.\nPrema sadašnjim naredbama Kriznog štaba Bolnice bi prihvatale pacijente po sljedećim kriterijumima:\na) Sve bolesnike koji su jasan tercijarni nivo – akutni koronarni sindrom, kardiohirurgija, vaskularna hirurgija, neurohirurgija, hematologija, onkologija, hemodijalizni pacijenti, torakohirurški pacijenti, politrauma i drugi pacijenti tercijarnog i sekundarnog B nivoa bez obzira na klasifikaciju Corona infekcijom.\nb) Sve ostale bolesnike visoko sumnjive na Corona 19 infekciju sem ginekoloških pacijentica i djece.\nd) Djecu i ginekološke pacijentice koje imaju malu vjerovatnoću Corona 19. infekcije.\na) djecu i ginekološke pacijentice sa visokom ili mogućom Corona 19 infekcijom\nb) sve ostale pacijente sekundarnog nivoa bolničke zaštite koji su sa malom vjerovatnoćom Corona 19 infekcije.\nTestiranje na Corona 19 u Kantonu Sarajevo obavljajte na tri nivoa.\na) U nekoj privatnoj laboratoriji ( ili više njih) po odluci ministra po nalogu epidemiološke službe za sprječavanje širenja lanca epidemije kao i na prijedlog glavnih trijažera primarne zdravstvene zaštite uz konsultaciju epidemiologa kada nisu sigurni u koju grupu rizika stavljaju pacijenta prije uputa u bolnicu.\nb) U Općoj bolnici, prema kriterijumima WHO za pacijente koji su upućeni na pregled ili prijem u bolnicu ( može se za potrebe OBS angažovati i dodatna privatna alaboratorija )\nc) U UKCS ,prema kriterijumima WHO, za bolesnike koji su tamo upućeni na liječenje, za bolesnike iz drugih kantona koji nisu u mogućnosti testirati i za bolesnike koji zahtijevaju retestiranja.\nZadužite ZZO Kantona ( ako to već nije učinjeno) da elektronski recepti za lijekove hroničnim bolesnicima u ugovornim apotekama vrijede sve do savladavanja krize kako pacijenti nepotrebno ne bi opterećivali zdravstveni sistem zbog preuzimanja lijekova. Donesite odluku ( ako već nije donesena) da se snadbijevanje javnog zdravstvenog sektora i ovlaštenih laboratorija za testiranje svim potrebnim medicinskim sredstvima vrši preko kriznog štaba (može ovlaštena veledrogerija uz saglasnost kriznog štaba i raspored iz kriznog štaba po vrsti i količini). Ovo podrazumijeva i skraćene procedure nabavke.\nOdredite bar jednu privatnu bolnicu u Kantonu ( ja znam bar dva prostora koji mogu biti rezervna bolnica Kantona a vjerovatno ih ima i više), mobilišite je i fizički zaštitite radi sprečavanja unosa Corona 19 infekcije i čuvajte je za “čistu” bolnicu u slučaju incidentne infekcije čistih strana u postojećim javnim bolnicama, kako bi mogli pružati nezaraženim bolesnicima sigurniju neodložnu medicinsku pomoć.\nTe bolnice već sada opremite opremom i potrebnim medicinskim sredstvima a odredite iz rezerve koja nije angažovana u javnom sektoru i medicinske timove. Ti medicinski timovi moraju biti u samoizolaciji radi čuvanja od potencijalne infekcije.\nZadužite Ljekarsku komoru Kantona Sarajevo da od penzionisanih ljekara, ljekara iz privatnog sektora i nezaposlenih ljekara svih specijalnosti formirna telefonske timove za konsultacije sa pacijetnima po pozivu radi savjetovanja. Obezbijedite im preko operatera besplatne telefone. Time će se smanjiti nepotrebni telefonski pritisak na ustanove javnog sektora za konsultacije koje nisu direkto u vezi sa Corona 19 infekcijom.\nDuboko svjestan činjenice da niti jedan zdravstveni sistem nije spremno dočekao ovu zdravstvenu krizu, pa ni naš, da se ne mogu u svakodnevnim događanjima predvidjeti sve situacije i mogućnosti, da zdravstvene vlasti u našem Kantonu ulažu nadljudske napore da drže situaciju pod kontrolom, molim vas sve da ove moje prijedloge ili opaske shvatite krajnje dobronamjerno i kolegijalno sa željom da se iskoriste svi resursi sa najmanje gubitaka u ljudskim životima.\nStojim vam u svakom momentu na raspolaganju", navodi se u pismu prim.dr. Dragana Stevanovića.


Optimizacija potrebne programske memorije kod automatski generiranih testova za Autosar RTE | Faculty of Electrical Engineering, Computer Science and Information Technology Osijek\nVlašiček, K. (2020). Optimizacija potrebne programske memorije kod automatski generiranih testova za Autosar RTE (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:200:771113\nVlašiček, Kristijan. "Optimizacija potrebne programske memorije kod automatski generiranih testova za Autosar RTE." Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Electrical Engineering, Computer Science and Information Technology Osijek, 2020. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:200:771113\nVlašiček, K. (2020). 'Optimizacija potrebne programske memorije kod automatski generiranih testova za Autosar RTE', Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Electrical Engineering, Computer Science and Information Technology Osijek, accessed 02 July 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:200:771113\nVlašiček K. Optimizacija potrebne programske memorije kod automatski generiranih testova za Autosar RTE [Master's thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Electrical Engineering, Computer Science and Information Technology Osijek; 2020 [cited 2022 July 02] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:200:771113\nK. Vlašiček, "Optimizacija potrebne programske memorije kod automatski generiranih testova za Autosar RTE", Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Electrical Engineering, Computer Science and Information Technology Osijek, Osijek, 2020. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:200:771113\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:200:771113\nTitle Optimizacija potrebne programske memorije kod automatski generiranih testova za Autosar RTE\nTitle (english) Program memory optimization for automatically generated tests for Autosar RTE\nCreated on 2020-11-20 07:18:14


VELIKA BRITANIJA POSLALA EVROPSKOJ UNIJI PRIJEDLOGE O BREXITU | Hayat.ba\nVelika Britanija poslala Evropskoj uniji prijedloge o Brexitu Vlada Velike Britanije objavila je da je poslala pismene prijedloge Evropskoj uniji o tome kako preraditi odbijeni sporazum o Brexitu. Vlada je u četvrtak saopštila da je poslala “povjerljive tehnički ‘non-papers’ koji odražava ideje koje je Velika Britanija iznijela”. Non-papers je neslužbeni diplomatski dokument koji je namijenjen […]\nVlada Velike Britanije objavila je da je poslala pismene prijedloge Evropskoj uniji o tome kako preraditi odbijeni sporazum o Brexitu.\nVlada je u četvrtak saopštila da je poslala “povjerljive tehnički ‘non-papers’ koji odražava ideje koje je Velika Britanija iznijela”. Non-papers je neslužbeni diplomatski dokument koji je namijenjen raspravi, a ne zvanični prijedlog.\nIako britanski premijer Boris Johnson insistira na tome da Velika Britanija naporno radi na postizanju sporazuma, EU kaže da još uvijek čeka konkretne ideje, prenosi Anadolu Agency (AA).\nSaopštenje britanske Vlade uslijedilo je nakon što je finski premijer izjavio da će Velika Britanija morati da dostavi svoje prijedloge do kraja septembra ili je “sve gotovo”.\nVelika Britanija je odgovorila da neće ispuniti “vještački rok”, ali da će podnijeti formalne zahtjeve kada bude spremna.\nRok za izlazak Velike Britanije iz Evropske unije je 31. oktobar.


Garmin Fenix 3 HR sivi | HAK Shop\nGarmin Fenix 3 HR srebrni\nGarmin Fenix 3 HR srebrniŠifra artikla: WGAR4453-BlackFr\nCijena za članove: 2.099,00 HRK~276,91 EUR 2.399,00 HRK~316,49 EUR\nGPS sportski sat dizajniran za zahtjevne sportaše i avanturiste na otvorenom,brojne funkcije za multisport treniranje, terensko trčanje i navigaciju\nGarmin Fenix 3 beskompromisni je GPS sportski sat dizajniran za zahtjevne sportaše i avanturiste na otvorenom. Zahvaljujući tehnologiji mjerenja pulsa na zapešću Elevate™ ovaj moćan sat spreman je za akciju i natjecanje u svakom trenutku. Sat je opremljen brojnim funkcijama za multisport treniranje, terensko trčanje i navigaciju. On je spoj izdržljivog atletskog dizajna, kvalitetnih materijala i pametnih funkcija. Platforma Connect IQTM omogućuje prilagođavanje izgleda sata i podatkovnih polja te preuzimanje widgeta i aplikacija.\nEXO™ antena od nehrđajućeg čelika s prijemnikom signala GPS i GLONASS sustava. Elevate™ tehnologija mjerenja pulsa na zapešću. fēnix 3 HR sa snažnim safirnim staklom i 1,2-inčnim zaslonom u boji čitljivim na sunčevoj svjetlosti. Funkcije za fitness treniranje poput napredne dinamike trčanja, duljine koraka, omjera vertikalne oscilacije, maksimalne vrijednosti VO2, savjetnika za oporavak i još mnogo toga. Funkcije navigacije na otvorenom kao što su 3-osni kompas, visinomjer i barometar te TracBack ® funkcija. Pametne obavijesti i preuzimanje podatkovnih polja, izgleda sata i aplikacija iz trgovine Connect IQ™.\nViše o proizvodu https://buy.garmin.com/en-US/US/p/545480#overview\nSivi fēnix 3 HR srebrni\nCrni gumeni remen


Delez Srbija donirala UNICEF-u sredstva za modernizaciju i opremanje neonatalnih jedinica u Srbiji – Plodna Zemlja\n„Uvek smo veoma ponosni i srećni kada smo kao kompanija u prilici da pružimo podršku lokalnoj zajednici u kojoj živimo i radimo. Neonatalne jedinice su izuzetno važan segment zdravstvenog sistema i zato je donacija namenjena njihovoj modernizaciji temelj zdravijeg i lepšeg odrastanja budućih generacija i dece iz Kragujevca, Vojvodine, kao i ostalih krajeva Srbije. Pandemija virusa i poslednje dve godine pokazale su nam koliko je važna solidarnost sa onima kojima je potrebna podrška, ali i da jedino odgovornim pristupom i udruživanjem možemo pokrenuti značajne inicijative i učiniti naše okruženje boljim mestom za život“, rekao je Jan-Vilem Dokhejr, generalni direktor kompanje Delez Srbija.\nSaradnja trgovinskog lanca Delez Srbija i UNICEF-a započeta je prošle godine kada je pokrenuta kampanja „Račun zaokruži, život produži“ u okviru koje kupci zaokruživanjem računa u Maxi, Mega Maxi, Tempo i Shop & Go\nprodavnicama svakodnevno pružaju podršku prikupljanju sredstva za opremanje i modernizaciju neonatalne službe u Srbiji.\n„Podrška kompanije Delez Srbija je izuzetno važna za UNICEF Srbija, jer predstavlja odraz istinskog poverenja između dva partnera i zajedničku viziju kako da se podrže najosetljiviji članovi našeg društva, a to su svakako prevremeno rođene bebe. Ovom donacijom značajno ćemo unaprediti stepen opremljenosti neonatalne službe u Srbiji i omogućiti da deci u Srbiji, bez obzira na mesto stanovanja, budu dostupni najbolji uslovi za lečenje tj. njihov opstanak i razvoj. Pored najsavremenije opreme u koju spada i transportno vozilo i drugi medicinski aparti koje ćemo nabaviti zahvaljujući vrednoj donaciji kompanije Delez Srbija, za svu decu jednako je važno da uvek, a posebno u situacijama njihove najveće osetljivosti, kao što su prevremeno rođenje i bolest, osiguramo da kontakt sa majkom tj. roditeljima bude stalan jer je ključan za stimulaciju razvoja deteta, a time i njihovo brže i uspešnije ozdravljenje. Zato u okviru donacije nastojimo da modernizacijom intenzivnih nega ojačamo kapacitete i institucija i profesionalaca za primenu najviših standarda u neonatologiji koji uključuju i principe porodično orijentisane razvojne nege“, izjavila je Deyana Kostadinova, direktorka UNICEF-a u Srbiji.\nTagoviCentar za neonatologiju u Kragujevcu Delez Srbija Donacija Institut za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine Novorođenčad UNICEF


Ko na vrhu sveta | Beograd Noću\nStefan Braun, vesti • 05. Februar 2014.\nKo na vrhu sveta.\nI ove nedelje beogradnocu.com vam otkriva šta će se sve dešavati na najpopularnijem devetom spratu u prestonici. Naime, pored uvek vrele atmosfere, najlepših i najraspoloženijih devojaka, prave senzacije do jutra, u klubu Mr. Stefan Braun očekuje vas i neverovatno interesantan repertoar, koji je već provereni sastojak recepta ekstremno dobrog provoda.\nSreda 5. februar rezervisana je za Special night - promo žurke i fantastičnog DJ Marka, koji vas svojim setovima uverava da je magija za miks-pultom moguća. Numerama koje DJ Marko vrti bićete potpuno inspirisani da se prepustite svim čarima ritma i uživati uz ples na šankovima.\nSamo dan kasnije, u četvrtak 6. febrauara u klubu Mr. Stefan Braun samo za vas muziku će vrteti Gru i DJ Playa. Ovi momci su već provereni duo kada su u pitanju najbolje gradske RnB & Hip Hop žurke. Uz najbolje melodije pripremite se na pravo ludilo do ranih jutarnjih časova.\nPetak 7. februar biće upamćen po New Club Sound-u kada je vaš provod poveren dobro poznatim imenima - DJ Bolla i DJ Vlada. Nakon pravog haosa koji vas očekuje u petak u Braunu, spremite se za subotu uz Commercial House i DJ Vladu i DJ Petra. Nedelja je uvek dobra za živu svirku, pa vam je klub Mr. Stefan Braun pripremio najbolju u gradu, uz Full House Band. Sjajnom provodu doprineće i DJ Marko.\nRezervacije možete izvršiti potpuno besplatno na vrlo jednostavan način, putem vašeg omiljenog vodiča kroz noćni život prestonice – beogradnocu.com, odnosno putem našeg korisničkog Call Centra 063 33 33 44 ili Online. Ovaj način rezervisanja važi za sva dešavanja u klubu Mr. Stefan Braun za koje ćete naravno prvi saznati, ukoliko nas budete redovno pratili.


Kompanija Delez Srbija počeće sledeće nedelje da naplaćuje plastične kese u jednom od svojih prodajnih formata – prodavnicama Shop&Go. Kako se navodi na internet stranici Shop&Go, naplata plastičnih kesa počeće od 16. aprila po ceni od dva dinara.\n“Na ovaj način želimo da smanjimo upotrebu plastičnih kesa koje zagađuju našu životnu sredinu, i da naš komšiluk učinimo čistijim i lepšim”, navodi se u obaveštenju potrošačima.\n"Kao lider na ovom tržištu itekako smo spremni da pokrenemo inicijativu i zajedno sa našim kupcima damo doprinos očuvanju životne sredine u Srbiji. Postoje različiti modaliteti, jedan od najefikasniji je uvođenje naplate plastičnih kesa. Prema dosasašnjim iskustvima, sa drugim tržištima, ovaj model je dao najbolje rezultate, smanjuje potrošnju plastičnih kesa i do 80 odsto. Posebno želim da naglasim da će jedna ovakva mera biti efikasna i dati najbolje rezultate za zaštitu životne sredine, ako svi budemo stali iza jedne takve inicijative, kad kažem svi, mislim i na kompanije, i na potrošače, i na medije, ali i na državne institucije", izjavio je ranije za B92.net menadžer korporativnih komunikacija Delez Srbija Nikola Papak.


MojTrg.rs - Oglas Stan u Senti preko Roda( Merkator) ! zamena Prodaje se, Subotica, NEKRETNINE, Stanovi, Stan u Senti preko Roda( Merkator) ! zamena, 760483 Broj soba: 3,5, Adresa: senta, Površina: 80\nProdaje se od: Robi 06 mart 14:31 Izbrišite, promenite ili obnovite Vaš oglas\nProdaje se stan u senti preko Roda (Merkator) u Uzom centru ,80m2 3 soba i Kupatilo (sanitarna),svugde ima plocica potpuno sreden,ima telefon,klima,cab tv,gradsko centralno grejanje,g.kanalizacija,struja ,voda...moze se koristiti kao kancelarija jer ulaz direktno od ulica ima !!! ima jos posebnom ulaz u dvoriste tamo jos ima jedna mala kucica sto se pripada uz ovom stanu !!!!!! Moze zamena za kucu (uracunam) u senti !!!


Obaveštenje o kolačićima – Palazzo Gamba Luxury Apartments, zvanični veb sajt | Apart-hoteli u Firenci\nOvo Obaveštenje o kolačićima se odnosi na veb sajt www.palazzogambaflorence.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Palazzo Gamba Luxury Apartments i opisuje način na koji koristimo lične podatke prikupljene putem kolačića i ostalih tehnika, uključujući i piksele (u daljem tekstu "kolačići") na našem veb sajtu www.palazzogambaflorence.com (u daljem tekstu "veb sajt").\nUkoliko želite da ne dozvolite upotrebu kolačića opisanih u ovom odeljku, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima pretraživača), kontaktirajte objekat na info@palazzogambaflorence.com .\nUkoliko imate pitanja ili nedoumica u vezi sa obradom vaših ličnih podataka ili ako želite da ostvarite bilo koja prava koja imate u skladu sa ovim obaveštenjem, slobodno nas kontaktirajte na info@palazzogambaflorence.com . Možete i da se obratite lokalnim vlastima zaduženim za zaštitu podataka ako imate pitanja ili žalbi.


Apple predstavlja novi izgled Xcode 12 IDE\nApple je objavio beta svog integriranog razvojnog okruženja Xcode 12, s novim izgledom koji odgovara planiranom MacOS Big Sur izdanju.\nXcode 12, predstavljen 22. lipnja, sadrži prilagodljive veličine fontova za navigator, kao i pojednostavljeno dovršavanje koda i nove kartice dokumenata. Aplikacije se mogu graditi da podrže planirani Apple Silicon Mac, bez potrebe za promjenom trenutnih redaka koda. Xcode 12 beta dostupan je putem programa Apple Developer.\nXcode 12 beta uključuje SDK-ove za iOS 14, MacOS 11, iPadOS 14, tvOS 14 i watchOS 7. Beta distribucija nudi se za „Universal Apps“ kako bi se izvodila na procesorima zasnovanim na Intelu i Apple Silicon sustavima.\nSpecifične mogućnosti Xcode 12:\nDokumenti se sada mogu otvoriti na vlastitoj kartici za prebacivanje između datoteka zadržavajući ostatak IDE konfiguracije.\nDovršavanja koda imaju fokusirano sučelje, što olakšava pronalaženje dovršetka. Također, dovršavanja su točnija i brža.\nWidgeti, isječci za aplikacije i sadržaj u Swift paketima mogu se pregledati. App Clips pružaju mehanizam za otkrivanje iOS 14 aplikacija putem vizualnih indikatora koji se nazivaju App Clip kodovi, kao i putem NFC-a i zajedničkih veza.\nLibraryContentProviderProtokol omogućuje pogleda i modifikatori biti prikazan u Xcode knjižnici.\nKritični podaci o svakoj aplikaciji sada su grupirani na jednom mjestu.\nU dovođenju iPad aplikacija na MacOS, ciljna postavka Optimize Interface for Mac sada se može koristiti za matične MacOS kontrole i Mac razlučivost.\nPredlošci aplikacija s više platformi postavljaju projekte za dijeljenje koda između Appleovih platformi.\nUključeni su alati za stvaranje datoteka StoreKit koji opisuju razne proizvode za pretplatu i kupnju unutar aplikacije koje aplikacija može ponuditi tijekom izrade testnih scenarija kako bi se osigurala obradivost.\nPoboljšano automatsko uvlačenje.\nNapomene o izdanju mogu se naći na developer.apple.com. U povezanoj najavi, Apple je rekao da SwiftUI, okvir za izgradnju korisničkih sučelja putem jezika Swift, ima nove mogućnosti i bolje performanse uz održavanje stabilnog API-ja za dovođenje postojećeg SwiftUI koda u Xcode 12. API upravljanja životnim ciklusom omogućuje programerima da napišu cijelu aplikaciju u SwiftUI i dijelite više koda na Appleovim platformama.


Kupi ulaznice Komedija 4 POZE, SRETAN SVRŠETAK, Svetvinčenat ~ Kaštel Morosini-Grimani\nKomedija 4 POZE, SRETAN SVRŠETAK\nBORKO PERIĆ, KATARINA BABAN, PETRA KURTELA & FILIP DETELIĆ\nStrastveno, surovo, iskreno i sexy!\nNova hit komedija koja bez dlake na jeziku progovara o odnosima muškaraca i žena (i svih onih koji se tako osjećaju) stigla je na pozornice. Borko Perić, Katarina Baban, Petra Kurtela i Filip Detelić nasmijat će vas do suza predstavom koja na suludo otkačeni način progovara o ljubavi i pokazuje zašto je ona tako ubojito smiješna.\nKarakteri koji plijene svojom pojavom, osebujan stil i urbani humor, osnovica su za ovaj novi kazališni hit koji bez mistificiranja istražuje muško-ženske odnose, ne štedeći ni tabu teme.\nBorko Perić, Katarina Baban, Petra Kurtela i Filip Detelić nadaleko su poznati na našoj sceni, a u ovoj dinamičnoj predstavi možete ih vidjeti u ulogama u kakvima ih još nitko nije imao priliku vidjeti.