STARO MESTO, NOVI SALON NUMANOVIĆ - PRess Serbia | PR PRess team\nSPOJ TRADICIJE I ISKUSTVA: NOVI SALON NUMANOVIĆ U SRCU BANOVOG BRDA U TRŽNOM CENTRU “BETEKS”\nNapokon će svi građani Banovog brda, opštine čukarica moći da uživaju u novo otvorenom tržnom centru “Beteks” i salonu nameštaja “Numanović”\nNekada je bio simbol dobre kupovine i porodične zabave, poznat po prvim pokretnim stepenicama i dobrom asortimanu za sve generacije. Nakon toga jedno vreme je bio zatvoren sve do kraja 2015. godine kada su počele rekonstrukcije objekta koje su lokalni građani dočekali sa oduševljenjem.\nZvanično otvaranje starog a potpuno novog tržnog centra Beteks zakazano je za 1.12. sa početkom u 15:00h. Banovo brdo postaće bogatije za novo ime kupovine.\n15:00–15:07 Obraćanje Opštine (Zvanično otvaranje)\n15:07–15:15 Otvaranje Sata na trgu\n15:20–15:30 Muzička škola Banovo brdo (I deo)\n15:40–16:00 KUD Tucović (Dva dela)\n16:00–16:50 Retrospektiva kroz vreme (Mjuzikl sa glumcima)\n17:00–17:15 Muzička škola Banovo brdo (II deo)\n17:20–18:00 Sestre Gobović (nastup)\n18:00–19:00 Milica Todorović i bend\n19:00–20:00 DJ nastup\nPlanirano je da se na vrhu šoping centra „Beteks” izgradi i hotel kapaciteta od oko 80 ležajeva. Kraj njega bi trebalo da bude otvoren kafić odakle će moći da se vidi celo Banovo brdo. Predviđeno je da to bude mesto za različite proslave i društvena okupljanja. Svi radovi trebalo bi da budu završeni krajem 2017. godine.\nSugrađani iz ovog dela grada sa setom se sećaju nekadašnje robne kuće. Većina njih imala je razumevanja za lupkanje, bušenje, kopanje na gradilištu i s nestrpljenjem čekaju da se „Beteks” ulicka i da konačno ponovo radi.\n– Uređenje centralnog dela Banovog brda – prostora oko Požeške i Lješke ulice – počelo je u između 1960. i 1970. godine. U to vreme, tačnije 1969, izgrađena je i Robna kuća „Beteks”. Za nas Čukaričane ona je bila pravo otkrovenje i pandan Robnoj kući „Beograd” koja je već postojala u centru grada. U „Beteksu” je moglo da se kupi bukvalno sve, od igle do lokomotive, a u nju se u kupovinu odlazilo porodično, kao na izlet – svedoči Tatjana Vidojević, član Opštinskog veća Čukarice i rođena Čukaričanka.\nGlavna atrakcija u „Beteksu”, kaže, bile su prve pokretne stepenice na Banovom brdu.\n– To „čudo tehnike” dolazili su da gledaju i njime se provozaju sugrađani iz svih delova Čukarice, stariji, mlađi, deca… Nama klincima tada je bio omiljeni sprat na kome su se prodavale igračke i bicikli, pred leto oprema za plažu i more, a kada dođe vreme za školu odeća i školski pribor – kaže Vidojević.\nO salonu “Numanović”\nTagovibanovo brdo beograd beteks cukarica namestaj numanovic salon tržni centar


ŠEKSPIR PRVI PUT U KRUŠEVCU: Premijera komedije „Kako vam drago“ | Novosti.RS\n19. 10. 2019. u 15:25\nPozorište - Foto: N.Milosavljević\nKRUŠEVAC-ŠEKSPIROVA komedija „Kako vam drago“ u režiji Nikite Milivojevića premijerno se izvodi u Kruševačkom pozorištu večeras od 20 sati. Romantično, pastoralno delo nastalo oko 1600. godine priređeno je u zajedničkoj produkciji kruševačkog i niškog Narodnog pozorišta, kao i Internacionalnog džez-festivala „Nišvil“.\nIako jedno od najpriznatijih teatara u Srbiji, na sceni Kruševačkog pozorišta ovo će biti prvo postavljanje dela Vilijama Šekpsira. Komedija, kao što je poznato, prati sudbinu dvoje zaljubljenih mladih, proteranih iz svojih domova. Orlanda je oterao zli stariji brat, a Rozalindu stric,koji je prisvojio dvor njenog oca.Do ljubavi i brojnih zapleta dolazi u Ardenskoj šumi.\n-Kada čovek dođe u određene godine, komedija mu je sve više bliža kao žanr-ističe režiser Nikita Milivojević, koji je radio i adaptaciju i scenografiju.- Nemate potrebu da rešavate sve probleme ovog sveta, nego više gledate sa zabavne strane neke stvari. Mislim da, inače, ponekad zaboravljamo da je pozorište između ostalog i mesto plemenite zabave, jer ono nije uvek filozofsko-politički diskurs kakvo je kod nas poslednjih godina gotovo po pravilu.\nPročitajte još: Kruševac dobio trg glumaca (FOTO)\nAutori podsećaju da kroz priču o sukobu zavađene braće, Šekspir promoviše ljudske vrednosti poput bratske ljubavi, tolerancije i zajedništva, gde svaki problem biva prevaziđen, a negativni likovi se preobraze u dobre, najveličanstvenijom od svih čarolija, iskrenom ljubavlju. Taj vedar duh preneo se i na glumce.\n- Nadam se da će predstava imati dug život i da ćemo sa s njom naputovati-kaže glumac Zoran Karajić, čiji su počeci karijere blisko vezani za Kruševačko pozorište.\nI mlađim glumcima je Šekspir bio izazov, za mnoge, prvi nakon završene akademije.\n- Komedija govori o univerzalnoj ljubavi, ona je pučka, sve je podređeno zabavi,vedrini, pesmi igri kao u bajci gde dobro pobedi zlo-poručuje glumac Nikola Rakić.\nPrvo izvođenje ove predstave odigralo se 2.avgusta na „Nišvilu“, a za dva dana, predstava će po drugi put biti izvedena na pozorišnoj sceni, ali u Nišu. Prema rečima Branislava Nedića,upravnika Kruševačkog pozorišta, komedija će se naći na redovnom repertoaru oba pozorišta.\nMEŠOVITU ekipu glumaca iz više gradova čine i Nebojša Vranić, Dragoslav Savić-Safa,Sanja Isailović,,Miloš Cvetković,Nikola Rakić, Aleksandar Marinković,Maja Vukojević,Marija Vidaković,Bojan Veljović, Marko Pavlovski, Ema Stojanović,Stefan Mladenović. Izuzetan doprinos predstavi, podvlače autori, dala je Amelia Benet, zadužena za scenski pokret i bend „Kvint-tetke“, koji tokom izvođenja predstave svira uživo.


Muslimani Velike Britanije pozvali vladu da se uključi u borbu protiv islamofobije - AKOS\nHome > Vijesti > Vijesti iz svijeta > Muslimani Velike Britanije pozvali vladu da se uključi u borbu protiv islamofobije\nby - 10/04/2019 10/04/2019\nNakon napada maljem na džamije u Birminghamu i zbog povećanja napada, muslimani u Velikoj Britaniji traže od vlade te zemlje da poduzme potrebne korake u borbi protiv islamofobije, javlja Anadolu Agency (AA).\nNakon napada na džamije u Novom Zelandu, u Velikoj Britaniji su povećani islamofobični napadi, podaci su nevladine organizacije Tell Mama, koja prati aktivnosti koje se sprovode protiv muslimana u toj zemlji.\nOd 15. do 21. marta od 95 zabilježenih slučaja, u 85 se radi o direktnoj terorističkoj prijetnji.\nNakon napada u blizini džamije Finsbury Park iz 2017. godine, kada je kamionom ubijena jedna osoba, imam Muhammed Mahmud proglašen je herojem, jer je tada smirio lokalne muslimane. Imam je jedne džamije u istočnom dijelu Londona.\n“Očigledno, problem islamofobije više nije apstraktan problem”, poručio je Mahmud navodeći da se islamofobija ne odnosi samo na govor mržnje, već na kampanju i redovne napore usmjerene na poticanje nasilja nad muslimanima od Velike Britanije, Evrope pa do Novog Zelanda.\nUzimajući u obzir veličinu problema, Mahmud je rekao: “Islamofobija nije ograničena na ono što radi nekoliko ljudi, već je riječ o kampanji koja opravdava ubijanje onih koji ne vide kao ljudska bića”.\nSmatra da je takav slučaj nedavno zabilježen u Novom Zelandu. Imam je podsjetio da su žrtve napada u Novom Zelandu bile starosti od tri do 71 godine i da su ubijeni bez ikakve milosti ili svetosti ljudskog života.\n“To može da uradi samo neko ko ne vidi muslimane kao ljudska bića”, izjavio je Mahmud.\nIstakao je da se muslimani boje da se sličan napad ne dogodi i u Ujedinjenom Kraljevstvu.\nSmatra da je prva stvar koju vlada mora da uradi jeste da prizna da islamofobija nije mali već veliki problem koji utiče na sigurnost više od tri miliona muslimana u Velikoj Britaniji. Imam Mahmud je takođe naglasio potrebu da se izdvoji dovoljan budžet kako bi se obezbijedila sigurnost ugroženih zajednica kao što su muslimani u toj zemlji.\nPotcrtao je da govor mržnje ne može biti prihvaćen ni u jednom civiliziranom društvu.\nDa je povećana islamofobija i mržnja prema muslimanima u Evropi, smatra i Abdullah Faliq iz vakufa Kurtuba.\n“Ono što se desilo u Novom Zelandu je upozorenje. Mislimo da bi vlada trebala raditi sa muslimanima i drugim zajednicama kako bi se riješio taj problem”, upozorio je Faliq.\nSmatra da među muslimanima postoji strah, ali da on neće uticati ni kontrolisati njihov život.\nMuslimani u Ujedinjenom Kraljevstvu, nakon terorističkog napada izvedenom 15. marta 2019. na džamije na Novom Zelandu, tražili su pojačanje sigurnosti džamija.\nProteklog mjeseca u Londonu dvije osobe su bile mete islamofobičnih ili ekstremno desničarskih napada.\nKrajem marta šest džamija u britanskom gradu Birminghamu bile su mete napada maljem, dok su u aprilu prošle godine dvojica muškaraca povrijeđena kada je automobil udario u pješake u neposrednoj blizini džamije u engleskom gradu Birminghamu.\nIzvještaj: Nakon Pariza u Velikoj Britaniji porast napada na muslimane, posebno na pokrivene žene\nVelika Britanija: Odlikovani policajci koji su spriječili napad na džamiju\nTagovano Islamofobija Velika Britanija\nBanjaluka: Na džamiji Arnaudiji ispisani fašistički simboli


👤Dr. Srđa Pavlović\t🕔14:28, 23.Jan 2022\n👤Srđa Pavlović\t🕔17:30, 21.Nov 2021\nU svijetu kojim dominiraju suprotstavljene naracije u službi suprotstavljenim interesima, gravitirati ka političkom centu koji projektuje odmjerenost, realizam, i razboritost zaista jeste atraktivna opcija. Ljudi vjeruju da je u vremenu ekstrema istina ,,negdje u sredini“, i da predstavlja kolaž od


"VOLEO BIH DA JE MEĐU ŽIVIMA" Valentinine komšije u strahu od najgoreg nakon požara u Obrenovcu (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n03.12.2021. • 15:25 Srbija Danas/Novosti\nKako mediji nezvanično saznaju, u požaru ipak ima žrtava, najverovatnije je poginula jedna osoba, međutim, postoji opravdani strah da bi broj žrtava mogao biti veći. Za sada se dve osobe vode se kao nestale.\nValentina L. za kojom se traga je diplomirani ekonomista, majka troje dece. Suprug joj radi u Hirnoj pomoći kao doktor na Ubu. Kako je medijima rečeno, doselili si se iz Kanade kad se završilo naselje 2004. godine. Valentina je poslednja četiri meseca radila kao prodavačica u kineskom tržnom centru.\nNadala sam se da se Valentina sakrila negde, ali kako je i danas nema, šta da mislimo - kaže jedna od suseda nestale Valentine L., radnice kineske robne kuće za kojom se i dalje traga nakon stravičnog požara koji je zahvatio juče ovaj objekat.\n- Radila je u gornjem delu gde je garderoba. Još ne mogu da verujem, voleo bih da je među živima. Video sam je juče ujutru kad je krenula na posao, mahnula mi je - kaže jedan od komšija.\nkomšije požar Obrenovac kineska robna kuća


Kek: Zašto mi moramo igrati 48 sati nakon reprezentacije? - Sport - Index.hr\nHrvatski dragovoljac - Rijeka, petak od 18 sati\nčetvrtak, 6.3.2014. 21:53


Remek-delo: Lego kocke u muzičkom spotu | PC Press\nRemek-delo: Lego kocke u muzičkom spotu\nŠvedski muzički duo Rymdreglage je pre 12 godina objavio danas legendarni Lego muzički video 8-Bit Trip. Pre nekoliko dana je najavljen nastavak – 8-Bit Trip 2 – novi spot na kojem se radilo skoro čitavu deceniju.\nKratki snimci s Lego kockama nisu ništa novo, pa imaju i svoje ime – brickfilms. Kockice su u njima osnovna komponenta, a kreću se od jednostavnih stop-motion videa, do kompleksnih filmova. Rymdreglage više naginju ovoj drugoj strani, a prvi video je prikazao jednog od članova benda, kako polako nestaje u oklopu od Lego blokova.\nBudući da je za nastavak bilo potrebno čak devet godina, jasno je da je u pitanju ozbiljan posao. Valjda se zbog toga još ništa ne znao 8-Bit Trip 3, za koji bi mogao da se iskoristi bar deo od 156 hiljada kockica, koliko je bilo potrebno za drugi deo.\nTagovi: brickfilms, lego, muzika\n← Facebook i virtuelne kancelarije budućnosti\nDiablo IV – otišao direktor i još dva vrhunska stručnjaka →


DIJETE MOJE, LJUBAVI MOJA: Otac svaki dan vodi svoju nasmrt bolesnu ćerku na groblje i tamo s njom leži u grobu! | Dnevno24\nDIJETE MOJE, LJUBAVI MOJA: Otac svaki dan vodi svoju nasmrt bolesnu ćerku na groblje i tamo s njom leži u grobu!\nOčajni roditelji su pokušali sve, pozajmljivali su novac sa svih strana ali više nemaju od koga. Kako su ostali bez opcija rešili su da je pripreme za ono što je čeka.\nBolest deteta je nešto najstrašnije što može da se dogodi nekom roditelju, a još je strašnije kada znaju da će sahraniti svoje dete. Očajan otac iz ruralnog dela Kine iskopao je grob za svoju ćerkicu kako bi je pripremio za njenu smrt.\nZhang Liyong je farmer iz Sičuan provincije koji je potrošio celu svoju ušteđevinu kako bi lečio svoju ćerku koja je rođena sa teškom bolešću krvi.\nZhang Xinlei ima smao dve godine a otac je svaki dan vodi u njen grob kako bi se upoznala sa mestom na kojem će počivati.\nDo sada je potrošio više od 11.490 funti na njeno lečenje i više ne može da ga finansira. Oni svakog dana odlaze na groblje gde se ona igra u grobu kako bi se osećala prijatno kada dođe vreme za počinak.\nSrceparajući video koji se pojavio na internetu pokazuje njih dvoje kako zajedno leže u grobu. Maloj Xinlei su dijagnostikovali talasemiju, naslednu bolest krvi kada je imala samo dva meseca.\nLjudi koji imaju ovu bolest proizvode malo ili nimalo hemoglobina koji crvena krvna zrnca koriste za prenos kiseonika kroz telo.\n– Jedino što sam mogao je smislim ovako nešto, da je odvedem da se igra na ovom mestu. Ovo je mesto gde će počivati u miru i jedino što mogu da uradim za nju je da joj pravim društvo svakog dana – rekao je otac kroz suze.\nPolicija upozorava građane: "Ne puštajte ove ljude u dom!"...\n(VIDEO) Zavisnost od hrane dovela je na ivicu smrti: Ima 300 kilograma i godinama nije vidjela svoja...\nSNIMAK KOJI JE PODIGAO REGION NA NOGE: Pogledajte kako gitarista uzima bakšiš Dejanu Matiću!...\nJezivo: More je postalo crveno, a pokolj su gledala i djeca (VIDEO)...\nGLEDAĆETE IZNOVA I IZNOVA: Ovo što su oni izveli je toliko brutalno, da ja ne vjerujem!...\nPISMO MAJKE PUŠAČIMA: "TI, KOJI MI TRUJEŠ DIJETE! Tražim da ti se zakonom zabrani pušenje, zuvijek"...\nVAŠ NOVČANIK ĆE BITI KRCAT: Ova tri horoskopska znaka će se ove JESENI OBOGATITI, BLAGO VAMA!\nČUDOTVORNA NAMIRNICA: Nema bolesti koju ne liječi, a nitko je ne jede\nBOLESNI PRIZOR NA BLAGAJNAMA PRODAVNICA: Jeste li primjetili ovo?\nArmin Dedić iz Srebrenika BACIO U TRANS ŽIRI I PUBLIKU na "Zvezdama Granda" (VIDEO)


Izvor: B92, 11.Jul.2019, 21:41\nFudbaleri Budućnosti pobedili su na gostovanju estonsku Narvu sa 2:0, u prvom kolu kvalifikacija za Ligu Evrope.\nEkipa iz Podgorice ostvarila je važan trijumf i nalaze se na korak do plasmana u drugu rundu.\nGolove za goste postigli su Ivanović u sedmom minutu i Mijić u 88. minutu. Revanš utakmica igra se za nedelju dana u Crnoj Gori.\nFudbaleri Zrinjskog savladali su Akademiju Pandev sa 3:0. Ekipa iz Bosne i Hercegovine slavila je ubedljivo protiv makedonskog tima, a golove su postigli Hadžić u 12, Mandić u 28. i Govedarica u 55. u minutu.\nJoš jedna ekipa iz Bosne i Hercegovine ostvarila je trijumf. Radnik iz Bijeljine iznenadio je Spartak iz Trnave pobedivši ih sa 2:0. Strelcu su bili...\nFudbaleri Videotona pobedili su na gostovanju Zetu sa 5:1, u prvom kolu kvalifikacija za Ligu Evrope...Izabranici Marka Nikolića odigrali su sjajan meč, a srpski fudbaler Marko Šćepović nije uspeo da se upiše u listu strelaca...Het-trik postigao je Lik Nego, koji je mrežu Crnogoraca tresao u trećem,...


Šta vam donosi sledeća godina otkrivamo u ovom velikom horoskopu...\nDetaljan horoskop pročitajte u januarskom broju magazina Cosmopolitan...\nLjubavna bubica će vas ujesti kada to najmanje budete očekivali. U januaru ćete s partnerom biti usklađeni na mnogim nivoima (da, to znači puno seksi trenutaka). Ali dopustite sebi s vremena na vreme izlazak iz te ljubavne zone - vreme provedeno sa prijateljima samo će ojačati vašu povezanost.


Pripreme za EP: Selektori Srbije izabrali, Arena se doteruje (FOTO) – Vaterpolo savez Beograda\nPripreme za EP: Selektori Srbije izabrali, Arena se doteruje (FOTO)\n06/01/2016 savezpublik Ostale vesti\nPrivode se kraju, kako takmičarske, tako i organizacione, pripreme za Evropsko prvenstvo, koje u nedelju počinje u Beogradu.\nSelektor Srbije Dejan Savić odredio je sastav naše selekcije koja će igrati na EP. Prema očekivanju nije bilo promena u odnosu na ekipu koja je letos osvojila titulu prvaka sveta u Kazanju.\n1. Gojko Pijetlović (Oradea, 179 utakmica)\n4. Sava Randjelović ( Breša, 63 utakmice, 15 golova)\n5. Miloš Ćuk ( Eger, 108 utakmica, 88 golova)\n7. Slobodan Nikić ( Galatasaraj, 332 utakmice 318 golova)\n8. Milan Aleksić ( Solnok, 186 utakmica, 112 golova)\n10. Filip Filipović ( Pro Reko, 276 utakmica, 450 golova)\n11. Andrija Prlainović ( Pro Reko, 252 utakmice, 400 golova)\n12. Stefan Mitrović ( Solnok, 181 utakmica, 195 golova)\n13. Branislav Mitrović ( Eger, 102 utakmice).\nStručni štab:Dejan Savić (selektor), Uroš Stevanović, Žarko Petrović, Vladimir Pavlović, Stefan Ćirić (treneri), dr Ivan Marijanović (doktor), Vladimir Radović, Marko Jović (fizioterapeut), Aleksandar Janik (kondicioniranje u teretani), Goran Ćanković (tim mendažer), Dejan Stevović (odnosi sa medijima).\nSastav za šampionat odredio je i selektor ženske selekcije Srbije Vladimir Bajković:\nVladana Jovetić (Novi Beograd 011)\nEmilija Aleksandrović (Crvena zvezda)\nBoglarka Rudič (Seged)\nIvana Ćorović (Crvena zvezda)\nTijana Jakovljević (Crvena zvezda)\nJelena Vuković (Vojvodina)\nDragana Ivković (Crvena zvezda)\nKristina Miladinović (Vračar)\nLara Luka (Crvena zvezda)\nJovana Pantović (Crvena zvezda)\nJovana Dujović (Crvena zvezda)\nJovana Milovanović (Crvena zvezda)\nTeodora Rudić (Crvena zvezda)\nU Beogradskoj Areni je skoro sve spremno za početak šampionata, koji startuje u nedelju i trajaće do 23. januara Napunjena su oba bazena, za takmičenje i za zagrevanje. Glavni poslovi su obavljeni, preostalo je još “udaranje završnog glanca”.\nMuška reprezentacija Srbije prvu utakmicu igra u nedelju, kada se sastaje sa Hrvatskom (20.30), a u grupi su još Francuska i Malta.\nNaša ženska selekcija će startovati u ponedeljak, utakmicom sa Nemačkom (17.15) u prvom kolu grupe u kojoj su još Hrvatska, Italija, Španija i Francuska.\nPrevious Post:Duško Pijetlović najbolji igrač Evrope\nNext Post:Prvi trening reprezentacije u Areni


Kompanija Delta holding će i četvrti put pokušati da preuzme Sava centar, čiju prodaju su nedavno najavili gradski čelnici, piše Danas.\nNišta se nije promenilo, Delta holding je zainteresovan za Sava centar, pratimo i u ovom trenutku očekujemo detalje tendera koji Grad treba da objavi kako bismo formirali svoju ponudu, rečeno je za Danas u Delti, nakon najave zamenika gradonačelnika Beograda Gorana Vesića da se Grad odlučio za prodaju tog kongresnog kompleksa.\nTakođe, novi vlasnik neće imati pravo da menja namenu objekta koji je u procesu utvrđivanja statusa zaštite, a Grad traži i povlašćene cene za manifestacije u kojima je organizator. Ostali detalji za sada još nisu poznati, ali se veruje da će uskoro biti objavljeni.\nPosle dva neuspešna poziva za javno-privatno partnerstvo i jednog za koncesiju Sava centra, prodaja je najavljivana još u novembru prošle godine, ali izgleda da je tek epidemija COVID-19 prelomila da čelnici Grada u tu proceduru uđu kako bi se popunila gradska kasa.\nSava centar je godinama ozbiljan gubitaš među gradskim javnim preduzećima. Koliko je tačno u minusu nije lako sračunati, a samo po osnovu neplaćenog poreza na imovinu, kojeg je kao javno preduzeće oslobođen, gradska kasa gubi milion evra godišnje.\nČelnici Beograda godinama pokušavaju da nađu rešenje, ali prilično bezuspešno. Do sada su dva poziva za javno-privatno partnerstvo i jedan za koncesiju Sava centra prošli bez uspeha.\nOčito je niska cena, ali verovatno se ne može za više ni prodati jer je to nedomaćinski korišćeno, kaže konsultant za investicije Milan Kovačević. Dodaje da je preuranjeno sada procenjivati da li će Grad ovoga puta biti spreman da razmotri ponudu Delte, kojoj se Sava centar uklapa u poslovanje.\n“Obično se kod nas radi netransparentno, tako će verovatno biti i ovde, ali ne treba unapred govoriti dok se ne vidi kako teče taj proces, da li će biti dovoljno jasan ili će se nekome praviti usluga”, kaže on.\nPodsetimo, Delta je bila učesnik kod sva tri ranija poziva, a ozbiljno je zainteresovana jer se Sava centar, najveći kongresni prostor u zemlji i okruženju, uklapa ambijentalno i prostorno u rad hotela te kompanije, Kraun plaze koja je pasarelom povezana sa Centrom i čini ambijentalnu celinu.\nPrvi put, osim njene ponude za javno-privatno partnerstvo koje je podrazumevalo kupovinu 51 odsto udela Sava centra i saglasno tome upravljačka prava, Delta je imala konkurenciju jer se prijavio i konzorcijum preduzeća – Beogradski sajam, Beogradski Aerodrom i Energoprojekt.\nPingback: Delta i dalje ZAINTERESOVANA za Sava centar - biznis24.rs


Rajko Grlić novi gost platforme #Alonetogether KC Grad « FCS\nRajko Grlić novi gost platforme #Alonetogether KC Grad\n30. april 2020. | Autor: Zoran Janković\nPovodom obeležavanja 11. rođendana KC Grad, pokrenuta je jedinstvena online platforma #AloneTogether, program posvećen promociji umetnosti i kulture koji se sastoji od muzičkih nastupa, intervjua, razgovora i preporuka u vidu kratkih formi predstavljanja stvaralaštva muzičara, književnika, filmskih autora i drugih umetnika i njihove svakodnevice u ovom nesvakidašnjem vremenu.\nPremijerna emisija emitovana je pre dve nedelje putem live stream-a na kanalima KC Grad (link: https://m.youtube.com/channel/UCXInmbrIQBeiZwDIkBxmNLA?sub_confirmation=1), do sada su emitovane tri, a serijal se ovog vikenda nastavlja emitovanjem dve nove epizode, u petak 1.05. i u subotu 2.05. od 21 čas, a jedan od gostiju biće i reditelj Rajko Grlić, reditelj, producent, scenarista i profesor na Univerzitetu Ohajo u SAD, odakle se i javio Kulturnom centru Grad.\nDo raspada Jugoslavije snimio je sedam dugometražnih igranih filmova među kojima su kultni U raljama života i Čaruga, zatim skoro deset godina nije stvarao, a onda je snimio još četiri filma od kojih su najpoznatiji Karaula i Ustav Republike Hrvatske, u kome je glavnu ulogu imao Nebojša Glogovac.\nIzmeđu ostalog, Rajko Grlić će u emisiji pričati o saradnji sa Glogovcem na filmu Ustav Republike Hrvatske: „Bila je neizmerna sreća da sam imao Glogija, da je on to igrao, da je voilo, i ta igra je bila jedna od najlepših glumačkih igara koje sam se sa nekim igrao”.\n“Svaki režiser bi zakonom trebalo da snimi barem jedan vestern, to je jedan pravi oblik filma i onoga što film ima u sebi – rubove zakona i nezakona. Ja tvrdim da je vestern najsličniji antičkoj tragediji u podeli vrednosti, morala…”, rekao je govoreći o filmu Čaruga kao vrsti vesterna.\nSa Grlićem se razgovaralo i o slobodama u doba pandemije, o seriji Grlom u jagode, o socijalnom životu u vreme i posle krize, o stanju u filmskoj industriji i mogućoj budućnosti, ali i o vanrednom stanju u SAD.\nGost druge emisije bio je i glumac Miloš Timotijević, a njegovo gostovanje pogledajte ovde: https://www.youtube.com/watch?v=zyM5rRjBqhs


Islamska zajednica u Bosni i Hercegovini - Saopćenje za javnost Medžlisa IZ Gornji Vakuf\nSaopćenje za javnost Medžlisa IZ Gornji Vakuf\n„Zbog istine kao trajne i neprolazne kategorije te zbog javnog mnijenja i želje za jedinstvom i slogom našeg naroda iznosimo svoje reagiranje i demanti na tekst objavljen anonimno, bez potpisa autora“, saopćeno je iz Medžlisa Islamske Gornji Vakuf povodom, kako je navedeno, lažnih napisa i insinuacija iznesenih na račun ovog medžlisa i njegovog rukovodstva na jednom web-portalu a kasnije preuzetih na nekim društvenim mrežama. U ovom saopćenju se dalje navodi:\n- Ovom prilikom jasno i glasno demantiramo gnusne laži i insinuacije koje su iznesene u tekstu a u kojima je jasna namjera da se poremeti jedinstvo i sloga muslimana te ukalja ugled MIZ Gornji Vakuf. Pozivamo sve koji to žele, nadležne institucije posebno, da se jasno uvjere u neosnovanost navedenih laži te da potraže prave i istinite informacije u kancelariji Medžlisa Islamske zajednice Gornji Vakuf. Spremni smo za sve što Medžlis radi odgovarati pred očima javnosti.\nPonosni smo na sve što smo učinili za razvoj i prosperitet Medžlisa i naše Islamske zajednice kao duhovne kičme bošnjačkog naroda. Ne želimo se hvaliti, ali zbog istine i ljudi koji pomažu, vole i podržavaju Islamsku zajednicu želimo ukratko kazati šta je sve urađeno u mandatu aktuelnog Izvršnog odbora Medžlisa.\nJasno je da su i svi prethodni sastavi izvršnih odbora Medžlisa Islamske zajednice Gornji Vakuf dali veliki doprinos u izgradnji i afirmaciji Medžlisa, tako da je ovaj Izvršni odbor neke poslove započete ranije uz Božiju pomoć završio a neke uradio od početka u svome mandatu.\nSa ponosom ističemo da je MIZ Gornji Vakuf završio izgradnju Islamskog edukativnog centra „NUR". U ovoj zgradi je BBI banka, biblioteka sa kafeterijom, velika multimedijalna sala za kurseve, predavanja, druženja i edukaciju, te musafirska soba. Ove aktivnosti smo završili zahvaljujući našim prijateljima iz islamskog svijeta, institucijama i ministarstvima Države i Srednjobosanskog kantona te našim vrijednim vakifima iz Gornjeg Vakufa i drugih gradova domovine i dijaspore.\nIzgradili smo centralnu gasulhanu sa pratećim objektima koja je bila nužna za naš medžlis, opremili smo mektebskim inventarom (stolovi, stolice, table, katedre, informatička oprema) dvanaest mekteba na području našeg medžlisa, ostalo nam je da opremimo, ako Bog da, još pet mekteba. Također, ni ovu hairli akciju ne bismo mogli završiti bez donatora iz Bosne i Hercegovine i islamskog svijeta.\nUz Allahovu pomoć, trud džematlija i pomoć domaćih i stranih donatora obnovili smo enterijer, eksterijer i utopljavanje džamija, mekteba i imamskih kuća u džematima Bojska-Lužani, Gaj-Jagnjid-Kute, Dražev Dolac, Duratbegović Dolac, Pidre-Filani-Jelići i Kozica i Gornje Voljice. Zahvaljujući pomoći i donacijama donatora iz islamskog svijeta u toku je izgradnja džamije sa dvije munare u džematu Voljevac.\nU budućnosti planiramo i izgradnju džamije u džematu Bistrica i mekteba u džematu Uzričje. Imamo još puno planova u razvoju i unaprjeđenju našeg medžlisa, stoga se nadamo da ćemo, ako Bog da, imati i dalju podršku i pomoć aktuelne vlasti, odnosno ministarstava i institucija kojima se iskreno zahvaljujemo na velikoj pomoći te naših cijenjenih donatora i vakifa, bez kojih ne bismo mogli uraditi sve navedene projekte.\nIskreno se zahvaljujemo našim džematskim odborima i džematlijama koji pomažu Medžlis kroz redovno plaćanje članarine i druge vidove pomoći koji su neophodni za normalan rad našeg medžlisa.\nZahvaljujući našim džematlijama, imami i uposlenici Medžlisa su do sada dobivali redovne plaće za rad u džematima, nadamo se uz Allahovu pomoć da će tako biti i u budućnosti.\nNa kraju molimo Uzvišenog Allaha da nam pomogne u našim nijetima, a onima koji siju smutnju, laži i klevete samo radi lične promocije i interesa te zbog toga što ne mogu podnijeti uspjeh MIZ Gornji Vakuf i općenito Islamske zajednice, poručujemo da se boje Allaha, da razmisle o svojim postupcima, te da svoju intelektualnu i svaku drugo pozitivnu energiju usmjere u pomaganje našeg naroda i naše Islamske zajednice, jedino tako svi zajedno možemo uspjeti i na dunjaluku i na ahiretu, stoji na kraju saopćenja upućenog iz Medžlisa IZ Gornji Vakuf.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Sagledati stanje granične linije na rijeci Grnčar\n21. 10. 2021. 21:58 >> 21:59 0\nZajednička crnogorsko-albanska komisija konstatovala je da vode rijeke Grnčar nanose štetu obalnom području i poljoprivrednom zemljištu sa obje strane državne granice, saoštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nKako navode iz MUP-a, danas je u Ministarstvu unutrašnjih poslova održan sastanak Zajedničke crnogorsko-albanske komisije u cilju nastavka implementacije Sporazuma između Vlade Crne Gore i Savjeta ministara Albanije o obnavljanju, popravci i održavanju piramida, međupiramida i drugih graničnih oznaka duž crnogorsko-albanske državne granice, koja je određena od strane Međunarodne komisije u periodu od 1922-1925. godine i potvrđena Protokolom o razgraničenju između Kraljevine SHS i Kraljevine Albanije, 26. jula 1926. godine u Firenci, od vanjske granice teritorijalnog mora u Jadranskom moru do tromeđne granične tačke između Crne Gore, Albanije i Kosova.\nNa sastanku je sagledano stanje 394 granične oznake duž državne granice, analiziran dosadašnji rad na popravci i održavanju graničnih piramida i utvrđena dinamika nastavka radova na obnavljanju graničnih oznaka između Crne Gore i Republike Albanije.\n"Zajednička crnogorsko-albanska komisija konstatovala je da vode rijeke Grnčar nanose štetu obalnom području i poljoprivrednom zemljištu sa obje strane državne granice", istakli su u saopštenju.\nCrnogorska strana je, kako navode, inicirala da se sagleda stanje granične linije na rijeci Grnčar u cilju preduzimanja mjera na sprečavanju erozija i promjena riječnog korita ove rijeke.\n"Predloženo je albanskoj strani da se, nakon toga, na sastanku Zajedničke crnogorsko-albanske komisije za obnavljanje graničnih oznaka, uz učešće Komisije za saradnju u oblasti vodoprivrede Crne Gore i Albanije, utvrde mjere koje će vodoprivredni organi dvije države preduzeti na regulaciji granične rijeke Grnčar saglasno Okvirnom sporazumu između Vlade Crne Gore i Savjeta ministara Albanije o međusobnim odnosima u oblasti upravljanja prekograničnim vodama", dodali su u saopštenju.\nNa današnjem sastanku učestvovali su predstavnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave policije, Uprave za katastar i državnu imovinu Crne Gore i predstavnici Granične policije Albanije.\nMUP Crne Gore CG-Albanija


Haifisch 23 - Moja kolekcija - Strana 34\nPrikaz rezultata 331 do 340 od ukupno 456\n23.9.2020., 16:43 #331\nDa. Okean, Sturmanskie i Strela su reizdanja. Sva tri je napravio Volmax. Kalibre za sva tri je napravio Maktime.\nSva tri sata su kupljena nova sa statusom NOS (New Old Stock). Strela je proizvedena 2010 godine a Sturmanski i Okean 2011 godine.\nMaktime je firma iz Moskve, koja je 2005 godine, od Poljota odkupila prava i opremu za proizvodnju svih hronografskih mehanizama tačnije : Poljot 3133 (dva subdiala, bez hackinga), 31659 (3133 sa hackingom); 31679 (2 subdiala + indikator Moonphase); 31681 (2 subdiala + inidkator za 24 sata) i 31682 (2 subdiala + indikator dan/noć).\nProizvodnja je trajala do 2011 godine, kada je preduzeće završilo u bankrotu. To je bila zadnja godina proizvodnje novih Poljot mehanizama. U tih 6 godina su mehanizme kupovali: Volmax, Alexander Shorkohoff, Vostok Europe, Mosow Classic, Poljot International i Junkers.\nVolmax je firma, koju su 2009 godine ustanovili nekadašnji časovničari i službenici Poljota, kada su od Sergeja Pugacheva odkupili prava na upotrebu opreme, mašina i prostorija u Prvoj Moskvoskoj fabrici satova. Pugachev je odkupio ostatke Poljota 2006 godine.\nZato je najbolja reizdanja pravio Volmax, jer su satove radili isti ljudi, koji su ih radili u Poljotu. Poljot je 2002 godine lansirao sopstvena reizdanja ovih hronografa + Blue Angels. Uz to, Volmax je jedini imao prava za komercijalnu prodaju Poljot hronografa.\nKrajem 2012 godine i Volmax završava u bankrotu. Time je prodaja već napravljenih modela bila prepuštena distributerima a najveći je bio Jurij Levenberg. Od njega je najviše kupovao Poljot 24de (Julian Kampmann) i tako su se povremeno mogli dobiti neki NOS modeli.\nLevenberg je dobio prava na upotrebu brenda Strela i od tada se pojavljuju satovi, koje sam naveo na kraju gornjeg osvrta o Streli Officeru.\nZanimljivo je, da se se nedavno kod Kampmanna i ujedno na Amazonu, pojavila ovogodišnja reizdanja Okeana (limitirana serija od 200 komada) i Sturmanskie Hronografa (Limitirana serija od 300 komada). Ne znam tačno, ko je proizvođač ali sam skoro uveren, da iza njih stoji Levenberg.\nDobra vest je što sadržavaju 3133 mehanizam (očigledno restauriran) i da su napravljeni u Rusiji. Sa druge strane je primetljivo, da proizvođač nema sva prava na njihov marketing, pa je na Okeanu navedeveno Štrmanskie Chronograph, dok je kod drugog modela to naznačeno na poleđini sata. To dokazuje i prečnik satova: 42 mm i 44 mm. Sudeći po slikama, može se reći, da se radi o vrlo soldnim verzijama, mada nije to - to.\nNi neki vodeći ljudi nekadašnjeg Volmaxa nisu mirovali i koliko mi je poznato oni su na čelu nove firme Sturmanskie Watches. Oni sada upotrebljavaju Seiko i Miyota kalibre.\nPoslednja ispravka: Haifisch23 (23.9.2020. u 16:47)\n24.9.2020., 20:45 #332\nVICTORINOX AIR BOSS MATCH 5 24832\nL to L: 51,0 mm\nL-L: 22,0 mm\nNerđajući čelik, brušena završna obrada, osim bočnih delova na vrhu lugova, koji su visoko polirani\nPoklopac kućišta: Transparentan (mineralno staklo), čelični delovi brušeni\nSurovo brušen čelik u završnoj obradi odlično izražava filozofiju proizvođača\nGlavna krunica na poziciji 4\nPrečnik: 6,8 mm\nGMT krunica unutrašnjog bezela na poziciji 2\nPrečnik: 7,8 mm\nGlavna krunica potpisana, potpisana GMT krunica ne dopušta mogućnost zabune\nOblik: Flat (ravna površina)\nBoja podloge: Crna\nIndeksi izraženi arapskim pismom\nUnutrašnji bezel sadrži dva nivoa, što u kombinaciji sa osnovom, brojčaniku daje veliku dubinu\nOsnova natisnuta na takav način, da su indeksi uvučeni ispod njene razine. Ovim je postignut izrazit 3D efekat\nUprkos činjenici, da se radi o zaposlenom (prilično natrpanom) brojčaniku, čitljivost je jednostavna i neproblematična\nKontrast brojčanika omogućava izuzetnu čitljivost\nBaza: ETA 2892-A2\nDimenzije: 25.6 mm x 4,1 mm\n21 rubin / 28.800 b/h (4Hz) / 42 sata rezerve snage\nGlavna opruga: ETA Nivaflex NM\nISO certfificirana dnevna preciznost: +- 5 sec /d\nKomplikacije: Datum, GMT\nPredstavljen: 2002 godine\nIzuzetno tanak tip mehanizma sa GMT komplikacijom\nSpada u uži vrh najboljih ETA mehanizama\nJednostavno podešavanje vremena druge vremenske zone - izvlačenjem glavne krunice na poziciju 1, te njenim okretanjem u smeru napred. GMT kazaljka se pomera za 1 sat napred, pa tako nije potrebno podešavanje vremena preko osnovnih kazaljki\nPoklopac rotora ukrašen Ženevskom šarom (Cote de Geneve)\nKopča: klasična - Pin Buckle\nBrušena završna obrada čelika\nMekan i izdržljiv kaiš, koji je vrlo kvalitetno urađen, što svedoče šavovi na untrašnjoj i vanjskoj strani, koji su još uvek u prvobitnom stanju\nVanjska kutija iz ojačanog, tvrdog kartona. Unutrašnja kutija je obučena u umetnu kožu. Sat je veoma siguno smešten u uzak prostor na sredini donjeg dela.\nKvalitetno i ukusno napravljena unutrašnja kutija, koja satu daje sigurno mesto\nVrlo prijatna i privlačna unutrašnjost sa podstavljenim unutrašnjim delom, koji sadržava logotip Victorinoxa\nUz pravilan tretman, omogućava dugovečnu upotrebu\nUdoban prostor za dokumentaciju u donjem delu vanjske kutije\nLinija Air Boss ima posebno značenje u istorijatu Victorinoxa.\n2003 godine, ta nova linija donosi prve mehaničke satove proizvođača i time ga postavlja na mapu ozbiljnih aktera globalne scene.\nKao i ukupni portfolio, koji je do tada bio sačinjen isključivo od kvarc satova i Air Boss automatik modeli su dolazili iz pogona potpuno anonimne firme Xantia s.a, iz švajcarskog Biela. Xantia je specijalizovan assembler (sastavljač) satova, koji svoje znanje prodaje raznim poznatim imenima i jedan je od vodećih Private Lebel Swiss proizvođača, već od poatanka, 1962 godine. Nikada nije obelodanila sat pod vlastitim nazivom. Dobavljač Victorinoxu je bila 16 godina, sve do 2006 godine, kada je Karl Elsener otvorio potpunu novu vlastitu fabriku u Porrentruy-u u Jura alpama.\nPrvi vlastito proizvedeni satovi na novom mestu su bili Air Boss, treće generacije.\nKao što i naziv govori, model Air Boss Match 5 predstavlja petu generaciju ove linije. Sadržava sve karakteristike, koje su imale znatnu ulogu kod dostizanja zavidnog statusa kompanije. Čvrstina, robustnost, nadprosečna izdržljivost i značajan ton sportske elegancije. Iako je u osnovi pilotski sat, koji se nalazi u redovitom sastavu švajcarskog vojnog vazduhoplovstva (Swiss Air Force), Match 5 nije nabijen tipičnim military surovim stilom, koji opredeljuje Victorinox u široko prihvaćenom značenju. Uostalom, šta drugo i očekivati od GMT modela. Ovo je ipak malo sofisticiraniji vojnik, čiji zadatak se ne odvija u jarku. Sve je više onih, koji se bave Desk Air Divingom.\nPoslednja ispravka: Haifisch23 (24.9.2020. u 20:50)\nBaron, bezbi, VLADAN P and 16 others like this.\n25.9.2020., 22:01 #333\nDa li da primetim da Vitorinox nema nijednu "-" stavku?\n26.9.2020., 20:46 #334\nOd Heavy do Gun Metala\nVICTORINOX SWISS ARMY DIVE MASTER 500 241353 AUTOMATIC\nL to L: 53,0 mm\nWR: 50 ATM - 500 metara\nNerđajući čelik, brušena završna obrada\nBezel: Čelik, jednosmerno rotirajući, 120 klikova, brušen finiš, ispostavljeni delovi sa numeričkim prikazom su obrađeni visokim finim poliranjem\nPoklopac: Transparentan (mineralno staklo), čelične površine obrađene tehnikom finog brušenja\nKućište u celini obrađeno Gunmetal postupkom. Radi se o takozvanoj crnoj oksidaciji, kod koje se čelik zaroni u solnu kupku iz Natrijum hidroksida (NaOH), na tempeaturi od 140 C. Reakcija gvožđa u čeliku sa NaOH, dovodi do nastanka Magnetita (Fe3O4), koji na površini oblikuje privlačan i otporan tamno crn, zaključni sloj. Ovaj postupak je 1894 godine, pronašao švajcarski proizvođač kućišta za satove iz Longeauja, Jean Finger. Poznat je i po tome, što je patentirao sistem kućišta sa hermetičkim zatvaranjem (kućište u kućištu). Pošto su proces zaštite čelika crnom oksidacijom ubrzo preuzeli proizvođači oružja, posebno pušaka, dobio je gore spomenuti naziv, Gunmetal. Svakako, vrlo dobrodošao sistem dodatne zaštite sa privlačnim rezultatom, koji se posebno na bezelu pretvara u potpunu umetnost i ujedno se izvrsno uklapa u koncept imena Victorinox.\nLuminirani indeksi (0-20) na bezelu\nPrilično hrabra odluka proizvođača za stakleni poklopac kućišta, razmatrajući visoku vodoodpornost sata (50 ATM)\nOdlično zaštićena produžetkom kućišta\nPrečnik: 31,0 mm\nOblik: Ravno (Flat)\nVišeslojni AR premaz\nKombinacija markera i indeksa\nBrojčanik na tri razine je jedan od zaštitnih znakova proizvođača i znatan faktor široke prepoznatljivosti\nAplicirani markeri na podlogu\nBela pozadina prozora za datum. Crvena sa belim displejem bi bilo privlačnije rešenje\n21 rubin / 28.800 b/h / 42 sata rezerve rada\nHairspirng: Nivarox 2\nPredstavljen: 1975, današnja verzija (A2), predstavljena 1999 godine\nAnalitičari ga svrstavaju u jedan od najboljih ostvarenja ETA produkcije\nIzdvaja ga nadprosečno mala visina (3,6 mm)\nPredstavlja osnovu za Omegin Co-Axial 1120 kalibar iz kojeg je kasnije nastala serija 2500 mehanizama\nIzuzetno pogodan za osnovu, na koju se može staviti hronografski modul (tako je nastao ETA 2894-2 kalibar)\nZanimljivost predstavlja činjenica, da je izuzetno efikasan u kombinaciji sa Dubois Depraz hronografskim modulom 2020. Tu kombinaciju su upotrebljavala velika imena današnje horologije. Od Tag Heuera, preko Breitlinga do Audemars Pigueta, pa čak i povremeno Richard Mille\nKopča: klasična sa iglom (Pin Buckle)\nBrušen čelik, Gunmetal finiš\nVrhunski gumeni kaiš, koji se uprkos debljini od 5 mm odlično prilgođava površini zgloba\nVanjska kutija iz ojačanog, tvrdog kartona sa pretincem za dokumentaciju u donjem delu. Unutrašnja kutija prevučena umetnom kožom, koja u donjem delu daje sigunro utočište satu\nJednostavan, praktičan i dovoljno privlačan element proizvoda\nUz normalan tretman omogućuje dugovečnu upotrebu\nLansirana 2007 godine, Dive Master linija je postala zastovonoša kolekcije Victorinox satova. Preko nje je proizvođač uspešno materijalizirao filozofiju sa područja po kome je napoznatiji, na puno osetljiviji i sofisticiraniji segment. Ako kažem, da je i satove pretvorio u oruđe - mislim, da ne preterujem. Jer ne mogu, da nađem pogodniji izraz, kako tretirati ovaj čvrst, kompaktan, robustan sklop čelika i stakla u obliku instrumenta, izvrsnog merača vremena. Uz navedeno, taj instrument istovremeno obiluje manirima pravog horološkog, odlično urađenog primerka. Moćno oruđe sa izraženim šarmom sportske elegancije. Kada se navikneš na sat, zaboraviš, da se radi o čistokrvnom ronilačkom primerku. Osećaj je, da mu je više mesto u društvu boce dobrog pića na letnjoj terasi ,nego uz bocu kiseonika na neopranskom odelu. Ali, to je baš njegova vrlina. Odlično se snalazi u svim situacijama.\nOno, što bih posebno istakao je potpuni fokus Vicotorinoxa ka dostizanju i očuvanju visokog kvaliteta, ne samo onoga, što je vidljivo na satu, nego i u njegovoj unutrašnjosti. Niko ne bi zamerio proizvođaču, da je u ovaj Dive Master ugradio klasičan ETA 2824-2 mehanizam, koji je u ovakvim slučajevima postao već urođen faktor. Ne zaboravimo, da još uvek plovimo u Swiss Affordable razredu, u kojem je pomenuti mehanizam izraz njegove krvne slike. Heavy company ETA 2824 se potpuno stapa u auerolu neuništivosti ovih malih tenkova na ruci. Uz sve to, proizvođač bi na svakom pojedinom primerku uštedio trećinu vrednosti razlike u ceni eventualnog i ostavarenog pokretača. Ako znamo, da samo na tržištu SAD od svih satova, koji stižu iz Evrope, skoro svaki peti nosi naziv Victorinox i da je Dive Master njihova najprodavanija linija, onda možemo pretpostaviti o kakvom štednom poduhvatu bi se ovde radilo. I sve to uz neoborivu činjenicu, da kupac ni za šta ne bi bio lišen. Ionako, više od 90 % mušterija se ne bavi ovakvim "sitnicima".\nIpak, Victorinox u Gospodara dubina, ugrađuje ETA 2892-A2, za celo koplje kvalitetniji mehanizam, čak i uz priličnu dozu apsurda, da se ovaj najtanji ETA potomak nalazi u kućištu, koje je sa 15,0 mm više, nego samo visoko. To je onaj stepen horološke stratosfere, kada proizvođač učini pozitivno delo, iako unapred zna, da neće biti uočljivo najširem delu adresanata, da taj potez neće biti dočekan masovnim aplauzom i da zbog njega neće biti pozvan na drugi i treći bis.\nAli na sreću, kvalitet nikada ne ostaje sakriven i ovakav potez je značajan kamenčić u mozaiku, koji Victorinox dugo gradi i na iskren način uvećava vlastitu reputaciju. Nekada domine padaju jedna za drugom a ponekad se u istom ritmu, jedna za drugom podižu.Baš u ovakvim slučajevima.\nPoslednja ispravka: Haifisch23 (26.9.2020. u 20:51)\nbezbi, dule bg, VLADAN P and 15 others like this.\n28.9.2020., 20:57 #335\nVisina: 12,0 mm\nL to L: 45,0 mm\nNerđajuči čelik, Brušen finiš, gornji bočni delovi i nosioc bezela fino polirani\nBezel: Aluminij, jednosmerno rotirajući, 120 klikova\nPoklopac kućišta: Transparentan (mineralno staklo), čelične površine obrađene grubim brušenjem\nCushion oblik kućišta je retkost u modernom časovničarstvu ali je zato efekat još uvek vrlo moćan i prijatan\nUz takav oblik kućišta idu kratki lugovi, koji idealno zaokružuju vizualni koncept sata\nOdlična završna obrada sa pretapanjem fino brušenih u visoko polirane površine, sve do grubo brušenog čelika na poklopcu sata\nIako bezel ima vrlo jaku estetsku ulogu u konceptu sata, nemoguće je ne oteti se pitanju njegove praktičke svrhe. Pogotovo, ako uzmemo u obzir, da se sa 50 metara vodoodpornosti ne radi o ronilačkom satu, dok odsustvo tahimetra takođe isključuje njegov rally karakter. Da, dizajner je morao, da sledi smernice vodećeg modela u Pan Europ kolekciji, hronografa, a uz nešto osnovne matematičke spretnosti sa ovakvim bezelom i upotrebom sekundare, još uvek je moguće računati udaljenost određenih predmeta. Ipak, sa WR od 100 metara, odgovori bi dolazili sami od sebe.\nI druga primedba se takođe odnosi na bezel. Prilično retka nazubljenost vanjske ivice, ne omogućava dobar prihvat. Zbog toga prsti rado sklize sa površine, što dovodi do nešto otežane maniupalacije sa ovim elementom.\nZavršna obrada: kombinacija matiranog i poliranog čelika\nZbog odlične završne obrade, primetniji deo sata\nPrečnik: 30,0 mm\nGornja površina premazana anti-refleksnim slojem\nDan & Datum na poziciji 3\nSunburst zelena podlaga u kombinaciji sa crnim bezelom i crnom minutnom skalom je oličenje vizualnog hipnotika\nNačin pozicioniranja markera, koji izlaze iz uzdignute minutno & sekundne kružne skale\nMeni bi više prijala zelena pozadina prozora za dan & datum sa crnim displejom, ali verujem, da je dizanerski tim uzeo ovu opciju u razmatranje i da su razlogzi za suprotnu sliku, potpuno opravdani\nHamilton H30 Powermatic\nBaza: ETA C07.621\nDimenzije: 25,6 mm x 5,22 mm\n25 rubina / 21.600 b/h (3 Hz) / 80 sati rezerve rada\nAntishock sistem: ETA Nivachoc\nGlavna opruga (Mainspring): Nivaflex NO\nModeran automatski mehanizam sa rezervom snage od 80 časova, sa čime je ETA daleko vodeći subjekat u Affordable razredu. Nešto, što je bilo pre 6 godina u ovom cenovnom razredu nezamislivo, sada je masovna realnost. Cilj je postignut na takav način, da je na Barellu, potpuno stanjena glavna osovina, što je omogućilo navijanje puno duže glavne opruge, nego pre. Uz to je smanjena frekvencija iz 28.800 poluoscilacija na 21.600 u jednočasovnoj jedinici vremena. Naravno, takva promena je zahtevala znatne modifikacije u strukturi osnovnog mehanizma. Osim drugačijeg Barella i nove opruge, potrebni su bili takođe potpuno novi zupčanici i promena prenosnog odnosa u njima. Sve ovo je ujedno donelo i potpuno novu dobrobit - tehničko elegantniji sistem za fino podešavanje. Umesto, da novom kalibru dodeli konvencionalni regulator u obliku klešta i ekscentični zavrtanj, ETA se odlučuje za slobodno ljuljajuću se Glucidyr balanserku sa eksentičnim tegovima na dve dijametralno suprotne žbice. Ova dva tega se mogu okretati odvijačem, čime se menja njihovo težište i takođe oscilirajuće ponašanje balanserke. Na početku je to značilo, da su se Powermatic mehanizmi podešavali samo na mestu nastanka (ETA - Švajcarska) ali koliko mi je poznato, danas to rade i ovlašteni servisi. Naravno potreban je poseban alat i time su zatvorena vrata "nepozvanim gostima". Prednost domaćeg terena je ovde i te kako prisutna.\nH30 ne sadržava plastične delove, odnosno plastičan anker. U celini je izrađen iz metala.\nKoža - perforiran rally style\nKombinacija brušeno-poliranih površina\nZaštitni vodoodporni sloj\nZelena unutrašnja strana, koja je u potpunoj stilskoj harmoniji sa brojčanikom\nKompletu je dodan kvalitetan zeleno - crni Nato strap\nDeployant kopča nije faktor, koji se sam od sebe podrazumeva u Affordable cenovnom razredu\nDebljina kaiša nije odlučujući faktor trajanja, ali u ovom slučaju njegova vitkost i nežnost je ipak pomalo zabrinjavajuća, mada Deployant kopča znatno produžava njegov rok trajanja.\nTvrda kutija, prevučena umetnom kožom. Unutrašnjost prekrivena tankim slojem iz somota. Sat je udobno i sigurno smešten u prostor na levoj strani donjeg dela. Pored njega je smešten Nato kaiš i pribor za menjanje ovih elemenata.\nKvalitetna i privlačna embalaža, koja iznenađuje neočekivanom veličinom\nPrisutnost pretinca za dokumentaciju u vanjskoj kutiji\nReinkarnacija jedne od najzvučnijih linija Hamiltona je predstavljala pun pogodak. Linija je inače najpoznatija po hronografu iz 1971 godine, koga je pokretao legendarni Calibre 12, iako njen početak datira u 1964 godinu, kada su je činili dress i nekolicina sportskih modela, od kojih je istupao diver za dame.\nPotpuno je razumljivo, da je prvo reizdanje donelo legendarni plavi hronograf u čast 4 decenije od nastanka originala i u simboličnoj, limitiranoj seriji od 1971 komada. Pošto je bio rasprodan u manje od tri meseca, ubrzo je sledila stalna linija sa crnim i srebrnim dialom.\nZa dodatnu popularizaciju kolekcije su se pobrinuli Day Date modeli sa sivim i plavim brojčanikom, 2014 godine, dok 36 meseci kasnije dolazi vrlo retka zverka u zelenom outfitu.\nUz činjenicu, da Pan Europ dolazi od horološke konstante, koja se zove Hamilton sa bogatom i kvalitetnom istorijom, ono što posebno izdvaja ove modele je H30 mehanizam. Naime, ETA je Hamiltonu iskazala čast, da te 2014 godine u cenovno dostupan (Affordable) razred donese nešto, što je do tada bilo rezervisano samo za one sa dubokim džepovima. Kalibar, koji je srušio nepisano pravilo, da dodatan luksuz predstavlja sat, kojeg zaključaš u sefz u petak, nakon povratka sa posla i staviš ga na ruku u ponedeljak ujutro. H30 je produžio vikend za još jedan, dodatan dan i to uz trošak, koji se odjednom, može izraziti u trocifrenom vrednostnom iznosu.\nPošto je i on precizan, red je, da budem i ja. Swatch Group je istovremeno takvu čast iskazao i Tissotu, ali uzimam sebi slobodu, da je Hamiltonova ipak nešto veća, odnosno donosi veću težinu, ako zbog ničeg drugog, onda zbog toga, što njiegov Powermatic za razliku od Tissotovog, u sebi ne nosi plastiku. Svi znamo, da je čelik teži od plastike. Što u fizičkom, što u emotivnom smislu horoloških zaljubljenika.\nTako ETA otvoreno međunarodno prvenstvo u klasi 80, sa Tissotom, Certinom, Midom, Hamiltonom i Rado-m (neko sa boljom, neko sa nešto slabijom opremom), već sedmu godinu svodi na internu ligu, a konkurencije još uvek nigde na vdiku.\nPoslednja ispravka: Haifisch23 (28.9.2020. u 21:05)\ntaunus, Nick, chuck and 9 others like this.\n30.9.2020., 12:04 #336\nGigandet ovaj model je isto što i invicta-89260b isti mehanizam vrlo slične izrade i homage submarinera,\nNe razumem zašto većina ljubitelja satova ne gotovi nikako invictu koja isto ima jaku priču i prošlost!\nZagor, don Alberto, Haifisch23 and 2 others like this.\n30.9.2020., 15:49 #337\nOdgovor je prilično jednostavan. Zato što sadašnja Invicta, isto kao i Gigandet nemaju niti jednu najmanju dodirnu tačku sa svojom nedalekom prošlošću, osim jednakog logotipa na satovima. Sa nedalekom, mislim na doba kvarčne krize ('70 godine). I jedno i drugo ime je kupljeno zbog komercijalne eksploatacije u niskom cenovnom razredu.\nGigadent je ostao ekstotično ime, pa nema nikakav uticaj na današnju scenu. Ja sam dotičan model pre nekoliko godina kupio iz čiste radoznalosti, da vidim, kako izgleda nemački homage, napravljen u Kini.\nInvicta je mnogo jača priča ali je veći problem, što su američki vlasnici prilično agresivni na tržištu, gde sada prave malo manju pometnju nego nekoliko godina ranije, kada su na tržište izbacivali Swiss Made satove, koji su im sklapali Privat Label firme u Švajcarskoj, do Low Cost modela, pravljenih u Kini. Da ne govorimo o hrpi satova, koje su "pozicionirali" sa početnom cenom od nekoliko hiljada $, da bi skoro istovremeno masovno nudili 60 % do 90 % discount na te iste. Plitka i prozorna marketinška maniupulacija.\nKada na kraju podvučeš crtu, sve to nije vredno naziva i reputacije, koju je nekad imala Invicta. Od osvajača zlatnih medalja za kvalitet u Bordeauxu i Bernu, do ekskluzivnog dobavljača satova za visoke oficire sovjetske mornarice u kansim '50 i '60 godina prošlog veka.\nNadam se, da sa brendom Glycine, čiji su vlasnici od 2016 godine, neće poći sličnim putem. Za sade je sve ok. Proizvodnja se još uvek odvija u švajcarskom Bielu.\nPoslednja ispravka: Haifisch23 (30.9.2020. u 15:52)\nbezbi, dule bg, chuck and 2 others like this.\n30.9.2020., 20:28 #338\nPoslednja ispravka: Haifisch23 (30.9.2020. u 20:34)\n1.10.2020., 0:16 #339\nHvala za ceo post! Pokusavo sam vec citati o vrstama hronografa, kao i sada, al bez preteranog uspeha, istina, malo mi je bilo jasnije uz neke simulacije na yt, ali nista posebno da bi sam prepoznao strukturu. Jel on trosi vise akomulirane energije ako je spoterica ukljucena? Sto se tice zanjeg pasusa, mislim da i Miyota i Seiko imaju dovoljno finansiskih i kadrovskih kapaciteta da naprave po 2-3 hronografa u vise cenovnih rangova, a sto to ne urade- to je pitanje. Mozda ne zele, mozda im ne treba, mozda i oni smatraju da su Svajcarci ipak Svajcarci...Seiko je pokazao da moze napraviti dobro kuciste i zavrsnu obradu, ali mu ocigledno nije u interesu da ima Sumo sa nekim "grubim" hronografom. Citizen jos gore, serija 82xx stara ko biblija, 10x vise 82xx prodaju mikrosima nego sto oni ugradjuju..napravili su seriju 90xx za sta tacno? Za2-3sata za Japansko trzite? A novi Fugu model kosta 500e sa 82xx. Ne kontam. Ili sto bi ti rekao: STA RECI\nSto se tice sata, prelep!\nPoslednja ispravka: bezbi (1.10.2020. u 0:20)\n1.10.2020., 9:37 #340\nUključen hronograf u meahničkom satu troši nešto više energije. Ako je non-stop uključen, potrošnja može ići do 10 % ukupne rezerve rada.


Pirsing jezika - moguće komplikacije i rizici | Saveti za dobro zdravlje\nSubota 2.7.2022. 21:49\nTrajan pirsing jezika se vezuje za novije doba, zahvaljujući razvitku novih visoko kvalitetnih inaktivnih materijala koji se koriste kao nakit. Mestom nastanka ove vrste pirsinga smatra se Gauntlet, prvi profesionalni pirsing studio u SAD, osamdesetih godina prošlog veka.\nSada, pojava sve učestalijeg pirsingovanja se može objasniti kao kulturološka identifikacija osobe, duhovna identifikacija, umetnički oblik samodoživljavanja, trend, ispoljavanje seksualnosti ili povećavanje seksualnog osećaja, ispoljavanje veze sa određenom osobom, nekonformistički pristup životu ...\nPirsing jeziku uglavnom predstvlja nakit koji se sastoji iz metalnog štapića sa dve loptice našrafljene na svakom kraju. Pirsing se provlači kroz središnji najdeblji deo jezika uz izbegavanje podjezičnog frenuluma i krvnih sudova i nerava. Dužina štapića je obično nešto veća od debljine jezika kako bi se omogućilo pomeranje nakita.\nČesta je zabuna da su usta ''prljava'' i da će stavljanjem pirsinga doći do pojave infekcije i sporijeg zarastanja rane. Iako je istina da je usna duplja čoveka nastanjena velikim brojem bakterija i da je neprekidno u kontaktu sa spoljnom sredinom, ipak ne treba izgubiti iz vida zaštitno dejstvo pljuvačke. Iz ovog razloga rane nastale pirsingom u usnoj duplji brže zarastaju od onih na koži (4-6 nedelja), u slučaju da se primeni adekvatna higijena i tretman posle pirsingovanja u cilju sprečavanja infekcije.\nIako je pirsing u usnoj duplji česta pojava u modernom društvu, najčešće stavljanje pirsing nakita ipak se izvodi bez adekvatne anestezije i kontrole infekcije. Većina osoba koje postavlja pirsing je nažalost bez dozvole za obavljanje ovakvih medicinskih intervencija i bez dovoljno medicinskog znanja. Pa shodno tome, i kod zdravih osoba koje žele da stave pirsing jezika u ovakvom okruženju postoje značajni rizici.\nIstraživanja su pokazala da se u 42.2% osoba nakon stavljanja pirsinga jezika javljaju određene komplikacije. Ovakva učestalost komplikacija postavlja sama po sebi pitanje sigurnosti i opasnosti koje nosi pirsing jezika. Istraživanja su pokazala da 57.8% osoba sa pirsingom jezika nisu upoznata sa opasnostima i mogućim komplikacijama koje on nosi.\nOtok nakon pirsingovanja se javlja kod 51.9% osoba, usled traume dobro vaskularizovanog tkiva jezika. Iz ovog razloga, neposredno nakon pirsingovanja najčešće se upotrebljava privremeni nakit kod kojeg je štapić duži u odnosu na nakit koji će se trajno nositi, a takođe kuglice na krajevima su predimenzionirane kako bi se sprečilo urastanje nakita u tkivo jezika. U slučaju da se ne jave druge komplikacije, ovaj nakit se zamenjuje nakon 7-10 dana od inicijalnog pirsingovanja.\nPirsing jezika se takođe smatra mogućim vektorom za transmisiju krvno prenosivih virusa kao što su HIV, hepatitis (B, C, D i G), herpes simplex i Epstein-Barr virus. Ovo je moguće u slučaju primene nesterilnih instrumenata i privremenog nakita nakon pirsingovanja, te nesprovođenja tehnika asepse i antisepse u toku pirsingovanja.\nČesta komplikacija je lokalna infekcija (11.4% osoba). Najčešće osobe koje postavljaju pirsing savetuju svojim klijentima samo upotrebu vodica za ispiranje usta. Ovo je nedovoljno, jer usna duplja poseduje veoma bogatu mikrobnu floru, a takođe su i u stalnoj komunikaciji sa spoljnom sredinom.\nTakođe, ćesto se javlja i produženo krvavljenje nakon stavljanje pirsinga (45.7% osoba) koje se javlja kao posledica povrede krvnih sudova.\nMože se javiti i otežano žvakanje, gutanje i govor (osobito glasova s, š, t, č, z, ž, dž, đ, lj, nj,...) i u retkim slučajevima gutanje nakita ako nije adekvatno pričvršćen.\nČesto ''igranje jezikom'' sa pirsing nakitom dovodi do:\n* povređivanja desni (sa sledstvenim lokalnim povlačenjem desni – recesio gingivae) Javlja se kod 26.6% osoba sa pirsingom jezika i obično je lokalizovano na desnima uz središnje sekutiće donje vilice.\n* povređivanja zuba (oštećenje i prelomi krunice zuba) Javlja se kod 13.9% osoba sa pirsingom jezika i uglavnom se javlja na središnjim sekutićima gornje vilice.\n* i do pojačanog lučenja pljuvačke sa pojavom izraženijeg taloženja zubnog kamenca.\nŠta raditi u slučaju pojave komplikacija?\nObavezno se javiti stomatologu koji će zavisno od prisutnih komplikacija primeniti zaustavljanje krvarenja, debridman rane, antibiotsku terapiju, antiseptična sredstva za ispiranje, odstranjenje nakita... Nakon adekvatne terapije rana se u najvećem broju slučajeva sponatno zatvara.\nAss dr Radmila Obradović\nPirsing jezika - moguće komplikacije i rizici Saveti za dobro zdravlje


10 strateških bombardera američkog ratnog zrakoplovstva uvježbano za upotrebu nuklearnog oružja protiv Rusije ovog mjeseca - Najnovije Vijesti\nU utorak je ruski ministar obrane Sergej Šojgu putem video konferencije razgovarao sa svojim kineskim kolegom Wei Fengheom.\nRuski ministar obrane Sergej Šojgu rekao je da je deset američkih strateških bombardera ovog mjeseca osposobljeno za korištenje nuklearnog oružja protiv Rusije.\nRazrađujući svoju primjedbu, Šojgu je rekao da je “ovog mjeseca, tijekom vježbe američkih strateških snaga Global Thunder, deset strateških bombardera uvježbalo mogućnost upotrebe nuklearnog oružja protiv Rusije gotovo istovremeno iz zapadnog i istočnog smjera.”\nMinistar je također istaknuo da je Rusija zabilježila značajan porast aktivnosti američkih bombardera u blizini istočnih granica zemlje, s oko 30 naleta otkrivenih ovog mjeseca. U 2019. godini bila su samo tri takva leta, podvukao je Šojgu.\nNakon razgovora s kineskim kolegom Wei Fengheom, ruski ministar je rekao da “takve akcije američkog strateškog bombardera predstavljaju prijetnju ne samo Rusiji, nego i Kini”.\nŠojgu je rekao da se vojna suradnja između dviju zemalja jača, a ruske i kineske trupe “u interakciji na kopnu, moru i zraku”.\nRuski ministar je rekao da su bilateralni odnosi između Moskve i Pekinga “povjerljivi i prijateljski”, dok je Fenghe komentirao da se Rusija uspješno suprotstavlja američkim vojnim prijetnjama, te da se dvije zemlje zajednički protive američkoj taktici obuzdavanja.\n“Također podržavam vašu viziju vojne prijetnje našim zemljama koja dolazi iz Sjedinjenih Američkih Država”, rekao je Fenghe tijekom video konferencije sa Shoiguom.\nNakon pregovora, i ruski i kineski ministri dogovorili su se o intenziviranju zajedničkih strateških vježbi i patrola.\n“Uvjeren sam da će današnji sastanak poslužiti razvoju odnosa sveobuhvatnog partnerstva i strateške interakcije između Rusije i Kine”, rekao je Šojgu.\nMoskva je ranije izrazila zabrinutost zbog toga kako SAD i druge zapadne zemlje potenciraju tvrdnje o navodnoj “invaziji” Rusije na Ukrajinu, s tim izgovorom koji je Zapad koristio da pojača ukrajinsku vojsku.\nGlasnogovornik Kremlja Dmitrij Peskov odbacio je optužbe o “invaziji” kao “apsurdne” i izrazio zabrinutost da će zapadna vojna pomoć dovesti do “daljnje eskalacije” napetosti.\nKina je, pak, nedavno odbacila tvrdnje o svom navodnom “hiperzvučnom testiranju projektila” iznad Južnog kineskog mora, zbog čega su se dužnosnici Pentagona navodno “zbunili” kako je Peking uspio razviti takvu tehnologiju.\nPeking je također nedavno ponovio zabrinutost zbog suradnje između Sjedinjenih Država, Australije i Ujedinjenog Kraljevstva u okviru sporazuma AUKUS u području nuklearnih podmornica, rekavši da “ove akcije pogoršavaju napetosti u regiji, potiču utrku u naoružanju, prijete regionalnom miru i stabilnost i potkopavaju međunarodne napore u području neširenja nuklearnog oružja.”\nRuska i kineska vojska već duži niz godina imaju vrlo blisku saradnju – jer im je neprijatelj zajednički, naravno ali to nisu previše pokazivali kako kod zapadnog stanovništva ne bi stvarali osećaj pretnje. Ovo “prikrivanje” postaje sve manje bitno pa ćemo u narednim mesecima ako ne i nedeljama svedočiti sasvim… Pročitaj više »\nKoga interesiraju ove teme?\nOva lazna epidemija sluzei da distraktira ljude.\nVeć toliko puta ponovljena greška “izuzetnih”. Od tamo 2000 God na ovamo počeli su Rusiji uvoditi sankcije, misleći da će tako ekonomski slomiti Rusiju u slijedećih 15-20 god. Udaljavali su svaku pomisao da bi mogli i na neki drugi način (ulaganjem direktno svojeg kapitala) tj. kontroliranog industrijskog razvoja usporiti i… Pročitaj više »\nI tako, mic po mic, i eto nas u potpunom kaosu. Režiranom.\nMiri me samo to, što Kina i Rusija sarađuju. Razumiju se. Jer znaju, ako jedna poklekne, druga je na udaru. Nisu zločinci samo u SAD. U EU jih ima više, nekadašnji tvorci SAD, kolonijalisti. A oslabili su… U ovom svijetu neče biti mira, dok jih ne pobijede nekadašnji robovi, udruženi… Pročitaj više »\nPrice za malu djecu. Za kauboje je cak i malena Bjelorusija pretvrd orah.\nPonovo je u igri plan kojeg je gurala Hilari u svoje vrijeme. Nekoliko puta su odustajalo od njega. Plan je da napadnu Rusiju sa 2000 tomahavka istovremeno . Racunaju da ruska PVO ne moze to zaustaviti. Nakon unistenja telekomunikacija i komandne isfrastrukture Rusija bi se trebala raspasti i utonuti u… Pročitaj više »\nI što če sad učiniti\nIma li netko tko dobro zna ruski za provjeriti ovu vijest?\nNavodno Rusi planiraju uvesti kazne do 5 god zatvora za one koji sire anti-vax propagandu.\nI sad… vjerovati da su Rusi i SAD protivnici? Hm hm…\nJa stvarno ne znam koliko jos treba ovim talibanima “geopolitike” CINJENICA – pa da im konacno iz guzice dodje u glavu: – NIKAKVA “nezavisna Rusija” – NE postoji… – ovaj Rotschildov koncentracioni logor – imenom “Ruska federacija” – je u potpunosti po dkontrolom satanistickih kamatara iz tzv “ruske” centralne banke.… Pročitaj više »\nMa, mislim da nikakvog rata neće biti jer da su htjeli uništiti planet ne bi se “mučili” sa “cjepljenjem”, pa vjerujem da ovaj šou ima velike veze sa plandemijom, jednostavno kako svjetsko roblje mora ostati trajno zaokupljene nekim strahom. Uostalom, baš u vezi sa plandemijom sve “neprijateljske” strane su pokazale… Pročitaj više »\nSpremljeno je ogromno sranje za Ukrajinu, samo se pozicioniraju pred pocetak,prva polovina 2022 nova podjela svijeta Yalta ali ne na Yakti,bkizu. Nadam se samo da cemo ostati daleko od diktatura kine i rusije.jeli niko ne vidi da milijardu i oo kineza traze novi Lebensraum, pojesce nas\nMoramo stati na stranu Rusije ili smo izgubili dostojanstvo kao ljudi.\nGlobalizam je zlo….\nJadni američki narod služi ovim zlotvorima.\nAh, semantika… :\n10 strateških bombardera američkog ratnog zrakoplovstva ovog mjeseca uvježbano za upotrebu nuklearnog oružja protiv Rusije


Izbor po vinariji - Srpske vinarije - Vinarija Jeremić - VINOTEKA BEOGRAD\nJeremić Merlot Terroire 2015\nJeremić Sauvignon Blanc 2016\nRondo Rose 2016\nVinarija Jeremić je osnovana i registrovana po novom Pravilniku vinskog registra Republike Srbije 2010.g. kao ogranak firme "EKO mineral doo", u vlasničkoj strukturi porodice Jeremić iz Smedereva. Nalazi se u Smederevu – Jugovu, 40 km od Beograda.\nOd leta 2013. g. Vinarija Jeremić će uz krajolike vinograde, ekskluzivni smeštaj, vinski podrum sa degustacijonom salom i prilagodljivim specijalitetima ponuditi turističke usluge na koje ni jedan l jubitelj prirode, vina i Dunava nece ostati ravnodušan.\nNekada kućno spravljenje vina za potrebe porodice, šire rodbine i prijatelja, zamenjeno je modernom vinarijom koja tradicionalne metode primenjuje u najsavremenijoj opremi i koristi nova stručna saznanja u proizvodnji vina i gajenju vinove loze.\nSONATA i KANON su vinsko delo kreirano sa mnogo ljubavi i pažnje, što se oseća u svakom ispijenom gutlju, čineći svaki trenutak uživanja neponovljivim iskustvom.\nValovitu obalu davno nestalog Panonskog mora, danas oživljava Smederevsko vinogorje na Jugovu.\nGajenje vinove loze na Jugovu, u Smedrevu, je tradicija stara više hiljada godina, a prve pisane tragove nalazimo u rimskim hronikama, u vreme vladavine imperatora Marka Aurelija Proba u III veku pre nove ere.\nPeskovita struktura zemljišta, šumadijski brešuljci I snaga Dunava su dar prirode na koje, od starih Rimljana do današnjeg dana, niko nije ostao imun.\nSpecifičan geografski polozaj upotpunjuje posebno prijatna vazdušna ruza koju stvara Dunav, pretvarajući jako kretanje vazduha u konstantan povetarac koji nosi svezinu I blagodetno utice na vinovu lozu.\nČokoti,ušuškani brezuljcima zimi ne smrzavaju, leti upijaju dvostruko više sunčevih zraka od Sunca direktno I refleksijom od Dunava u popodnevnim časovima. Pogodni prirodni uslovi su stvorili ambijent u kome grozdje na Jugovu ranije sazreva I ima do dva procenata šećera više nego u drugim predelima.


Poziv iz "Šasle": Predaja uzoraka vina 2. i 3. februara, neizvesno održavanje 22. "Dana vina" · gradski.online\nPoziv iz “Šasle”: Predaja uzoraka vina 2. i 3. februara, neizvesno održavanje 22. “Dana vina”\nIĐOŠ- Zbog nepovoljne epidemijske situacije još uvek je pod znakom pitanja održavanje 22. “Dana vina” u Iđošu.\nDa li će se, kako je planirano, vinari na centralnoj manifestaciji u Iđošu okupiti 12. februra i nazdraviti Svetom Trifunu, još uvek nije poznato. To je našem portalu potvrdio Marko Mirkonj, predsednik “Šasle”:\n-Mi se spremamo kao da će se naša manifestaciji pokrajinskog karaktera i održati. U tom smislu, pozivam vinare da predaju uzorke mladih vina proizvedenih 2021. godine. Ocenjivaće se bela, roze, šiler, crvena i voćna vina.\nUzorke mogu da predaju 2. i 3. februara u seoskom Domu kulture. Potrebno je da se dostave dve litarske, ili tri boce od 0,75 po svakom uzorku. Na jednoj boci treba nalepiti etiketu ili natpis sa podacima (ime i prezime, mesto stanovanja, godina proizvodnje, sorta grožđa i naziv vina).\nDruga boca uzorka vina se predaje bez etikete, neobeležena. Broj uzoraka vina nije ograničen, a kotizacija za učesnike je 350 dinara po uzorku. Drugog februara uzorci mogu da se dostave od 14 do 20 sati.\nDan kasnije, uzorci mogu da se predaju od 12 do 18 časova. Enolozi će uzorke vina iz svih krajeva Vojvodine ocenjivati 5. februara. Nakon toga ćemo raspolagati pouzdanijim informacijama o održavanju “Dana vina” u Iđošu- saopštio je Mirkonj.\nDodatne informacije možete saznati od vinara Branislava Brojčina. Njegov broj telefona je 069/544 80 32. Vinarima je na raspolaganju i broj predsednika “Šasle” Marka Mirkonja 065/469 01 52.\nPrethodnoDečak (13) nasrnuo na dr Olivera Stojakovića: Od poplavelog oka, više boli povređen ponos\nSledećeŽAK se revanširao “Singidunumu”: Derbi domaćinu, Kikinđani ne daju prvo mesto


NATALIJA NAROČNICKA Ratna partitura svira se i u miru - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Интервју/NATALIJA NAROČNICKA Ratna partitura svira se i u miru\nNATALIJA NAROČNICKA Ratna partitura svira se i u miru\nУредништво 07/01/2010\tИнтервју Оставите коментар\nKada je Natalija Naročnicka, predsednik ruskog Fonda istorijske perspektive, nekadašnja poslanica Dume i autor niza značajnih knjiga i istoriografskih studija, prošle godine, sa svojim delom „Rusija i Rusi u svetskoj istoriji“ (srpski prevod u izdanju SKZ) gostovala na Beogradskom sajmu knjiga, ponovila je više puta uverenje da su sudbine Srba i Rusa prisno povezane, i da „ako se nešto događa sa Rusijom, to utiče na sudbinu Srbije“. Nekoliko meseci kasnije, na tribini srpskog sabora Dveri u Beogradu, govoreći o temi „Između istoka i zapada – srpsko pitanje danas“, ona je bila izričita: „Rusi nikada neće ostaviti srpski narod na cedilu niti dozvoliti stvaranje države Kosovo i ukidanje Republike Srpske. Rusi i Srbi imaju u sebi mnogo potencijala da u budućnosti urade dosta toga povodom ovih pitanja“. Povodom posete ruskog predsednika Dmitrija Medvedeva Beogradu, Natalija Naročnicka, inače i uticajni član Komisije koju je Kremlj osnovao i poverio joj zadatak da se izbori sa globalnim nastojanjima da se falsifikuje istorija na štetu Rusije, za „Pečat“ govori o aktuelnim političkim prilikama i širem društvenom, istorijskom i savremenom, kao i kontekstu rusko-srpskih odnosa i geopolitičkih perspektiva.\nOvih dana Mihail Sergejevič Gorbačov dobio je u Berlinu nagradu „Kvadriga“. Kao prošlogodišnji dobitnik te iste nagrade predsednik Srbije Boris Tadić održao je govor, rekavši da se Gorbačov kao istaknuti političar suočio sa izazovom liderstva koje je donelo slobodu i nadu u budućnost sveta… Kako vi ocenjujete istorijsku ulogu Mihaila Gorbačova?\nGorbačov se nalazio na srećnoj istorijskoj poziciji. Društvo se umorilo od KPSS i bilo spremno za promene, naravno nabolje. On je imao ogroman „kredit“ poverenja. Osnovno pitanje je kako je on njime raspolagao. Rušeći komunističku ideologiju i partijsku mašinu on je, ne kolebajući se, rušio i istorijsku rusku državnost koja je izgrađivana tokom 1000 godina. Sada se čini neodgovornom i njegova odluka o povlačenju trupa iz Nemačke, koja nije bila uslovljena nikakvim sporazumima, kao i odluka o raspuštanju Varšavskog saveza i SEV-a. Kao posledica političke euforije iz vremena „perestrojeke“, nastali su mnogi tragični događaji na teritoriji SSSR-a. Međutim, nevolja SSSR odmah je postala i nevolja Srba! To pokazuje neraskidivost sudbina. Ma kakvi bili odnosi između vlada i elita, jaka Rusija je, u bilo kom obliku — sama po sebi garancija neprikosnovenosti Srbije. Bez sumnje, odgovoranost za to, snosi on. Ali ne samo on… Odgovorni su takođe i zapadni lideri zbog procesa koji su se odvijali poslednjih dvadeset godina 20. veka, a čija je direktna i dramatična posledica i krvavi raspad Socijalističke Jugoslavije.\nU maju ove godine Predsednik RF odredio vas je za člana Komisije za sprečavanje pokušaja falsifikovanja istorije. Već je objavljena knjiga „Partitura Drugog svetskog rata. Ko je i kada počeo rat?“ Da li će ona biti samo jedan od odgovora?\nOcena događaja koji su se dešavali u svetu uoči rata, koji je za nas postao Veliki Otadžbinski rat, temeljna i oslobođena od svih ideoloških klišea, odavno je postala aktuelna. U knjizi, koju otvara predgovor ministra inostranih poslova RF, Lavrova, sakupljeni su radovi poznatih ruskih istoričara, eksperata za međunarodno pravo, diplomata i praktičara koji razmatraju najzamršenije klupko političkih i međunarodnih kolizija i protivrečnosti koje su na kraju dovele do katastrofalnog rata. Autori knjige se oslanjaju na najnovija objavljena dokumenta, koriste nova arhivska dokumenta (u samoj knjizi u prilogu objavljen je veliki broj do sada nepoznatih dokumenata iz arhiva MIP RF). A takav pristup daje mogućnost da se ocene događaji koji su se desili pre 70 godina, bez predrasuda i objektivno, uključujući i pitanja koja su do sada u zapadnoj istoriografiji često tendeciozno osvetljavana, kao i uzroci i posledice pakta Molotova-Ribentropa, uloga tadašnjih lidera Poljske u neuspelim pokušajima da se izgradi jedinstveni front otpora agresoru, politika vladajućih krugova Velike Britanije i njene manijačke težnje da na račun dogovaranja sa Hitlerom po svaku cenu agresiju usmeri na Istok. Još jedno, najvažnije pitanje koje se u knjizi dotiče jeste – datiranje početka Drugog svetskog rata.\nIstorijska istina sastoji se u tome što se pre napada Hitlera na Poljsku 1. septembra 1939. godine, koji se smatra ne sasvim osnovano za datum početka Drugog svetskog rata, svetski rat odvijao punom parom u Aziji i Evropi gde su zemlje osovine (Nemačka, Italija i Japan) već tokom nekoliko godina ultimatumima i uvođenjem trupa prekrajale svet i granice koje su postale nepostojane kao nikada pre u istoriji. Uz popustljivost zapadnih demokratija Hitler je zauzeo Austriju i Češku. Boreći se od sredine tridesetih protiv japanske agresije, Kina je već izgubila milion života, a Italija okupirala Albaniju i u mukama pogubila 200 hiljada Etiopljana koristeći otrovne supstance. Čini se da zapadni ideolozi istorijske svesti u svom egocentrizmu za događaje od svetskog značaja smatraju samo one u kojima su sami učestvovali. Da, Velika Britanija je objavila rat Hitleru 3. septembra 1939. godine, odmah posle Hitlerovog napada na Poljsku, što joj čini čast. Ipak, opravdan ponos na to ne može omogućiti negiranje postojanja rata samo zato što London nije u njemu učestvovao, kao što ni zemlje koje uopšte nisu ratovale ne negiraju Drugi svetski rat. Umesto da savesno otvaraju neistražene stranice istorije i arhiva, danas su na Zapadu zaokupljeni samo jednim ciljem – da se Zapad oslobodi od kompleksa inferiornosti i krivice za prestup fašizma.\nEvropa kao da izdaje sopstvenu prošlost?\nInterpretacija događaja u Istočnoj Evropi između dva svetska rata postaje posebno značajan instrument za prekrajanje istorije 20. veka. Evropa koja je preživela i očuvala svoju demokratiju i sebe kao subjekat istorije i kulture samo zahvaljujući neviđenim žrtvama i otporu fašizmu naše zemlje, zahvaljujući savezništvu Antihitlerovske koalicije, izdaje svoju sopstvenu prošlost. Ali, zar nismo izdavali i ne nastavljamo li da izdajemo svoju Otadžbinu i mi sami? Zar nisu naši postsovjetski liberali prvi počeli da sugerišu da „loša“ država nije imala i ne može imati ništa pravilno i pravedno? Upravo takva teza odavno je postala srž svih diskusija o ovim problemima na Zapadu, gde, prećutkujući tiha protivljenja pojedinih savesnih naučnika, sredstva javnog informisanja nemaju vremena da razmatraju ni dokumenta ni nove činjenice već se samo obrušavaju na one koji se nisu uplašili da hrabro rastresu njihovo gnezdo licemerja.\nKnjiga „Partitura Drugog svetskog rata“, koju je pripremio Fond istorijske perspektive, može se smatrati za prvi objavljeni rad u okviru rada Komisije pri Predsedniku RF za suprotstavljanje falsifikovanju istorije. Očekuje nas sistematski rad na pripremanju za objavljivanje do sada nepoznatih i neobelodanjenih dokumenata spoljne politike SSSR-a i zapadnih zemalja, kao i njihova promocija na međunarodnom nivou. Može se pretpostaviti da će dokumenta omogućiti da se suštinski proširi naša slika o istinskom toku događaja i da se skine propagandna patina, kako sa poluzvanične sovjetske istoriografije, tako i sa ne manje angažovane zapadne politikologije, koja je danas očigledna. Vreme je da se obelodane dokumenta ne samo o sopstvenoj politici SSSR-a, o represijama i Gulagu, što se pravedno činilo i čini već 10 godina, nego i o politici zapadnih sila i Poljske koja je vodila apsolutno progermansku politiku i odbijala sve zajedničke sporazume protiv hitlerovske Nemačke. Takvih dokumenta ima mnogo, a zbog korektnosti pred saveznicima antihitlerovske koalicije, naša zemlja nije sve objavljivala 50 godina posle rata.\nPredsednik Dmitrij Medvedev bio je kod nas 20. oktobra u zvaničnoj poseti. Mi se nadamo da će njegova poseta dati novi podsticaj razvoju naših višestranih međudržavnih odnosa. Međutim, veoma je važno i naše zajedničko duhovno, pravoslavno jedinstvo. Kako ga danas očuvati?\nPoseta predsednika Medvedeva ima ogroman značaj za razvoj odnosa između naših zemalja. Kredit koji je Rusija dala u izvesnom smislu je povoljniji od kredita MMF. Srbija može taj novac potrošiti na otvaranje novih radnih mesta, na rashode i troškove proizvodnje u regionu. Veliki značaj imaju naftno-gasni sporazumi u okviru projekta „Južni tok“. Meni se čini ne manje važnim susret našeg predsednika sa članovima Svetog Sinoda SPC. Ja sam ponovo osetila naše duhovno jedinstvo kada sam pre nekoliko dana boravila na napaćenoj zemlji Kosova i Metohije. Nepodnošljivo je gledati razrušene crkve i istovremeno spomenike bojovnicima OVK. Mi smo i u ime IDS zajedno sa misijom evropskih eksperata posetili najveće srpske svetinje Pećku Patrijaršiju, manastir Gračanicu, Visoke Dečane. Teško je gledati ih u okruženju bodljikave žice i automata. Mi smo izrekli mnogo prigovora šefu misije EULEKS, generalu Kermabonu i spremamo izveštaj. Naš direktor za istraživanja Džon Loklend prisustvovao je konferenciji u Srpskoj Mitrovici. Mi moramo sve učiniti da sačuvamo pravoslavno nasleđe Srbije i Rusije, u tome je zalog našeg postojanja kao naroda, kao nezavisnih država.\nMoram da podsetim na reči Sv. Nikolaja (Velimirovića), koje je on izgovorio o Imperatoru Nikolaju 2, jer, čini mi se, one otkrivaju suštinu našeg duhovnog jedinstva.\n„Smisao rata 1914. koji je mnogima nepojmljiv, mnogi ga osporavaju, objašnjen je ruskom žrtvom za Srbe u svoj svojoj jevanđeljskoj jasnoći i očiglednosti. Jer, podvig samopožrtvovanja, duhovna potreba za požrtvovanjem za bližnjeg – zar to nije težnja za Carstvom Nebeskim? Rusi su u naše vreme ponovili Kosovsku tragediju. Da je ruski car Nikolaj Drugi težio carstvu zemaljskom, carstvu sitnih ličnih računa, samoljublja, on bi i do sada sedeo na prestolu u Petrogradu. Ali, on je izabrao Nebesko Carstvo, carstvo žrtve u ime Gospoda, carstvo jevanđeljske duhovnosti zbog čega je i dao svoju glavu, zbog čega su dala glave njegova čeda i milioni podanika. Još jedan Lazar! Još jedno Kosovo! Ovaj novi kosovski zavet otkriva novu duhovnu dubinu Slovena. Ako neko u svetu može i treba da to razume, onda su to — Srbi. Izbor sličan ovome, izbor podviga radi Carstva Nebeskog, tj, onoga što svet smatra iracionalnim, nije se jednom događao u ruskoj istoriji i ne samo u naše vreme. To je dugotrajni istorijski proces kojim je prožeta čitava istorija Rusije od Svetog kneza Vladimira do današnjeg dana“.\nNajveći doprinos oslobođenju od fašističkih osvajača dala je Crvena Armija. Na žalost, u Beogradu su posle „demokratskih promena“ promenjeni nazivi ulica koje su nosile imena ruskih heroja. Kako za buduće generacije sačuvati sećanje na prošlost i saznanje o slavi heroja?\nKada se stišaju politički potresi i bure epoha i počne da se spušta prašina koju su one podigle, mnoge stvari se vraćaju na svoja mesta. Za vreme nedavne posete Moskvi ministra inostranih poslova Srbije, Vuka Jeremića, čuli smo njegovu izjavu o nameri srpske vlade da tim ulicama vrati ranije nazive. Ja ne mogu da komentarišem tu odluku vlade suverene države, Rusiji prijateljske zemlje, ali mi se čini da će je pozdraviti mnogi Srbi. Kada boravim u vašoj zemlji imam mogućnosti da se uverim da je u narodu živo sećanje na ruske vojnike koji su oslobađali Beograd, sećanje na one koji su ostali na poljima bitaka i boja za oslobođenje Jugoslavije od fašizma, isto kao i zahvalnost prema njima. A najbolji način da se sačuva to sećanje, po mom mišljenju, iskreno i bez predrasuda, zadatih ili nekih trenutno konjukturnih političkih razmišljanja, jeste priča o njihovom podvigu i slavi, koja sama po sebi najbolje govori.\nKao što je poznato, 20. oktobra 1944. armija Trećeg Ukrajinskog fronta pod komandom maršala Fjodora Tolbuhina i jedinice Narodnooslobodilačke armije Jugoslavije zajedničkim jurišem zauzele su Beograd. Maršalu Tolbuhinu je dodeljeno zvanje narodnog heroja Jugoslavije i Bugarske, koju je on takođe oslobađao. Pošto je poseta Dmitrija Medvedeva određena upravo na 65. godišnjicu oslobođenja Beograda, pitanje o vraćanju naziva ulica u glavnom gradu po imenima maršala Tolbuhina, generala Ždanova i drugih, više je nego umesno. Zašto ne darivati gosta? Na kraju, lider Rusije — najvećeg inostranog partnera i investitora privrede Srbije donosi u Beograd vredan dar – obećani kredit od jedne milijarde dolara. Od te milijarde srpsko rukovodstvo namerava da „zatvori rupe“ u budžetu i da finansira izgradnju puteva.\nImena sovjetskih oslobodilaca nestala su sa karte većine gradova u Jugoslaviji, pored ostalih odlukom tadašnjih vlasti i u Beogradu krajem devedesetih. Očigledno da je glavni razlog kampanje protiv „sovjetskih imena“ bila želja novih vladara Jugoslavije, u prvom redu, da izbrišu svako pamćenje komunizma i komunista. I drugo, da glavnim ulicama Beograda vrate njihove istorijske nazive, jer grad nije od juče. Tokom „čistke“ nastradale su ne samo sovjetske vojskovođe, bez svojih ulica ostale su i mnoge vođe komunističke Jugoslavije, ulicama kojima je promenjen naziv u Beogradu, ulicama maršala Tolbuhina i generala Ždanova vraćeni su predratni nazivi – Mekenzijeva i Resavska, a bulevar Crvene Armije opet se naziva Južnim.\nMeđutim, na ulicu koja nosi ime u čast još jednog oslobodioca Beograda – maršala Birjuzova – gradski oci nisu posegnuli. Sudbina je na najkobniji način povezala sovjetskog vojskovođu sa Jugoslavijom.\nBaš ovde, blizu Beograda, na Avali, 1964. godine on je poginuo u avionskoj nesreći putujući u sastavu sovjetske delegacije na obeležavanje 20. godišnjice oslobođenja jugoslovenske prestonice. U istom tom avionu smrt je zadesila i generala Ždanova…\nKako ističe srpska štampa u poslednjih nekoliko godina u zemlji je 500 ulica promenilo nazive. Treba posebno istaći da je kampanja promene naziva ulica imala upravo antikomunistički, a nikako antiruski karakter. Nestali su takvi simboli kao što su Lenjin, Oktobarska revolucija, Crvena Armija, ali će se skoro u svakom srpskom gradu naći ulica Lava Tolstoja ili Nikolaja Gogolja ili nekog drugog istaknutog delatnika ruske kulture. U samom Beogradu ostale su ulice Čehova, Gogolja, Tolstoja, Gorkog.\nNedavno se u naselju Mirijevo pojavila ulica Mihaila Bulgakova. I više od toga, poslednjih godina u srpskoj prestonici dodeljena je ulica caru Nikolaju Drugom.\nSadašnje vlasti u Beogradu izražavaju spremnost da vrate sećanje na sovjetske vojskovođe-oslobodioce, ako volja građana bude takva. U srpskoj prestonici je posle rata izgrađeno i gradi se dosta novih ulica. Sa takvom inicijativom istupilo je 66 društvenih radnika Srbije; naučnici, predstavnici književnosti i umetnosti. Ipak, istine radi, treba reći da su prvi podsticaj ovom procesu, ipak, dale aktivnosti ambasadora Rusije u Srbiji, Aleksandra Konuzina.\nBeogradske vlasti nisu stigle da promene nazive do 20. oktobra – do dolaska Dmitrija Medvedeva. Razmatrana je ideja da se promena naziva sprovede po ubrzanoj zakonskoj proceduri, ipak, kako je nedavno izjavio gradonačelnik Beograda, Dragan Đilas, odlučeno je da se od te ideje odustane. Proces donošenja značajne odluke biće regularan i, kako se pretpostavlja, trajaće nekoliko meseci. U okviru ovog procesa Demokratska stranka Srbije, čiji je lider bivši predsednik i premijer Srbije, Vojislav Koštunica, odlučila je da pokrene inicijativu da se takođe ovekoveče imena Aleksandra Nevskog, Fjodora Dostojevskog i Aleksandra Solženjicina.\nVi ste na čelu Instituta za demokratiju i saradnju u Parizu. Kako vidite tok događanja u savremenoj Evropi? Kuda, naime, ide savremena Evropa, i kako ocenjujete pokušaj da se stvori jedinstveni politički prostor — sklop tradicionalne Evrope i EU?\n„Institut za demokratiju i saradnju“ je ruska nevladina organizacija u Evropi sa sedištem u Parizu, čiji cilj delatnosti jeste slobodan i častan dijalog o najvažnijim pitanjima koja brinu naša društva, razmatranje suštine velikih pojmova demokratije i slobode, suvereniteta i osnova međunarodnog prava, postizanje velikog uzajamnog razumevanja i zbližavanja. Institut je osnovan pre godinu dana i uspostavio je odlične veze sa Sorbonom i drugim naučnim ustanovama, sa pravnicima, politikolozima. Skoro svakog meseca održavamo tribine ili okrugle stolove u prostorijama našeg Pariskog ogranka. Uzgred, jedna od poslednjih tribina Instituta bila je posvećena međunarodno-pravnim i geopolitičkim posledicama jednostranog i nelegitimnog priznanja nezavisnosti Kosova – kolevke srpske državnosti, otadžbine Srpskog Svetog Save i prve države Nemanjića. Na našoj tribini svoj referat podneo je gospodin Slobodan Samardžić i dva pravna eksperta iz Holandije i Belgije. Časni pravnici morali su priznati da je u tom aktu bilo mngo kršenja normi međunarodnog prava. Ambasada Srbije nas je pozvala na otvaranje memorijalne ploče „Vernost za vernost“ u slavnom Domu invalida (znameniti istorijski spomenik u kojem je, između ostalih, sahranjen i Napoleon Bonaparta; prim. prev)\nKad je reč o savremenoj Evropi treba podsetiti da započeta preraspodela sveta i serija intervencija u suverenim zemljama uopšte nemaju evropski cilj. To neizbežno povlači pregrupisavanje snaga na samom Zapadu, pri tom, nikako u interesu Evrope. Strateški gubici Rusije uopšte nisu ojačali ranije partnere Rusije na kontinentu. I više od toga, kako se pokazalo, ta pomeranja, čak i ne daju novu energiju „evropskom projektu“. Ni inkorporacija Pribaltika, Mađarske, Češke, Poljske i balkanskih zemalja u zapadni areal nije postala pravi revanš „staroj“ Evropi, čak i ako je neko u Evropi osećao u sebi zov predaka iz epohe krstaša, Habzburga i Bonaparte.\nKome zapravo odgovaraju ovakva geopolitička pomeranja?\nSva geopolitička i vojnostrateška pomeranja uklapaju se pre u američku konfiguraciju, nego u evropsku. Da ne govorimo o tome kako hvaljena privredna i socijalna konstrukcija EU jedva podnosi dodatni teret u današnjim uslovima finansijske krize. Dakle, nove konstrukcije ne služe samoj Evropi nego njenom potčinjavanju „globalnom upravljanju“ i evroazijskom projektu SAD-a.\nMeđutim, što dalje od Evrope, Rusija, tim pre Evropa – „Stari Svet“ gubi ulogu centra u kojem se odigravaju svetski istorijski događaji.\nMožda Evropa ponekad oseća da je jedna od posledica neizbežni pad njene sopstvene uloge u svetu, čak i kao saveznika Vašingtona. SAD je došao do granica na kojima „stara Evropa“ više nije stožer interesa Vašingtona nego samo obezbeđena pozadina. „Jačanje američkog uporišta na evroazijskom kontinentu“ pomoću transatlantskog partnerstva Vašingtonu nije potrebno za odbranu zapadnog dela kontinenta od opasnosti sa istoka već zato da bi „Evropa koja raste“ postala za SAD „realna odskočna daska za napredovanje u Evro-Aziju“. Tako je definisao Zbignjev Bžežinski, ali to zbog nečeg nije uznemirilo Evropu. Ruska velikodržavnost ne ugrožava ulogu Evrope u svetskoj politici već, naprotiv, njeno odsustvo.\nIdeja evropskog jedinstva bila je izuzetno privlačna tokom mnogih vekova. Ali, o kakvom se jedinstvu radi?\nSvet i Evropa se mogu posmatrati samo kao gigantsko privredno preduzeće kojem je potrebna optimizacija. Međutim, u tehnokratskoj svrsishodnosti istorijsko nasleđe se obezvređuje. Za gigantskog „kiborga“ nema razlike između mikročipa i Platona, Servantesa, Šekspira, Flobera i Dostojevskog. U tom projektu unificiranog prostora nema mesta ne samo za pravoslavnu Rusiju nego ni za jednu od velikih duhovnih i nacionalnih tradicija čovečanstva uključujući i evropsku kulturu.\nMnogi političari, naučnici, intelektualci razmišljali su o budućnosti Rusije. Kako vidite vašu Otadžbinu u bližoj budućnosti polazeći od njene istorijske uloge u prošlosti Evrope i sveta u celini?\nMi smo navikli da smatramo Rusiju kao istorijski veliku silu. Ali, samo se proklamovati kao velika sila – to ne znači stavljati lažni sjaj na nacionalnu odeću koja se oblači za praznik, a onda ostavlja u škrinju. To je veoma velika odgovornost, da kažem – Bogom data misija, biti nosilac ravnoteže. Ona je određena i razmerama teritorije i opsegom istorije i svim kataklizmama kojima je bilo suđeno da država doživi. I teško da bismo se snašli u svim iskušenjima da nismo imali upravo tu državnu svest koja nas objedinjava. Upravo je rasparčavanje istorijske Rusije i njeno privremeno odustajanje od svoje geopolitičke misije isprovociralo borbu za „rusko nasleđe“.\nPri tom, obratite pažnju, Rusija se nije prisilno okupljala, ma šta se govorilo. Grehova imamo dovoljno, bilo je naravno, i pokoravanja – to niko ne osporava, ali, uzimajući u obzir našu ogromnu teritoriju u istorijskoj komparaciji, ona su neznatna. U Rusiju se uglavnom stupalo dobrovoljno. Pri tom se ulazilo svesno, ne u neku bezličnu, bezbožnu državu, što bi dovelo do očaja svakog istinskog vernika muslimana tih vremena, nego upravo u rusko pravoslavno carstvo. Uzmimo, na primer, Tatare. Ja često navodim tu karakterističnu istorijsku činjenicu: zauzimanje Kazanja bilo je surovo, ali su ipak tatarske starešine koje su to još pamtile, okupile za pomoć Minjinu i Požarskom čitavu narodnu vojsku iako su mogli da iskoriste priliku i da se „otcepe“ od Moskovskog carstva, da proglase suverenitet. Oni to, ipak, nisu učinili. Dakle, već je postojala izvesna svest o istorijskom zajedništvu sa nama.\nRusija nije nastala ni 1991. ni 1917. godine. Njen život je proticao na ogromnim prostranstvima, obuhvatio ogroman istorijski period, i sa te visine, čak i ono što se desilo sa njom u 20. veku – jeste izlomljena crta na njenom putu. Suviše zaokupljeni sadašnjim trenutkom, ljudi danas jednostavno ne žele da vide to opšte kretanje i zato im je teško da shvate kako današnji dan, koji se čini tako ličnim i konkretnim, može uticati na opšti tok istorije. Naravno, sutrašnjica Rusije zavisi od opštih svetskih procesa, ali ne treba zaboraviti da bi bez Rusije „svet bio nepotpun“.


Continental 225/50 R16 92H ContiWinterContac TS830P zimska auto guma cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nContinental 225/50 R16 92H ContiWinterContac TS830P zimska auto guma cene\nKategorija vozila Auto gume, Sezona zimska, Širina gume 225, Visina gume 50, Prečnik gume 16, Opterećenje 92, Indeks brzine H... specifikacija\ncena 20.428,00 din | prodavnica (1)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Continental 225/50 R16 92H ContiWinterContac TS830P zimska auto guma po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Continental zimska auto guma 225/50 R16 92H ContiWinterContac TS830P na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Zimske auto gume cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Continental Zimske auto gume, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Continental 225/50 R16 92H ContiWinterContac TS830P zimska auto guma sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Continental 225/50 R16 92H ContiWinterContac TS830P zimska auto guma. Pre kupovine, podatke za Continental zimska auto guma 225/50 R16 92H ContiWinterContac TS830P proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\ncena od 14.953,00 din\nSava 225/55 R16 95H ESKIMO HP zimska auto guma\ncena od 23.469,00 din\nVredestein 225/55 R16 99H Wintrac Xtreme S XL zimska auto guma\ncena od 13.582,00 din\nContinental 225/60 R16 98H ContiWinterContac TS830P AO zimska auto guma\nContinental 225/55 R16 95H ContiWinterContac TS830P SSR zimska auto guma\ncena od 19.559,00 din\nMichelin 225/60R16 98H TL ALPIN A4 AO GRNX MI zimska auto guma\ncena od 18.231,00 din\nNokian 225/55R16 99H XL WR A3 zimska auto guma\ncena od 17.792,00 din


Neću da budem žrtva cinika i primitivaca\nOsmog decembra u Kotoru je povodom 16 dana akcija protiv nasilja nad ženama grupa hrabrih usamljenih žena iz svih regiona CG: sjevera, centra i juga po najvećem nevremenu simbolično iskazala PROTEST.\nnasilje u porodici, Foto: Roditelji.me\n11.12.2012. 14:06h Ažurirano: 11.12.2012. 14:06h\nImala sam dovoljno strpljenja da sačekam da protekne kampanja 16 dana protiv nasilja u porodici, koja je u svijetu prepoznata kao 16 dana akcija protiv nasilja nad ženama, ali koja je za potrebe vladajuće elite u Crnoj Gori preimenovana kako bi se sakrile sve druge vrste nasilja nad ženama i glas žena koje kažu da je najprisutnije ekonomsko nasilje i nasilje na radu nad ženama u Crnoj Gori, kao i političko, rodno i seksualno, a tek nakon toga porodično.\nDa odslušam i odgledam “čudo neviđeno” gdje su se sistem Ujedinjenih nacija u Crnoj Gori, Delegacija Evropske unije, Ministarstvo pravde i ljudskih prava i Organizacija za evropsku bezbjednost i saradnju – Misija u Crnoj Gori upeli da povodom ovog dana promovišu zaštitu žena u porodici po receptu zaštite prirode, životinja i ostalih ugroženih vrsta koje nemaju uma da se same štitile, već je za to potrebna grupa IZUZETNIH muškaraca. Izuzetnih, valjda, po tome što se mogu uklopiti u misaonu matricu dvorskih intelektualaca, umjetnika i sportista, a ne po tome što su feministi i su bili viđeni u skorom maršu Romkinja ili u bilo kom štrajku žena ili protestu žena protiv nasilja nad njima u posljednjih 10 godina. A bilo ih je dosta i oni ih nisu htjeli, niti sad hoće, vidjeti... Sva ostala javnost oćutala je uspješno privedenu kraju Kampanju inih mirotvoraca koji su krenuli na žene, kao što uvijek kreću kada se pripremaju za nove ratove muškaraca. Eliminišu žene utjerivanjem u četiri zida kako se ne bi čuo njihov glas protesta protiv sistema koji ih tlači, kako bi se našle obilježene porodicom, plemenom, nacijom u svojim ili redovima neprijatelja kao buduća potrošna roba. Znamo kako to rade IZUZETNI muškarci, puna ih je dosadašnja ratnička istorija.\nPretpostavljam da su iz istih razloga svi ostali društveni činioci slijepi na upravo završene izbore, gdje su pripadnici političke elite na izbornim listama pokazali svoj odnos prema političkom identitetu žena stavljajući ih “na čekanje”, na začelju, da vječite zamjenice ulete ako im se ukaže prilika, da ispune kvotu ako bi slučajno neko od međunarodnih faktora ukazao na diskriminaciju žena u politici. Doprinos je dao iI novi-stari premijer koji je u odabiru vlade iskazao dubok prezir prema ženama, prvenstveno u vlastitim redovima, birajući izanđale ministre opšte prakse umjesto njih (lično znam najmanje četiri koje su se mogle superioro naći u njegovoj vladi). Ovo je dokaz nastavka kontinuiteta diskriminacije i unižavanja žena Crne Gore, od strane premijera, kao što je to radio uspješno u slučaju gospođe Bebe Džaković koju je svojim autoritetom štitio dok je ona unižavala aktivistkinje, i poziciju žena u Ustavu Crne Gore, bacajući u lice laž međunarodnim organizacijama da će ona biti smijenjena. Urađeno je to po vlastitom primjeru: kratko je odstranjena pa onda vraćena kao zaslužna u organe partije. Narod bi rekao “vuk dlaku mijenja, ali ćud nikada”. Da bi krug cinizma bio završen u velikom maniru, a da se “Vlasi ne dosjete”, ne baš u sklopu Kampanje (bilo bi suviše prozirno, a to cinicima nije svojstveno) organizuje se konferencija sa romantičnim nazivom “Žene politici, politika ženama” sa dodatnim fokusom na ekonomskom osnaživanju! Premijer će pozdraviti skup, biti slikan od svih medija naših i stranih, na prvim stranama sa osmjehom demokrate koji je prvi korak u novoj vladi napravio “ka ženama” koje su po svim analizama najdiskriminisanije u regionu, svi/e prisutne/i će oduševljeno klicati i svesti problem na 5 min diskusije... I mirna Crna Gora! Krug je završen, reflektori ugašeni, svi oni koji rade dobrovoljno u interesu ovakve politike prema ženama, prvenstveno mislim na opoziciju i nezavisne medije koji su navedeno skandalozno ponašanje vladajuće koalicije prema polovini stanovništva tokom izbora, tokom preimenovane Kampanje, i izborom vlade oćutali i time dvotrećinski podržali nasilje nad ženama u Crnoj Gori i ustavno ga legitimizirali. Neprihvatljivo im je da je fašista napisao dvije strofe hirme, a potpuno prihvatljivo što danas marširaju fašisti Crnom Gorom.\nKo u ovoj zemlji da NADJAČA ovako projektovanu TIŠINU?\nOsmog decembra u Kotoru je povodom 16 dana akcija protiv nasilja nad ženama grupa hrabrih usamljenih žena iz svih regiona CG: sjevera, centra i juga po najvećem nevremenu simbolično iskazala PROTEST ovakvoj ciničnoj i primitivnoj političkoj misli. Ukazala na kontinuitet nasilja od ratnog, preko tranzicionog, do nasilja nad ženama koje je sveprisutno a dominantno je ekonomsko, etničko, rasno, seksualno, i na osnovu roda o kojemu su svi politički i medijski subjekti ćutali papagajski ponavljajući ono što im je vladajuća koalicija servirala kao poseban problem prozivajući njihov lični sentiment i život, a posebno je bila dirnuta grupa IZUZETNIH.\nOvog dana u publici je bila samo jedna predstavnica pisanih medija, nije bilo prestavnika elektronskih medija, niti svih onih koji podrzavaju IZUZETNE MUŠKARCE, ni opozicije ni intelektualaca, ni umjetnika, ni međunarodnih organizacija kako bi dali svoj doprinos... Bile su same žene koje ni kiša, ni olujni vjetar nisu spriječili da dođu i pobroje sve fabrike koju je ova vlast uništila, ratne zločine u kojima je učestvovala, pojačano nasilje prema ženama koje vrši i podržava, a koje je iz toga poisteklo. Tražile su prava koja im kao ljudskim bićima (ne kao egzotici) pripadaju, a prije svega pravo na dostojanstvo. I pokazale su simbolično u kojoj su poziciji žene dok se intonira sadašnja himna, dok se oko nje prepucavaju muškarci, i dale predlog iza koga one i svi u CG mogu stati. Jasno je ko ne želi da to vidi u Crnoj Gori. Na kraju, glas žena koje traže mir, blagostanje i slobodu u Crnoj Gori ne mogu potpuno pridaviti.\nLjupka Kovačevićnasilje nad ženamanasilje u porodici\n27.07. 10:00 h\t4082\n27.07. 09:10 h\t354\t2098


Na prostoru bivše zemljoradničke zadruge "Župa" u Župi nikšićkoj, počeli smo izgradnju modernog višegodišnjeg intenzivnog zasada jabuke. U periodu od četiri godine, na imanju površine 44 hektara biće podignuta plantaža po najsavremenijoj trenutno dostupnoj tehnologiji. Plan je da se kompletan prinos, koji se u punom rodu procjenjuje na oko 60 tona po hektaru, plasira na domaćem tržištu.\nTehnologija gustog zasada potiče iz okoline Bolcana (Bolzano) u Italiji. Ogleda se u gustom sklopu rasporeda sadnica na rastojanju od 60-100cm. Sadnice koje se preporučuju za sadnju u ovoj tehnologiji su knip sa većim brojem prijevremenih grančica. Podloga je slabo-bujna (M9 za jabuku) što omogućava formiranje krošnje biljke u formi visokog vitkog vretena.\nSledeći preduslov za rad u ovoj tehnologiji je postojanje sistema za navodnjavanje i fertirigaciju (prihranu vodotopivim đubrivima). Irigacioni sistem je podijenjen u zone (najčešće dvije po jednoj `tabli` voćnjaka) kako bi se obezbijedio adekvatan pritisak na svakoj od kapaljki sistema kap-po-kap.\nDa bi se izbjegao rizik oštećenja biljke i ploda usled grada, postavljen je sistem protivgradne zaštite. On se ogleda u betonskim stubovima visine 4.5m koji nose visokokvalitetnu protivgradnu mrežu italijanskog proizvođača `Artes group`.\nSortiment koji je posađen u prvoj godini odabran je na osnovu preporuke konsultanata, a baziran je na mikro-klimatskim uslovima lokaliteta nikšićke Župe. U prvoj tabli zasađene su sorte Zlatni delišes (Golden delicious) u klonovima Reinders i Klon B, kao i sorta Greni smit (Granny Smith) kao oprašivač sa udjelom od 5%. Tokom 2019. i 2020. godine u tablama T2-T5 posađene su sorte Gala, Crveni delišes (Red delicious) i Greni smit, čime je završena prva faza podizanja voćnjaka, tj. zasađena površina od 20 hektara.\nKompanija "Naše voće" aplikant je i korisnik podrške IPARD II programa u oblasti Investicija u fizički kapital poljoprivrednih gazdinstava, kao i u oblasti Investicije u fizički kapital za preradu i marketing poljoprivrednih i ribljih proizvoda.\nDvije aplikacije u okviru Mjere 1 su uspješno sprovedene 2019. i 2021. godine, u okviru kojih je značajno proširena površina pod zasadima i nabavljena oprema za poljoprivrednu proizvodnju.\nNaše voće doo\nMiolje Polje bb, Župa\ntel. +382 20 606 260