sta je to naucna teorija?\nRNA That Replicates Itself Developed For First Time\nLijekovi i tretmani na bazi evolucije\nEvolucija raka i evolucija lekova za rak\nRoboti evoluiraju sposobnosti prevare, altruizma\nPravoslavna Teologija i Evolucija\npitanja??? - Posted by dr.mr.darvin on 2009-08-18\nNaime,zanima me,da li postoji objasnjenje zasto su i kako izumrle medjuvrste. Razvoj od jednocelijskog organizma do danasnjeg sveta je malo po meni misteriozan,jer nikako ne mogu da slozim kockice u svojoj glavi povodom nekih stvari. Kako moze da postoji,npr,organizam od koga je pocela mutacija a ne postoje medju vrste (kao ziv organizam) buni me to,jer je taj organizam bio mnogo slozeniji od svog prethodnika a ovaj je preziveo milione godina dok organizam koji je od njega nasto nije. Valjda je logocno da prezivi ovaj slozeniji a da jednostavniji izumre,nikako obrnuto. To imamo bilo gde da se okrenemo u T.E. Njaprostiji primer je da simpanza jos uvek postoji i da covek postoji,a medju vrste od simpanze do coveka ne postoje kao ziva bica,pa zar te medju vrste nisu imale vise sansi da prezive od simpanzi, zar njihov sklop nije bio slozeniji??? Imam jos neka pitanja ali za pocetak ovo je jedno od onih sto me najvise buni,jer se kosi upravo sa T.E.?? srdacan pozdrav hvala unapred\nRe: pitanja??? - Posted by milosh on 2009-08-18\nNjaprostiji primer je da simpanza jos uvek postoji i da covek postoji,a medju vrste od simpanze do coveka ne postoje kao ziva bica,pa zar te medju vrste nisu imale vise sansi da prezive od simpanzi, zar njihov sklop nije bio slozeniji??? Imam jos neka pitanja ali za pocetak ovo je jedno od onih sto me najvise buni,jer se kosi upravo sa T.E.??\nEvolucija ne ide ka većoj složenosti, već ka većoj sposobnosti ostavljanja potomstva. Onaj organizam koji ostavi više potomaka će postati dominantan u populaciji, bez obzira da li je prostiji ili složeniji. U slučaju šimpanzi, treba zapamititi da mi nismo nastali od njih - mi imamo zajedničkog pretka. Ovo je veoma važna razlika. Pre oko šest miliona godina, postojala je vrsta koja je bila prilično slična - ali ne identična! - današnjim šimpanzama. Ova vrsta se podelila u dve grupe. Jedna grupa je ostala da živi u džungli, druga je prešla u stepe (ili bila zarobljena u stepama usled klimatske promene). Grupa koja je ostala u džungli je nastavila da evoluira: pošto je već uglavnom bila prilagođena životu u toj okolini, ona se nije mnogo morfološki menjala, ali je svakako u toku bila evolutivna promena. Grupa koja je izašla u stepe je počela da se adaptira na njih. Prvo je nastao uspravan hod, i bilo je nekoliko različitih vrsta "uspravno-hodajućih majmuna". Jedna takva grupa je čak napustila Afriku, i značajno se proširila po svetu, i opstala neko vreme. Jedna grupa je ostala u Africi, gde je evoluirala malo veći mozak, pa onda još malo veći mozak, pa onda govor. Onda se ova grupa opet podelila - neki su otišli ka jugu i istoku (Homo erectus), a neki su ostali u centralnoj i istočnoj Africi. Homo erectus je u svom širenju zauzimao iste teritorije na kojima su živeli "uspravno-hodajući majmuni", i pobeđivala je u sukobu. Dugo je trajalo, ali posle par stotina hiljada godina, "uspravno-hodajući majmuni" su bili istrebljeni (moguće je da su njihovom nestanku doprinele klimatske promene i razni drugi faktori). Ovo je bila najuspešnija ljudska vrsta, koja je postojala više od milion godina. U tom periodu, oni su evoluirali veći mozak, bolji govor, itd. Nisu ostali isti. Ništa živo ne ostaje isto, sve mora da evoluira. Grupa koja je ostala u Africi je nastavila nezavisno da evoluira, i takođe je razvila veći mozak i bolje sisteme govora. I ova grupa je brže evoluirala značajan nivo inteligencije, sa kojim je počela da se širi po svetu. Kao i pre, ova grupa se podelila, i jedan deo je otišao u zapadnu Evropu, a drugi je krenuo prema istoku. Zauzimali su teritoriju i potiskivali Homo erectus grupe, na kraju dovodeći do njihovog istrebljenja (opet, vrlo je verovatno da su klimatske promene i drugi faktori doprineli ovom istrebljenju). Onda je došla serija ledenih doba. Grupa u Evropi, odsečena od ostale populacije, je evoluirala na jednu stranu, i postala ono što nazivamo Neandertalci. Ostatak populacije je ostao povezan u jednu celinu, i evoluirao je na drugu stranu (mada, zbog kratkog evolucionog razmaka, razlike su bile prilično male), proizvodeći ono što se danas zove čovek. U jednoj od pauza između ledenih doba, nova grupa ljudi je krenula u Evropu, gde je potisnula Neandertalce. Slični događaji upravljaju i ostalim vrstama. Da uvek "kompleksnija" vrsta pobedi, mi bi smo danas imali samo jednu jedinu vrstu života na Zemlji: uvek bi najkompleksniji oblik uništavao sve druge. Ali osnovna akcija evolucije je deljenje vrste: jedna grupa ide na jednu stranu, druga na drugu, i onda evoluiraju različitom brzinom u različitim pravcima. Dobar primer ovoga su lososi. Postojala je jedna, globalna vrsta lososa koja je živela u Pacifiku i Atlantskom okeanu. Ali onda je došlo do izdizanja Panamskog uza, koji je podelio ova dva mora i sprečio genetsku komunikaciju. Otud, mutacije koje su se desile u Atlantiku nisu mogle da dođu do populacije u Pacifiku, i obrnuto. Rezultat su dve odvojene grupe vrsta lososa, pacifička i atlantska.\nRe: pitanja??? - Posted by kemi on 2009-08-19\nZanimljiva je ova PRIČA. JOš kad bi bilo malo background-a toga, tj. koji naučnici i sa kojim istaživanjima i dokazima stoje iza toga, zvučalo bi naučnije.\nRe: pitanja??? - Posted by dr.mr.darvin on 2009-08-19\nEvolucija ne ide ka većoj složenosti, već ka većoj sposobnosti ostavljanja potomstva. Onaj organizam koji ostavi više potomaka će postati dominantan u populaciji, bez obzira da li je prostiji ili složeniji. U slučaju šimpanzi, treba zapamititi da mi nismo nastali od njih - mi imamo zajedničkog pretka. Ovo je veoma važna razlika.\nHvala sto si se potrudio da odgovoris,cenim to.. ali mislim da me nisi bas najbolje razumeo, radi se o logicnosti svega toga da li je logicno da su od jedne do druge vrste(T.E.) potrebni milioni godina i milioni medjuvrsta,a da na kraju samo ostane pocetna i krajnja vrsta. A,da su sve te medju vrste imale jako male razlike izmedju sebe,prakticno ne primetne razlike. Nije mi jasno zasto bi neke opstale a neke ne,nisu to extremne promene da bi doslo do totalnlog izumiranja jedne a prezivljavanja druge vrste. Apusrdno je malo.Da li se slazes?\nRe: pitanja??? - Posted by charlie on 2009-08-19\nHvala sto si se potrudio da odgovoris,cenim to.. ali mislim da me nisi bas najbolje razumeo, radi se o logicnosti svega toga da li je logicno da su od jedne do druge vrste(T.E.) potrebni milioni godina i milioni medjuvrsta,a da na kraju samo ostane pocetna i krajnja vrsta.\nA koja je to pocetna vrsta ostala? Objasnjeno ti je da simpanza nije predak coveka, i sam si to citirao, ali potom odgovaras kao da to nije ucinjeno. U cemu je problem? Postujem svaciji stav ili misljenje, pa i tvoj, ali zamolio bih te da u daljem toku diskusije ne budalis, jer vrsta polemike u kojoj nastavljas da tvrdis da u teoriji evolucije, sa kojom se inace ne slazes, stoji upravo ono sto je prethodno zastupnik te iste teorije objasnio da ne stoji, nemaju apsolutno nikakve veze sa teorijom evolucije, vec sa psihijatrijom. Nadam se takodje da ce citaoci ovog foruma biti postedjeni otrcanih floskula vec vidjenih na ovom forumu kako je ono sto pisem vredjanje necije licnosti. Nisam JA odgovoran niti sam bilo cime prouzrokovao tvoje ponasanje, vec ga samo konstatujem, a ti SEBE treba da zapitas zasto se tako ponasas. Takodje, izvini na mom "upadanju" u diskusiju u slucaju da spadas u one koji nailaze na nepremostive teskoce u shvatanju razlike izmedju internet foruma i privatnog dopisivanja.\nApusrdno je malo.\nNe, nije. Mnogo je apsurdno i tragicno. -\nRe: pitanja??? - Posted by dr.mr.darvin on 2009-08-20\nOpet me nisi razumeo.I,ne znam zasto donosis zakljucke da sam ja protivnik necega,ja samo sumnjam zar to nije sustina nauke,i zar sumnjom nismo dosli do ovoga gde smo,u naucnom smislu? Ne radi se samo o simpanzi i coveku.Vec o svemu zivom i ovozemaljskom. Pitanje je bilo ako postoje milioni medju vrsta koje su veoma slicne izmedju sebe zasto su milioni izumreli a samo nekolicina ostala do danasnjih dana? Ako su postojale minorne razlike zasto i te medju vrste nisu prezivele do danasnjih dana. Ili,zasto bar neke od njih (milion) nisu prezivele. Ako ne znas da odgovoris-nemoj da vredjas?Jer ako vredjas pokazujes da ne znas i da si bezobrazan. Ja T.E. poznajem povrsno ali se trudim da je upoznam i naucim,ali preko nekih stvari ne mogu jednostavno proci i zato zelim da mi ih neko objasni,ako je to moguce.\nZasto medjuvrste nisu imale istu sposobnost ostavljanja potomstva? Milioni medjuvrsta jako slicni jedni drugima,svaki evulucioni proces se menjalo samo za nijansu. Da li te nijanse mogu toliko da uticu na sposobnost ostavljanja potomstva i produzetak vrste?\nRe: pitanja??? - Posted by charlie on 2009-08-20\nI,ne znam zasto donosis zakljucke da sam ja protivnik necega,ja samo sumnjam zar to nije sustina nauke,i zar sumnjom nismo dosli do ovoga gde smo,u naucnom smislu? Ja T.E. poznajem povrsno ali se trudim da je upoznam i naucim,ali preko nekih stvari ne mogu jednostavno proci i zato zelim da mi ih neko objasni,ako je to moguce.\nS jedne strane olako zakljucujes kako je teorija evolucije apsurd, a s druge strane postavljas istinski apsurdno pseudokriticko pitanje utemeljeno na premisama koje ne bi podrazumevao cak ni jedan idiot, tako da sam sasvim siguran da se ne radi o tome da ti nesto, eto jadan, dobar i bezazlen, ne mozes da shvatis, vec se jednostavno radi o tome da neces. Ali u redu, pretvarajmo se izvesno vreme...\nNe radi se samo o simpanzi i coveku.Vec o svemu zivom i ovozemaljskom. Pitanje je bilo ako postoje milioni medju vrsta koje su veoma slicne izmedju sebe zasto su milioni izumreli a samo nekolicina ostala do danasnjih dana?\nU tom slucaju nemamo samo pocetnu i krajnju vrstu kako si se izrazio, niti nekolicinu, vec milione zivih vrsta.\nAko su postojale minorne razlike zasto i te medju vrste nisu prezivele do danasnjih dana. Ili,zasto bar neke od njih (milion) nisu prezivele.\nSpominjes minorne razlike. U redu. Evo jedne analogije gde su upravo nijanse u pitanju. Prelazni oblici su izumrli iz istog razloga iz kog tvoj pradeda verovatno vise nije ziv. On je samo prelazni oblik izmedju njegovog oca i tebe. A pojedine vrste su izumrle iz istog razloga iz kog tvoj brat, na primer, mozda nece ostaviti potomstvo, za razliku od tebe koji ces, pretpostavimo, ostaviti brojno potomstvo. I sad neki imaginarni pametnjakovic cudi se posmatrajuci ovaj proces - vidi kakve su neznatne razlike postojale medju svim ovim oblicima (cukundeda, pradeda, otac, brat), a samo su preziveli potomci Dr.Mr.Darvina. Neverovatno! Zaista neverovatno koliko je to neverovatno. To je jednostavno nemoguce ikada prihvatiti, zar ne? Objasnjenje sam upotrebio kao krajnje uproscenu analogiju, koju moze svako da razume, u odnosu na ono sto se odvija u okvirima makroevolucije. Naravno, posto si tako dobar, naivan i neduzan, ja ne sumnjam da opet neces nista moci da razumes i prihvatis jer se moja prica tice samo jedne vrste i jedne porodice, a zapravo se radi o tome da ti nikada neces prihvatiti da se bioloska evolucija zbila kakvi god ti argumenti i objasnjenja bila ponudjena i tacka. Uostalom, detaljan i strucan odgovor ces svakako dobiti od Milosha. Do tada, predlazem lektiru: http://www.teorijaevolucije.com/forum/viewtopic.php?f=2&t=26 http://www.teorijaevolucije.com/ -\nSpominjes minorne razlike. U redu. Evo jedne analogije gde su upravo nijanse u pitanju. Prelazni oblici su izumrli iz istog razloga iz kog tvoj pradeda verovatno vise nije ziv. On je samo prelazni oblik izmedju njegovog oca i tebe. A pojedine vrste su izumrle iz istog razloga iz kog tvoj brat, na primer, mozda nece ostaviti potomstvo, za razliku od tebe koji ces, pretpostavimo, ostaviti brojno potomstvo. I sad neki imaginarni pametnjakovic cudi se posmatrajuci ovaj proces - vidi kakve su neznatne razlike postojale medju svim ovim oblicima (cukundeda, pradeda, otac, brat), a samo su preziveli potomci Dr.Mr.Darvina. Neverovatno!\nCenim sto si pojednostavio stvari,zahvalan sam ti na tome. Ja u evoluciju ne smunjam,evolucija defakto postoji,ja po malo sumnjam u teoriju evolucije od Carsa Darvina. Ja bih da odemo malo dalje i prokometarisemo neke primere,gde je od organizma koje nema oci nastao (T.E) organizam koji ih ima,dok se taj proces dogadjao moralo je postojati barem hiljadu medju vrsta sa razlicitim tipom ociju. A ti i dan danas imas organizme koji nemaju oci i organizme sa ocima u danasnjoj formi,a nemas niti jedan primer (prezivele vrste) organizma sa ocima u evolucionom razvoju.Kako je uspeo da prezivi organizam bez ociju a nije uspeo onaj organizam sa ocima u razvoju.Nemoguce da su potomci medju vrsta jednako brzo i u istom pravcu evoluirali. Ako pricamo o hiljadama medju vrsta,morala je bar jedna da prezivi do danasnjih dana.Zar to nije logicno? Pradeda,deda,cukundeda,otac,sin-sve su to jasni primeri evolucije-niko ne moze da ih ospori,ali moj cukundeda nije imao rep ili trece oko,pa sam se to izgubilo...Nego je jednostavno boljom ishranom,spavanjem,spoznanjem o ljudskom telu o svetu oko nas doslo do usavrsavanja i razvitka tok istog tela kakvi su imali nasi dedovi..Generacije su vise,pametnije,obrazovanije-u zadnjih stotinak godina ali to nema veze sa teorijom evolucije.\nJa u evoluciju ne smunjam,evolucija defakto postoji,ja po malo sumnjam u teoriju evolucije od Carsa Darvina.\nCekaj, ako sam dobro razumeo, tebi bi se dopala nekakva drugacija teorija evolucije, modifikovana u skladu sa tvojim ocekivanjima, lepim zeljama i verovanjima? Lepa zamisao, ali vidis nauka, a i zivot uopste, jednostavno ne funkcionise na principu zadovoljavanja necijih snova. Ako si odrastao covek, to bi trebalo da si vec odavno shvatio, Dr.Mr.Darvin. Ali, s druge strane, potpuno te razumem. Recimo, ja bih mnogo voleo da je Zemlja ravna, i od kad sam u skoli ucio da nije, mnogo sam nesrecan.\nPradeda,deda,cukundeda,otac,sin-sve su to jasni primeri evolucije-niko ne moze da ih ospori,ali moj cukundeda nije imao rep ili trece oko,pa sam se to izgubilo...\nPa upravo si izrazio zelju da se razgovor vodi o situaciji u kojoj postoje minorne razlike izmedju pojedinih oblika i o tome zasto u takvoj situaciji jedni opstaju, a drugi ne. Koliko mi se cini, ono o cemu sada zelis da razgovaras tice se odnosa mikorevolucija - makroevolucija i pitanja postojanja prelaznih oblika, sto je inace stoput obradjivano na forumu, a inace predstavlja vec izlizanu kreacionisticku zamerku teoriji evolucije. Bez obzira na to, pretpostavljam da ce Milosh jos jednom, specijalno za tebe, potanko objasniti ovo pitanje. Predzlazem da dok se to ne desi, malo pogledas tekstove sa sajta na koje sam te uputio, i pretreses sta je ranije pisano na forumu, pre nego se diskusija nastavi, kako bi se razgovor odvijao na koliko-toliko pristojnom nivou, a ne da se svodi na pricu o notornim besmislicama. Preporucujem ti temu Nedostajuca karika: http://www.teorijaevolucije.com/forum/viewtopic.php?f=1&t=18 Imao sam priliku da vidim osobu sa lepim normalnim stopalima na kojima se nije primecivalo nista neobicno... dok se dobro ne udubis i izbrojis prste - bilo ih je po sest na obe noge. Postoji odredjena verovatnoca da ce i potomci te osobe imati po sest prstiju na stopalima. Pojava ovakvih "genetskih odstupanja", odnosno mutacija, kao i njihovo nasledjivanje nije nimalo nepoznata niti preterano retka pojava, a verujem da si i sam tokom svog zivota bio svedok nekog slicnog slucaja - tek da naglasim da ne govorimo o necem hipotetickom. Ako bi pomenuta osoba ostvarila dovoljno veliko sestoprsto potomstvo, da li bi ih ti smatrao posebnom vrstom ili tek varijacijom unutar ljudske? Ne? Da li bi se predomislio u slucaju sedam prstiju? Ne? Mozes li tacno da opises kako bi izgledale minimalne zamisljene promene na coveku posle kojih bi takav oblik zivota priznao kao novu vrstu? Gde je tacno granica, cenjeni kolega Dr.Mr.Darvin? Da li si svestan da si upravo TI taj koji odredjuje granicu medju vrstama, dok u prirodi zapravo postoji postupan prelaz u okviru genetickog spektra zivog sveta. Naravno, uvek ostaje molba Miloshu da reklamira moguce netacnosti iz mojih postova, jer je moje znanje i razumevanje evolucije neuporedivo sa njegovim, a moje ukljucenje u diskusiju isprovocirano jedino time sto mi se tvoja postavka problema o kojem si pisao ucinila krajnje apsurdnom. -\n- http://www.teorijaevolucije.com/uvod_u_evoluciju.html http://www.teorijaevolucije.com/EvolucijaOka.html http://www.teorijaevolucije.com/samoteorija.html http://www.teorijaevolucije.com/pf1.html Dobar tek.\nRe: pitanja??? - Posted by milosh on 2009-08-21\nwww.TeorijaEvolucije.com Pročitaj tekstove, pa nam se onda ovde ponovo javi i pitaj šta ti nije jasno.\nradi se o logicnosti svega toga da li je logicno da su od jedne do druge vrste(T.E.) potrebni milioni godina i milioni medjuvrsta,a da na kraju samo ostane pocetna i krajnja vrsta. A,da su sve te medju vrste imale jako male razlike izmedju sebe,prakticno ne primetne razlike. Nije mi jasno zasto bi neke opstale a neke ne,nisu to extremne promene da bi doslo do totalnlog izumiranja jedne a prezivljavanja druge vrste. Apusrdno je malo.Da li se slazes?\nNe, zato što je ovo proces koga danas uživo posmatramo u svetu oko nas. Ovo nije neka zamišljena teorijska ideja, već merljiv fenomen. I takođe, mislim da imaš pogrešnu ideju kako se ovo događa. "Izumiranje" je veoma redak fenomen, u poređenju sa genetskom zamenom. Ovako: Sve vrste koje žive u iole promenjivim ekosistemima se stalno menjaju. Ovo je neizbežno: nemoguće je zaobići mutacije. Dakle, uvek ćeš imati određen nivo mutacija, koji izaziva određenu varijaciju. Ova varijacija može da ima negativan, neutralan ili pozitivan efekt na fenotip jedinke, mereno u okviru datog ekosistema. Ako je efekt negativan, selekcija ukloni nosioce mutacije iz populacije (imaš jako mnogo detalja o ovome u temi "Mutacije" u okviru foruma "Kreacionizam"; pogledaj tamo za detaljne odgovore). Ako je efekt neutralan, nikom ništa. Ali šta ako je efekt pozitivan? U tom slučaju, mutacija se širi kroz populaciju. Koliko brzo, može se veoma tačno izračunati korišćenjem jednačina populacione genetike (a možeš ovo i direktno da meriš u prirodi). Otprilike, ako imaš varijaciju koja jedinki daje 1% prednosti, u roku od 1000 generacija cela populacija će nositi ovu alelu. Dakle, mi danas u svetu vidimo uživo kako se ovo događa. Nove alele (nove varijante starih gena) nastaju svakodnevno. I one onda u okviru populacije potiskuju stare alele. Time imaš neophodnu, neizbežnu promenu vrste. Ovo je proces koji se ne može zaustaviti, osim veštačkom direktnom intervencijom. Ono što je važno razumeti je da ovo nije izumiranje neke vrste: ovo je prosto postepena zamena. Mutant se pari sa drugim jedinkama koje ne nose mutaciju, i onda ostavlja potomstvo koje nosi mutaciju. I tako se mutacija širi kroz populaciju. Nakon nekoliko stotina hiljada ovakvih ciklusa, nakon što se nakupila gomila mutacija, imaš vrstu koja se značajno promenila. Ako sada kopaš i nađeš fosil stare verzije, ti možeš da misliš kako je ta stara verzija "izumrla" i kako je nova verzija pobedila; ali istina je da je nova verzija samo potomak stare, nigde nije bilo nekog velikog izumiranja - samo postepena zamena (ili dodavanje) gena, jedan po jedan. Mnogo ređe (relativno govoreći) imamo situaciju u kojoj se vrsta podeli na dve ili više grupa. Ovde se ponavlja isti mehanizam kao i gore, samo što se odvojeno dešava za svaku odvojenu grupu (pošto su grupe genetski odvojene, mutacije koje se nakupljaju u jednoj grupi ne mogu da dođu do drugih; niti mutacije iz drugih grupa mogu da dođu do ove prve). Kada se nakupi dovoljno različitih mutacija, dobijaš efektivno dve nove vrste: pripadnici jedne grupe više ne mogu da se pare i dobiju potomstvo sa pripadnicima druge grupe, pošto su nakupljene mutacije izazvale genetsku ili biohemijsku ili razvojnu nekompatibilnost. E, sad, tek u ovom slučaju možeš da dobiješ izumiranje slično onome što si zamislio. Ako se vrsta, recimo, podelila na grupu A i grupu B. I grupa A je imala više sreće u evoluciji, i razvila je osobine koje je čine mnogo snažnijom nego pripadnici grupe B. I ako ove dve vrste i dalje koriste iste resurse. I ako se onda ponovo sretnu. Tek tada imaš situaciju u kojoj će grupa A da potisne grupu B, i grupa B će da izumre. (Da se razumemo ovde potpuno, kada biolozi govore o izumiranju, najčešće je u pitanju doslovno izumiranje. Nije iz starije vrste nastala nova, a starija izumrla, već je nešto uništilo vrstu, i ona je nestala - ne ostavivši nikakvu novu vrstu da je zameni.) Možemo ovde da upotrebimo jedan lep primer. Svi ljudi u detinjstvu proizvode enzim laktazu, koji omogućava varenje mleka; ali ovaj gen se kod ljudi gasi kasnije u životu, i ljudi više ne mogu da koriste mleko i mlečne proizvode (dobiju dijareju, gas, i bolove u stomaku). I sad, imaš nomadska plemena koja žive od lova i ribolova, koja su se konačno zaustavila i počela da gaje domaće životinje i da se bavi poljoprivredom. Oni jedu meso, jedu uzgajene biljke - ali svakih nekoliko godina, dođe suša ili neka pošast, i onda imaju problema uzgoje dovoljno hrane, pa ili deo njih umre od gladi, ili svi oslabe pa ih više umre od raznih bolesti. Jednom u svakih par desetina hiljada ljudske dece, mutacija će da pogodi kontrolni deo DNK sekvence za laktazu. Najmanje tri puta u toku zadnjih desetak hiljada godina, ovo se desilo kod nekog čoveka ili žene koji su živeli u uslovima sličnim goreopisanim. I šta se događa? Ovaj čovek ili žena nastavlja da proizvodi laktazu i nakon detinjstva. Može da pije mleko, i da koristi mlečne proizvode kao što je sir (koji se može uskladištiti za zimu ili gladne periode). Ovo daje veliku prednost nad ostalim članovima plemena, i ovaj pojedinac ima više dece, koja opet imaju veću šansu da prežive i ostave više dece... Nakon samo par desetina generacija, celo pleme će nositi ovaj mutirani gen! I svi oni, i njihovi potomci, će moći da koriste mleko u ishrani. I ovde nikada nije došlo do izumiranja nikakvog oblika. Nije bilo situacije da ljudi bez laktaze masovno izumiru, a ljudi sa laktazom preuzimaju. Samo na osnovu različite verovatnoće ostavljanja potomstva, osobina se širi korak po korak, iz generacije u generaciju. Trećim rečima, u najvećem broju koraka u evoluciji, uopšte ne izumiru vrste, već izumiru određene varijacije gena.\nTo je sasvim ok. Današnja teorija evolucije je daleko otišla od Darvinove osnovne postavke. U Darvinovo doba se još uopšte nije znalo ni za DNK, kamoli za gene!\nA ti i dan danas imas organizme koji nemaju oci i organizme sa ocima u danasnjoj formi,a nemas niti jedan primer (prezivele vrste) organizma sa ocima u evolucionom razvoju.Kako je uspeo da prezivi organizam bez ociju a nije uspeo onaj organizam sa ocima u razvoju.Nemoguce da su potomci medju vrsta jednako brzo i u istom pravcu evoluirali. Ako pricamo o hiljadama medju vrsta,morala je bar jedna da prezivi do danasnjih dana.Zar to nije logicno?\nUhm, ovde i činjenično grešiš. Organizmi sa različitim stepenovima razvitka oka jesu preživeli. Imaš u svetu organizme bez očiju, organizme sa difuznim rasporedom fotoosetljivih ćelija, organizme sa koncentrisanim fotoosetljivim epidermisom, pa onda one sa različitim nivoima zakrivljenja, pa onda...korak po korak. I grananje: različite grupe su otišle iz iste osnove u različitim pravcima. U svakom slučaju preživljava onaj koji je najviše prilagođen za datu okolinu. Recimo, ako imaš vrstu crva u mulju potpuno bez očiju. I sada jedan deo vrste počne povremeno da izlazi iz mulja i da na površini traži hranu. I evoluira primitivne oči, koje mu omogućavaju da prepozna senku (ovo se nije dešavalo, ovo je samo jedna hipotetička ilustracija principa). I niko nije izumro! I dalje imaš crve bez očiju koji žive u dubini mulja, i to im ništa ne smeta, pošto tamo ionako nemaju šta da vide. A imaš crve sa očima, koji su izašli na površinu i koji sada na površini mulja love hranu. Nigde nema nekog naizmeničnog nastanka novih vrsta i izumiranja starih.\nRe: pitanja??? - Posted by charlie on 2009-08-21\nKada se nakupi dovoljno različitih mutacija, dobijaš efektivno dve nove vrste: pripadnici jedne grupe više ne mogu da se pare i dobiju potomstvo sa pripadnicima druge grupe, pošto su nakupljene mutacije izazvale genetsku ili biohemijsku ili razvojnu nekompatibilnost.\nMislim da je ovo pitanje obradjivano na forumu, ali lakse mi je da pitam i zamolim za makar kratak odgovor nego da istrazujem po forumu. Da li je nemogucnost parenja izmedju dva oblika, bar u domenu zivota koji se reprodukuje seksualnim putem, kriterijum po kome ih razlikujemo kao posebne vrste, da li je to nemogucnost ostavljanja potomstva koje je sposobno za dalju reprodukciju, ili ni jedno od ova dva ne predstavlja uvek odlucujuci kriterijum koji definise vrste?\nPitanje je bilo ako postoje milioni medju vrsta koje su veoma slicne izmedju sebe zasto su milioni izumreli a samo nekolicina ostala do danasnjih dana?\nE, sad, tek u ovom slučaju možeš da dobiješ izumiranje slično onome što si zamislio. Ako se vrsta, recimo, podelila na grupu A i grupu B. I grupa A je imala više sreće u evoluciji, i razvila je osobine koje je čine mnogo snažnijom nego pripadnici grupe B. I ako ove dve vrste i dalje koriste iste resurse. I ako se onda ponovo sretnu. Tek tada imaš situaciju u kojoj će grupa A da potisne grupu B, i grupa B će da izumre. (Da se razumemo ovde potpuno, kada biolozi govore o izumiranju, najčešće je u pitanju doslovno izumiranje. Nije iz starije vrste nastala nova, a starija izumrla, već je nešto uništilo vrstu, i ona je nestala - ne ostavivši nikakvu novu vrstu da je zameni.)\nMiloshe, bez obzira sto Dr.Mr.Darvin pise o "medju vrstama", interesantno bi bilo da napises koliki je otprilike broj zivih vrsta danas na Zemlji, a koliki onih koje su nekada postojale, a zatim nestale, odnosno izumrle? Koliko je ukupno vrsta zivelo na Zemlji od pojave prvog oblika zivota i koliki je odnos broja zivih vrsta i onih izumrlih? Zanima me makar priblizan odnos. Verujem da i ako odgovor ne znas napamet, imas bar neku pribliznu predstavu.\nRe: pitanja??? - Posted by charlie on 2009-08-22\nJa u evoluciju ne sumnjam,evolucija defakto postoji, ja po malo sumnjam u teoriju evolucije od Carsa Darvina.\nMilose, dobro si uocio da Mr.Dr.Darvin zapravo ne sumnja toliko u modernu evolucionu sintezu na primer, niti se radi o tome da ima narocit problem sa savremenim teorijskim postavkama glede evolucije zivota, vec da uocava nepotpunost Darwinovog 19-vekovnog razumevanja evolucije. Posto je iz citata ocigledno da oko prevazidjenosti znanja iz Darwinovog doba nema nekog spora, mislim da bi bilo interesantno razgovor usmeriti ka savremenim pravcima naucne misli u pogledu evolucije. Zanima me da li tvoj odgovor znaci da uz teoriju evolucije vise ne treba vezivati Darwinovo ime? Napisao si da je današnja teorija evolucije daleko odmakla od Darwinove osnovne postavke. Da li je i koje od osnova njegove postavke opovrgla?\nRe: pitanja??? - Posted by milosh on 2009-08-23\nU stvari, ovo je pitanje na koga nema dobrog odgovora koji se uopšte može dati. Prvi razlog je veoma fluidna i problematična definicija vrste (recimo, u okviru insekata imaš na desetine ili stotine vrsta koje izgledaju potpuno identično, osim oblika seksualnih organa) praćena raznim nivoima hibrida (hibridi koji su potpuno normalni i mogu da se pare sa obe majčinske vrste; hibridi koji imaju neki defekt, ali mogu da imaju potomstvo; hibridi koji su sterilni; hibridi koji umiru in utero; itd, itd, itd.), praćena različitim nivoima genetske izmene (recimo, ako se dve populacije odvoje i jedna doživi hromozomalnu rekombinaciju koja promeni broj hromozoma u semenim ćelijama; ova populacija može imati veoma malo promenjenih gena, i biti po svemu praktično identična drugoj populaciji, ali ipak nemati mogućnost međusobnog razmnožavanja). Tako da je veliko pitanje šta zvati drugačijom vrstom? Recimo, nađeš fosil insekta, i onda u milion godina kasnijim naslagama nađeš fosil njegovog evolutivnog potomka. Da li se originalna populacija u toku tih milion godina podelila na pet, deset, sto grana? Da li je ovaj noviji direktan potomak onog starijeg? Ako jeste direktan potomak, gde stavljaš granice između vrsta - da li je trebalo hiljadu generacija da se vrsta dovoljno promeni, ili je bilo potrebno sto hiljada generacija? Itd. Drugi razlog je problematičnost u identifikaciji izumrlih vrsta iz fosila. Za mnoge "različite vrste" trilobita, recimo, se kasnije ispostavilo da su različiti stadijumi u rastu jedne vrste. Treći razlog je fosilni izbor. Mi imamo daleko više fosila vodenih životinja nego kopnenih. Teško je pretpostaviti u kom periodu je koliko vrsta postojalo, kada nema dobrog načina da se ovo precizno ustanovi. Četvrti i konačni razlog je naše neznanja o broju vrsta čak i danas. U biologiji je opisano oko 1.5 miliona različitih vrsta. Ali ukupan broj vrsta može biti bilo gde između pet miliona i čak sto miliona. Tako da na kraju ostaješ sa nekim osnovnim limitima, ali ne možeš da imaš tačan broj. Recimo, možeš da budeš apsolutno siguran da je u prošlosti postojalo par hiljada ili par desetina hiljada puta više vrsta nego što ih danas ima, u najmanju ruku. Broj vrsta insekata koji je postojao u prošlosti je minimalno na nivou sto miliona vrsta - verovatnije se radi o milijardama vrsta.\nDarvin je bio veliki naučnik, koji je veoma pažljivo i detaljno razradio osnovni mehanizam evolucije: prirodna selekcija među varijacijama. Mnoge druge njegove ideje su se kasnije pokazale netačnim (recimo, njegove ideje o tome kako se osobine prenose sa generacije na generaciju, ili kako mogu da se menjaju). On je udario temelje. Mislim, bilo je ljudi pre njega koji su naslutili evoluciju (moj omiljeni je čuveni hirurg, Džon Hanter, koji je proveo život opsesivno disektujući tela svih mogućih životinja koje bi mu pale šaka; ali pošto je živeo polovinom osamnaestog veka, nije se usuđivao da javno objavi zaključke, pa je umesto toga platio da mu se uradi portet...u pozadini koga su skice kostiju homolognih udova različitih životinja, i polica sa lobanjama majmuna, viših primata (hominidae), i na kraju čoveka, poređane po redu ). Da on nije objavio svoje radove, drugi bi pre ili kasnije nezavisno otkrili istu stvar - kao što je Valas i uradio, pa je Darvin morao da objavi knjigu ranije nego što je mislio. Ali on je skupio gomilu podataka, sistematično i pažljivo. Izložio ih je korak po korak, logički prateći svaki dokaz i zaključke koji proizilaze iz njega. "Poreklo Vrsta" je knjiga koju je polako pisao tokom četvrt veka, i ona je remek-delo naučnog razmišljanja. Što je najvažnije, on nije prevazilazio dokaze: za ono što nije znao, davao je pretpostavke, ali nije tvrdio da su te pretpostavke činjenice. Povrh svega toga, on je prosto bio dobar čovek. Imao je veoma uspešan brak, sa mnogo ljubavi prema svojoj ženi i deci. Bio je velikodušan prema učenicima, i uvek spreman da podeli informacije sa svima. Ulagao je mnogo u dobrotvorne svrhe - pogotovo u borbu protiv robovlasništva i trgovine ljudima. Nije se svađao, i uvek je bio spreman da razmotri drugačije poglede - zbog čega su mnogi naučnici kojima se evolucija u početku nije sviđala (Lajel, na primer) i dalje ostali njegovi veliki prijatelji. Iz svih ovih razloga, Darvin je veoma poštovan u nauci, kao čovek i kao naučnik. Evolucija ne bi bila ono što jeste bez njega, i to se ne može zaboraviti. Ali ne treba se praviti da je današnja teorija evolucije isto ono što je Darvin zamislio. Osnova je ostala potpuno ista: selekcija nad varijacijom je koncept koji važi danas isto kao i u prošlosti. Druge stvari - genetski dokazi, biohemija, najveći deo komparativne morfologije i fiziologije - su otkrivene kasnije. Embriologija je bila u začetku u Darvinovo doba, dok danas imamo celu evolucionu razvojnu biologiju. Slika je neuporedivo veća i komplikovanija. Temelj je isti. Ono što vredi primetiti ovde je jedan veoma bitan dokaz za evoluciju. Darvin je svoje zaključke izveo na osnovu uporedne morfologije, i obzervacija iz veštačke selekcije. Da on nije bio u pravu, morali bi smo da naletimo na neki nepremostiv problem. Recimo, mi smo otkrili gene i DNK, sto godina nakon objavljivanja "Porekla Vrsta". Mogli smo da otkrijemo da se DNK ne može menjati. Ili da postoje velika ograničenja u izmeni DNK. Ili da se promene uklanjaju na neki način. Bilo koja od tih stvari bi uništila mogućnost evolucije. Umesto toga, sve što smo otkrili se uklapa sa osnovnom Darvinovom idejom. Detalji su kompleksniji i drugačiji nego što je on mislio, ali njegova centralna ideja je preživela sve izazove...\nRe: pitanja??? - Posted by charlie on 2009-08-23\nMilose, najpre da ti se zahvalim na tvojim odgovorima. Moje povrsno poznavanje istorije nauke usmerava me ka pretpostavci da ce naucnici jednoga dana dospeti do zakljucka kako je evolucija deo sire i fundamentalnije prirodne pojave, bioloske ili ne, sve jedno. Mozes li da napises nesto o tome kakve su trenutne pozicije u okvirima nauke razlicitih modernih pravaca evolucijske misli poput Geja hipoteze, tackastog ekvilibrijuma, genski-centricnog ili transhumanistickog shvatanja evolucije, kao i tvoj licni stav povodom takvih teorija, hipoteza i koncepcija?\nRe: pitanja??? - Posted by dr.mr.darvin on 2009-08-24\nKako je moguce da nijedna od tih generacija (medju vrsta) nije uspela da prezivi,a poznato je da i dalje imamo oraganizme bez ociju,koji su evidentno bili u stanju da prezive. Koja je verovatnoca da nijedna generacija od 200 000 nije mogla da prezivi?\nRe: pitanja??? - Posted by milosh on 2009-08-24\nZašto misliš da nisu preživele? I zašto misliš da se uvek radi o odvojenim vrstama, umesto da posmatraš razvoj sposobnosti kao kontinuum? U toku razvoja oka, razvili su se i razni organizmi koji imaju čulo vida na svim stepenovima - neki su preživeli sa difuznim ćelijama, neki sa samo parčetom kože koje oseća svetlost, neke su sagradile kompleksnije oči na desetine različitih načina. Tako da su mnogi primerci iz prethodnih evolutivnih koraka itekako preživeli do danas. I ovo se desilo više puta - neke vrste su se podelile na dva dela, od kojih je jedan preživeo u jednoj ekološkoj niši sa primitivnim očima, a drugi je naselio drugačiju nišu, u kojoj je evoluirao kompleksnije oči (kompleksnije strukture zahtevaju više energije: sve je pitanje balansa koliko ti kompleksnije oči koriste, a koliko te energije koštaju; nije uvek najbolje imati najkompleksnije i najbolje oko - u muljevitoj vodi, na primer, ono ti ničemu ne služi, a zahteva dodatnu energiju za proizvodnju i održavanje). I onda, par miliona godina kasnije, deo potomaka one prve grupe, sa primitivnim očima, naseli neku treću nišu, u kojoj evoluira još kompleksnije oči. I ovo se događalo razgranato i paralelno, mnogo puta u istoriji života. No, vratimo se na kontinuum. Ti ovde misliš da neka od međuvrsta mora nekako da preživi, čisto statistički, što je greška koja sledi iz tvog razmišljanja o evolutivnim koracima kao odvojenim vrstama. Uzmi, recimo, neki plivajući organizam koji ima prost fotoosetljiv epitelijum - parče kože koje oseća svetlost. I sada jedan pripadnik te vrste doživi mutaciju koja zakrivljuje taj epitelijum malčice, i daje oštriji vid. Ova jedinka ima malu prednost, koja dovodi do, recimo 5% veće šanse za ostavljanje potomstva. Na osnovu ove šanse, međutim (izračunaj i videćeš) geni ove jedinke se stahovito brzo šire: u svakoj generaciji, potomci ove jedinke, oni koji nose ovu mutaciju, imaju 5% veće šanse da ostave potomstvo, i to se veoma brzo akumulira, i u roku od nekoliko stotina generacija dođeš do tačke u kojoj više od 90% populacije nosi ovu mutaciju. Sad. Ovde se ne radi o dve vrste. Radi se prosto o jednoj varijaciji jednog gena. Ovo je sve ista vrsta, među kojima imaš 10% jedinki sa ravnim očima, i 90% jedinki sa malkice zakrivljenim. Onda se desi još jedna, drugačija mutacija, koja takođe dovodi do većeg zakrivljenja oka, i oštrijeg vida. Ova mutacija takođe daje 5% veću šansu za preživljavanje. I ona se širi među populacijom. Ako jedinka nosi prvu mutaciju, ona ima malo oštriji vid; ako nosi drugu mutaciju, ima malo oštriji vid; ali ako nosi obe mutacije, imaće mnogo oštriji vid. Time sve više i više jedinki, iz generacije u generaciju, nosi obe mutacije. Nakon par stotina generacija, imaćeš situaciju u kojoj 90% populacije nosi obe mutacije, 5% nosi samo prvu, 5% nosi samo drugu, a samo par jedinki od svih koje postoje i dalje nema ni jednu od ove dve mutacije. Ovo je i dalje ista vrsta. Radi se samo o tome koliko jedinki nosi određenu varijaciju određenog gena. Onda se desi treća mutacija, koja dodatno pooštrava vid, ali samo kod onih koji već nose drugu mutaciju. I ovo opet daje selektivnu prednost, i nakon par stotina generacija, šta imaš? Imaš da 90% populacije nosi sve tri mutacije, oko 8% nosi drugu (pošto druga daje sada dvostruku prednost - povećanu oštrinu vida, ali i povećanu šansu da će neki od potomaka imati koristi od treće mutacije), oko 2% nosi prvu. Jedinki bez mutacije više nema. Kako to? Iz dva razloga. Prvo, jedinka bez mutacija živi u istoj ekološkoj niši kao i jedinke sa mutacijama. Nakon treće mutacije, crvi sa oštrijim vidom imaju toliku prednost, da prosto ne ostavljaju dovoljno hrane za preživljavanje jedinki koje sada imaju najgori vid. Drugo, jedini način da dobiješ jedinku bez mutacija je da se dve jedinke bez mutacija nađu, da se spare, i da proizvedu potomstvo. Ako se jedinka bez mutacija spari sa jedinkom koja nosi dve mutacije, njeno potomstvo će nositi bar po jednu! Kako sve veći i veći deo populacije nosi mutacije, šanse da se dve jedinke bez mutacija međusobno nađu opadaju. Na kraju, ovo postaje potpuno neverovatno. Sad zamisli ovaj proces koji se paralelno dešava sa svim genima. Svaka novorođena jedinka nosi po desetak novih mutacija, koje imaju razne pozitivne i negativne efekte. Onda u svakoj generaciji oni koji su najmanje sposobni ne uspevaju da ostave potomstvo, oni koji su prosečno sposobni ostave normalan broj potomaka, a oni koji su najsposobniji za preživljavanje (oni koji su "uboli" najviše dobrih mutacija, a najmanje loših) ostave više potomaka. Šansa da se dve jedinke sa istim genima nađu i ostave potomstvo koje ima stabilan oblik je mikroskopski mala. U svakoj generaciji dobijaš različite kombinacije različitih (malih, često nevidljivih) izmena. Kako onda stariji oblici uopšte mogu da prežive? Zamisli da se na početku ove priče, kada još nije bilo nikakvih mutacija, određena grupa ove vrste crva preselila u mulj. Kopaju kroz mulj, i ne love hranu u vodi. Njima onaj osetljivi deo kože služi samo da uvide kada su izbili na površinu mulja, što ih tera da se što brže ukopaju nazad. Ovo je drugačija ekološka niša - u ovoj okolini, one gornje mutacije ne samo što nisu korisne, već su štetne (zahtevaju više energije za neupotrebljivo čulo). Dok se crvi u vodi iznad pare i sakupljaju mutacije za oštriji vid, crvi u blatu ostaju nepromenjeni u ovom pogledu. Sto hiljada generacija kasnije, deo crva u vodi je evoluirao mnogo bolje oko, i mnoge druge osobine koje im pomažu u njihovoj sredini. A onaj deo u mulju je ostao isti po pogledu oka, ali je evoluirao gomilu drugih osobina koje pomažu kod života u mulju. Tek sada, nakon što se nakupila gomila razlika, možemo govoriti o različitim vrstama. Dakle: u okviru iste populacije, stariji, lošiji oblici nestaju zato što noviji preuzimaju dostupne resurse za preživljavanje, i zato što se genetska priroda populacije menja tako da stariji oblici nemaju šanse da održe genetsku "čistoću" - pre ili kasnije, čisto statistički, doći će do parenja zadnje jedinke koja ima stariji genetski oblik sa nekom jedinkom koja nosi novi, od potomstva će preživeti samo oni koji imaju prednost novog oblika, i stari genotip prosto nestaje. Nadam se da je ovo jasno?\n- Posted by bing bang on 2009-08-27\nDa li Teorija evolucije ima problema sa objašnjenjem nastanka kompleksnih organa. Ako hoćete da proizvedete kompleksne sisteme postepeno, proces prirodne selekcija, koji je Darvin pretpostavio,da li bi sprečavao njihovu evoluciju.Mislim cesto se cuje "Dok ne postoje svi kompeksni delovi sistema, sistem ne može da funkcioniše."...Da li je to tacno?\nRe: - Posted by milosh on 2009-08-27\nNije. Ovo je argument kreacionista iz takozvanog "Inteligentni Dizajn" (ID) tabora. Oni su izabrali gomilu kompleksnih sistema za koje su prosto deklarisali "ireducibilnu kompleksnost". Važno je razumeti da se ovde prosto radi o deklaraciji: određeni čovek prosto ustane i kaže "ovo meni liči na previše kompleksan sistem, koji otud nikako nije mogao da evoluira". Čak i zastupnici ID priznaju da nemaju nikakav naučni ili teorijski metod za razlikovanje "ireducibilno kompleksnih" sistema od onih koji su evoluirali - sve se svodi na "meni to tako izgleda". Ono što se događa u evoluciji je sledeće (uprošćena shematska verzija jedne verzije, postoje mnogo komplikovanije i u detaljima drugačije stvari). Protein A vrši neku funkciju x. Evoluira protein B, koji proteinu A pomaže da vrši funkciju x. Onda evoluira protein C, koji se zakači na A/B kompleks, i onda omogućava funkciju y. Protein A evoluira snažnije vezivanje za protein C, što povećava efikasnost funkcije y. Funkcija x postaje nepotrebna, ali funkcija y postaje veoma važna. Proteini A i B ostaju, pošto su nezamenjivi u okviru funkcije y. Zaključak koga izvode ID teoretičari je da je ovaj sistem ireducibilno kompleksan, jer su sva tri proteina očigledno morala nastati istovremeno - nemoguće je za funkciju y da postoji bez sva tri dela. Vredi ovo ilustrovati i na primeru. Majkl Bihi (Michael Behe) je glavni biohemičar ID pokreta (prethodno prilično neuspešan profesor biohemije na jednom malom univerzitetu, on je zamenio svoju profesorsku platicu za milione dolara od prodaje knjiga, i desetine hiljada dolara nedeljno za držanje govora po crkvama na religioznim skupovima). On je 1994-te godine objavio knjigu "Darvinova Crna Kutija" (Darwin's Black Box), u kojoj je naveo gomilu primera ovakvih "ireducibilno kompleksnih" sistema. Između ostalih, imuni sistem kičmenjaka, i sistem zgrušavanja krvi. U zadnjih petnaest godina, međutim, nađeni su živi primeri prelaznih oblika ovakvih sistema, tj. redukovane verzije navodno ireducibilnih sistema, koje funkcionišu u živim organizmima. Za ostale primere je takođe nađeno mnogo ostataka i primera evolucije, tako da se direktno može reći da nauci nije poznat nijedan sistem koji je ireducibilno kompleksan i koji nije mogao da realno evoluira (dakle, ne samo što je mogao da teorijski evoluira, već ta evolucija ne zahteva korake koji se zasnivaju na velikoj količini sreće). Vredi pomenuti i Bila Dembskog, koji je glavni matematičar ID pokreta. On je objavio tekst protiv evolucije, u kome navodno matematički negira mogućnost evolutivnog razvoja. Kako to? Pa, upotrebio je slikovito nazvanu informacionu teoremu "Nema Besplatnog Ručka" (No Free Lunch, ili NFL) na mehanizam koji pokušava slučajnom pretragom da nađe efikasniji oblik bilo kakve informacije, u kom slučaju nijedan sistem pretrage nije efikasniji od slučajnog hoda. Ovo je bio veoma efikasan pristup, pošto među ljudima koji ne vole evoluciju malo njih razume da evolucija nije slučajno traženje informacije (recimo, nijedan organizam na svetu ne sastavlja stalno slučajne sekvence amino-kiselina, u "nadi" da će jednog dana naleteti na neki koristan protein). U stvarnosti, evolucioni mehanizam je kopiranje sa modifikacijom, sistem na koga se NFL teorema ne može primeniti. Ova priča je neko vreme bila jako popularna među kreacionistima, dok konačno stalno ponavljanje i objašnjavanje razloga zbog kojih je ovaj zaključak korenito netačan nije na kraju (manje-više) upalilo. Danas mnogo manji broj zastupnika ID pominje ovu ideju, pošto je odgovor na nju široko poznat. A možemo za kraj i da damo jednu veoma smešnu priču. Nakon što je prethodni pokušaj napada na evoluciju propao, Dembski je nedavno pokušao da proizvede novi, "bolji" matematički model kojim bi jednom zasvagda dokazao da je evolucija nemoguća sa tačke gledišta informacione teorije. Njegov tekst je napisan tako da "dokazuje" (na osnovu netačno postuliranih osnova) da je nemoguće dodavanje informacija kroz sistem zasnovan na slučajnim koracima. Na stranu to što smo mi u živom svetu videli svojim očima takav nastanak informacija, prateći ga korak po korak - Dembski je ovaj tekst objavio a da pritom nije primetio jedan mali problemčić u svojoj matematičkoj postavci. Malecni. Naime, ako je njegov model tačan, onda informacija nikako ne može biti stvorena, već može biti samo uništena. Informaciju ne može u sistem da ubaci čak ni inteligentni agent. Drugim rečima, ako je njegov postulat tačan, živi svet nije mogao da evoluira, ali nije mogao ni Bog da ga stvori. Živi svet ne može uopšte da postoji. Takođe, po istoj teoriji, nijedan čovek ne može da stvori nešto novo, niti može da ima bilo kakvu originalnu ideju. Možemo samo da postajemo gluplji, ne možemo ništa da naučimo. Nakon nekoliko nedelja opšte smejurije oko ovoga, Dembski (koliko vidim) je prestao da se hvali, i čak je prestao i da pominje ovaj "bolji" model. Povukao se nazad na svoju profesorsku funkciju na baptističkom religioznom univerzitetu, i sada se odatle duri.\nRe: pitanja??? - Posted by charlie on 2009-09-23\nMilose, na forumu je objasnjeno kako genetska raznovrsnost unutar vrste doprinosi njenom opstanku, jer u slucaju kad naidju ozbiljni izazovi za takav opstanak, oni ne deluju podjednako na citavu vrstu. Ucinilo mi se da postoji izvesna analogija izmedju jedinke, vrste i celokupnog zivota na Zemlji. Kao da ukupna evolucija zivog sveta u vidu oblikovanja razlicitih vrsta predstavlja razvoj paralelnih strategija za opstanak zivota, pa tako ako nastanu uslovi u kojima mnogo vrsta izumre, postoje i one kojima ostaje sansa za prezivljavanje. Moze li se podvuci nekakva paralela izmedju prirodne selekcije ili selektivnog pritiska koji deluju na pojedine gene ili genske mutacije u okviru jedne vrste, i ukupnog ili parcijalnog dejstva uslova koji vladaju na Zemlji na pojedine vrste u okviru zivog sveta?\nRe: pitanja??? - Posted by milosh on 2009-09-25\nMoze li se podvuci nekakva paralela izmedju prirodne selekcije ili selektivnog pritiska koji deluju na pojedine gene ili genske mutacije u okviru jedne vrste, i ukupnog ili parcijalnog dejstva uslova koji vladaju na Zemlji na pojedine vrste u okviru zivog sveta?\nIsti proces, veća slika. Takođe, pogledaj Gaja hipotezu: http://en.wikipedia.org/wiki/Gaia_hypothesis Većina naučnika je ne uzima ozbiljno (uključujući tu i mene), ali postoje aspekti koje treba uzeti u obzir. Istorija Zemlje kao planete je isto onoliko uslovljena životom koliko je život uslovljen planetom. Kao mali primer (jedan od mnogih), uzmi vodu na planeti bez života. Ultraljubičasta svetlost razara vodu na kiseonik i vodonik. Kiseonik brzo reaguje sa mineralima izloženim atmosferi na površini planete; vodonik, koji je lak, odleće u visoke oblasti atmosfere, gde biva izgubljen u solarnom vetru. Time planeta veličine Zemlje gubi ogromnu količinu vode, i posle relativno kratkog vremena (možda dve milijarde godina) ostala bi potpuno suva. Ali ovde imamo primer koliko brzina procesa može promeniti njegovu dugoročnu sudbinu. Gubitak vode je rezultat relativno sporog procesa fotolize. Šta se događa ako to ubrzamo? Pa, cijanobakterije su veoma rano razvile fotosintezu (postoji određen broj dokaza da elektronski transportni lanac, i možda i fotosintetički lanac, predatiraju ćelijsku membranu). Što povećava nivo oslobođenog kiseonika. Što brzo oksidiše izložene stene u potpunosti, pa zatim stvara određenu količinu (doduše nisku) slobodnog kiseonika u nižim slojevima atmosfere. Kada se voda sada podeli usled udara UV zraka, vodonik brzo reaguje sa kiseonikom u atmosferi, ponovo stvori vodu, i ta voda padne nazad na Zemlju. Oslobođeni molekul kiseonika zamenjuje onaj izgubljeni iz atmosfere. Relativno mala količina kiseonika (samo 0,5-1% današnjih nivoa) je dovoljna da hiljadama puta uspori gubitak vode (čiju veličinu možete da procenite iz činjenice da danas, uz sav kiseonik u atmosferi - dakle, milionima puta sporijim gubitkom - Zemlja gubi oko 300,000 tona vode dnevno usled UV fotolize i gubitka vodonika u okolni svemir). Dakle, da na Zemlji nije bilo života, i to prilično rano; i da taj život nije počeo vrlo brzo da proizvodi kiseonik; danas ne bi bilo ni okeana, niti života na Zemlji.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Procurio skandalozni sporazum `Zdravih Berana`"\nDPS SAOPŠTIO 19. 01. 2018. 15:30 >> 14:57 12\n"Procurio skandalozni sporazum `Zdravih Berana`"\nBeranski DPS je saopštio da je u javnost procurio sporazum koji su predstavnici koalicije Zdravo Berane "u cilju održavanja na vlasti po svaku cijenu" potpisali 31.07.2016. s svojim odbornikom Velimirom Đurišićem.\n"Kao nevjerovatan detalj izdvajamo da su se ovim skandaloznim Sporazumom predstavnici DF-a i SNP-a, nakon tri godine vršenja vlasti u Beranama, obavezali da će predsjednik Skupštine Opštine Goran Kiković konačno početi da obavlja posao za koji je plaćen, te da će izvršavati obaveze po Zakonu o lokalnoj samoupravi, Statutu i Poslovniku o radu Skupštine?! Potpisnici Sporazuma su se takođe obavezali da će odbornika Đurišića ubuduće podržavati za sve što procijene da je u pravu, a vezano za funkcionisanje lokalne vlasti, na klubu odbornika DF-a", saopštio je DPS.\nKako su kazali iz te partije, najzanimljiviji je dio Sporazuma da je dogovor „da se zapošljavanja u organima lokalne uprave i preduzećima čiji je osnivač Opština Berane od strane DF-a ne mogu vršiti bez prethodnog usaglašavanja i obavještavanja odborničkog kluba DF-a“.\n"Ovo je, valjda, u potpunosti u skladu sa njihovim predizbornim obećanjem o `nestranačkom zapošljavanju, stručnosti na prvom mjestu i fer javnim konkursima`. Da učinci koalicije `Zdravo Berane` nijesu tragični po Berane, ovaj Sporazum bismo mogli da tumačimo kao jedan smiješan tekst. Ovako će spisak trulih kompromisa ostati da svjedoči o vladavini koalicije koja je potrošila četiri godine u pokušaju da se na silu održi na vlasti, a sve na štetu građana Berana", navodi se u saopštenju DPS-a.\nAerodromi neće ugroziti vladajuću koaliciju\n04. 09. 2018. 8\nDPS Pljevlja predložio Đačića za predsjednika Opštine\n27. 07. 2018. 0\n"Bečić da se vrati u realnost"\nPočeti pregovore o formiranju vlasti\n12. 06. 2018. 2


“I ako bude potrebno, ne samo da ćemo im blokirati pregovore nego ćemo doneti zakon po kojem ćemo proganjati njihove počinitelje po Kosovu...”, rekao je Milanović.\nPomenuo je zatvarnje graice prema Srbiji, koju je naredio u jeku prošloodišnje izbegličke krize i ustvrdio da bi opet učinio isto.\n“Ako ne ide, blokiraćemo. Ne sa užitkom, ali ću to napraviti”, rekao je, između ostalog, Milanović.\n"Jutarnjii" je primetio da je posebnu pažnju javnosti izazvao utisak da su branitelji pozivali na razum i smirivanje tenzija, a da je Milanović imao „nabrijaniji stav“.\n« Nikolić: Poseta Nazarbajeva pokazatelj iskrenog prijateljstva Šešelj optužuje Dinkića i Labusa u "aferi zlato" »


Selidbe Milošević / Selidbe\nMi ćemo naći najbolji plan za sve vrste stvari i tereta, od lakih to teških ili vagabaritnih tereta, od klavira do većih ili specifičnih komada nameštaja.\nSamo odgovaran pristup ovom poslu jeste garancija našeg postojanja i opstajanja i želje da se razvijamo. Kao i svaka firma i mi se prilagođavamo potrebama i zahtevima naših klijenata.\nPobrojaćemo neke od specifičnih vrsta tereta, za koje posedujemo izvanredna iskustva i vrhunski pripremljene radnike:\nprevoz bračnih kreveta i drugih predmeta većih dimenzija.\ngabaritna računarska oprema.\nrazne vrste predmeta i tereta\nOvakve selidbe su specifične, jer moraju biti oprezne da ne bi došlo do oštećenja. Naši zaposleni imaju iskustva i možete biti sigurni da će Vaš predmet biti bezbedno preseljen.\nAgencija Milošević je stekla vaše poverenje jer vodi brigu o vašim stvarima ako da su njene. Bez obzira koliko su teške i zahtevne za pripremu i prevoz, nalazimo optimalan način pakovanja i prevoza.\nAko dođete u situaciju da treba da vam je potreban usluga selidbe, ne brinite. Kontaktirajte našu agenciju i uz povoljnu cenu učinićemo da se preseljaj obavi što pre i bez problema.


IZNENAĐENJE ZA ZVEZDAŠE? Vraća se miljenik svih DELIJA? - Crvena zvezda info\nFudbal / 1013 pregleda\nFudbal / 1722 pregleda\nKošarka / 1410 pregleda\nKošarka / 654 pregleda\nKošarka / 425 pregleda\nZvezdin mladi vezista pojačao TSC\nFudbal / 8610 pregleda\nFudbal / 8418 pregleda\nFudbal / 8128 pregleda\nOstalo / 8056 pregleda\nKošarka / 5047 pregleda\nFudbal / 4972 pregleda\nFudbal / 4171 pregleda\nIZNENAĐENJE ZA ZVEZDAŠE? Vraća se miljenik svih DELIJA?\nCrveno-beli će morati da rekonstruišu tim za novu sezonu u kojoj će ponovo igrati Evroligu, ali sada mnogo jaču i brojniju\nKošarkaški klub Crvena zvezda moraće bitno da dopune tim za sledeću sezonu, jer će nastupati u Evroligi. Samim tim što će biti više učesnika, čak 18 a samim tim i više utakmica ukupno 36 bez plej ofa, crveno-beli će morati da imaju komeptativan tim.\nSlobodni igrači iz Zvezde nakon ove sezone su Regland, Beron, Rivers, Perperoglu, Lazić, Faje i Cirbes koji je već otišaom,. kao i Regland i Perpeoglu koji zbogh povreda nisu licencirani za Superligu. Ostaje pitanje da li će Zvezda produžavati saradnju sa Beronom, Reglandom Riversom i Perpeogluom ili će se okrenuti novim strancima.\nDOPUNA TIMA, NIKAKO REKONSTRUKCIJA\nOpciju za nastavak saradnje imaju Regland i Perperoglu što bi bilo izvanredno za Zvezdu, jer su odlični igrači i već su naviknuti na sistem. Na tu dvojicu i ostale igrače koji imaju ugovore Simanić, Ristić, Odžo, Dobrić, Davidovac. Radanov, Nenadić, treba nadograditi još nekoliko igrača.\nAko žele nove trofeje i nastavak iranja u Evroligi Zvezda će morati da ima respektabilan tim Foto: MN Press\nMožda bi i najbolja opcija da Zvezda pokuša da vrati neke srpske igrače iz inostranstva koji su takođe slobodni i bez ugovora na kraju sezone. Pre svih Strefan Marković iz Himkija, kao i Vladimir Micov iz Armanija.\nNaravno tu je i uvek raspoloženi Čarls Dženkins popularni Đenka.\nSva trojica imaju evroligaški kvalitet, ali i dobru cenu, ali sigurno postoji način da se crveno-beli dogovore sa njima. Micov ima 34 godine, Marković 31, i nalaze se u zrelim igračkim godinama i samo je pitanje da li žele da još igraju u insotranstvu ili mogu jednu sezonu da odigraju kod kuće, gde su im porodice, prijatelji.\nVladimir Micov iz vremena kada je igrao za Galatasaraj protiv Zvezde Foto: Marko Todorović\n- Ugovor mi ističe na kraju sezone, videćemo šta ćemo dalje. Došao sam u godine kada je vreme da počnem da razmišljam o završetku karijere na pravi način. Milano može da mi pruži takvu šansu, a ja ću učiniti sve da klub ispuni ciljeve koje je zacrtao - rekao je Micov prošle godine na startu sezone.\nGodinama unazad se Stefan Marković dovodio u vezu sa Zvezdom, još dok je igrao za Hemofarm, ali se taj angažman nije nikada ostvario. Ne znači ni da neće, a možda je i ove godine prvi put ozbiljna prilika.\nMarkoviću je istekao ugovor sa Himkijem, tako da je slobodan agent, pa može da pregovara sa crveno-belima. Problem jedino može da budu finansije, ali ako je Zvezda davala svojevremeno milku Bjelici 400.000 za sezonu, realno za Markovića mogu da izdvoje i 500 do 700.000 evra.\nStefan Marković u dresu Himkija Foto: MN Press\nAli, za taj novac znaju šta dobijaju sigurnost u odbrani, organizaciju u napadu, vrhunskoh čoveka koji se podređuje timu i lidera na parketu. Nije džabe slektor Saša Đorđević istakao da je Marković bio najvažniji igrač reprezentacije.\nOn i Regland bi se odlično uklopili jer su različiti igrači.\nZAŠTO NE ĐENKA ILI JAKA BLAŽIČ\nNegde bi slično bila i cema Vladimira Micova koji je ove sezone u Milanu beležio 13,9 poena po meču uz odlične procente za tri (38%) i dva poena (50,3%) uz sve to 3, 2 skoka. Micov može da pokrije pozicije od dva do četiri po potrebi, ali je klasično krilo.\nŠto se tiče bekovske pozicije Čarls Dženkins je uvek opcija, jer je u dva navrata igrao u Zvezdi i ima lepe utiske i uspomene. Međutim, na trištu ima i drugih igrača poput Tomasa Ertela iz Barselone, Jaka Blažić koji je takođe igrao u Zvezdi, a prošlu sezonu u Barseloni.\nKOGA IGRAČA BISTE VI NAJRAĐE DOVELI U ZVEZDU?\nKori HiginsaVladimira MicovaČarlsa DženkinsaStefana MarkovićaNijednog imamo najjači timDanijela HeketaŠejna LarkinaJaku BlažičaOstaviću svoje mišljenje u komentaruGLASAJTE\nNORIS KOL BI BIO IDEALAN\nNije isključena ni opcija Norisa Kola iz Budućnosti koji je imao 16,6 poena u proseku i 4,6 asistencija. Pitanje je da li bi došao posle onih incidenata u petom meču majstorice finala ABA lige.\nAko bi se baš išlo u daleku krajnost, zašto ne probati Korija Higinsa ili Danijela Heketa, ali to nije toliko realno.\nŠto se tiče centarske linije uz Ristića i Odža, dobro bi legao dolazak Ognjena Kuzmića sa kojim se pregovara, a koji je pre dve sezone igrao odlično u Zvezdi i zaradio ugovor sa Real Madridom. Plus sa pozajmice se vraća Nikola Jovanović koji je bio u Trentu.\nSLOBODNI IGRAČI EVROLIGAŠKIH KLUBOVA\nSlobodni igrači: Šejn Larkin, Brok Motum, Derik Braun;\nOpcija produžetka ugovora: Adrijan Moerman, Džejms Anderson, Tibor Plajs, Bugrahan Tunčer, Sertač Šanli;\nSlobodni igrači: Vladimir Micov, Mindaugas Kuzminskas, Kurtis Džerels, Alen Omić, Andrea Ćinćarini;\nOpcija produžetka ugovora: Simone Fontekio;\nSlobodni igrači: Edvin Džekson, Koti Klark, Erl Klark, Džejms Bel, Devin Vilijams, Noris Kol, Suad Šehović, Sead Šehović;\nOpcija produžetka ugovora: -\nSlobodni igrači: Filip Čović (nije potvrđeno), Kej Si Rivers, Stratos Perperoglu, Branko Lazić, Mohamed Faje, Marko Kešelj;\nOpcija produžetka ugovora: Džo Regland, Bili Beron;\nSlobodni igrači: Vil Klajburn, Kori Higins, Nando de Kolo, Kajl Hajns, Otelo Hanter, Alek Piters, Semen Antonov, Mihail Kulagin; *Dimitris Itudis;\nOpcija produžetka ugovora: Serhio Rodrigez;\nSlobodni igrači: Toni Daglas, Markel Braun, Stanton Kid, Džon Dibler, Džeremi Evans, Oguz Savaš, Emridžan Košut, Muhamed Bajgul, Kartal Ožmirčak;\nOpcija produžetka ugovora: Zanis Pejners, Majkl Erik;\nSlobodni igrači: Tomas Ertel, Kevin Serafan, Kris Singlton, Jaka Blažič, Viktor Klaver;\nSlobodni igrači: Stefan Jović, Brejdon Hobs, Vladimir Lučić, Nihad Đedović, Milan Mačvan, Leon Radošević, Devin Buker, Aleks King, Nemanja Dangubić, Derik Vilijams;\nSlobodni igrači: Bariš Heršek, Erik Grin;\nOpcija produžetka ugovora: Sinan Guler, Kostas Slukas, Tajler Enis;\nSlobodni igrači: Kim Tili, Di Džej Stroberi, Klevin Hana, Ondrej Balvin, Anžejs Pasečniks, Luk Fišer, Albert Oliver, Eulis Baez, Nikola Radičević, Kori Džeferson, Džejkob Vili, Sim Sander Vene;\nSlobodni igrači: Stefan Marković, Čarls Dženkins, Malkolm Tomas, Toni Kroker, Džordan Miki, Endrju Harison, Egor Vjalcev, Vjačeslav Zajcev, Sergej Monja, Andrej Zubkov;\nSlobodni igrači: Johanes Vojtman, Marselinjo Uertas, Met Džening, Darun Hilijard, Džejlen Džouns;\nSlobodni igrači: Dejvid Lajti, Demarkus Nelson, Ej Džej Sloter, Mantas Kalnietis, Aleksis Ažinsa, Adrijan Pejn;\nSlobodni igrači: Aleks Tajus, Džejk Koen, Majkl Rol, Deandre Kejn, Džeremi Pargo, Džoni O´Brajant, Tarik Blek, Anđelo Kaloiro;\nSlobodni igrači: Dimitrios Agravanis, Janis Strelnijeks, Vasilis Toliopulos, Aksel Tupan, Brijante Veber;\nOpcija produžetka ugovora: Jorgos Bogris;\nSlobodni igrači: Lukas Lekavičijus, Jan Vujukas, Tanazis Adetokunbo, Džejms Gist, Kit Lengford, Met Lodžeski, Dešon Tomas, Šon Kilpatrik;\nOpcija produžetka ugovora: Vangelis Sakelariju;\nSlobodni igrači: Fabijan Kozer, Džefri Tejlor, Gustavo Ajon, Ognjen Kuzmić;\nSlobodni igrači: Giljem Vives, Rafa Martinez, Eron Dornekamp, Fernando San Emeterio, Antoan Dio, Vil Tomas;\nSlobodni igrači: Arturas Milaknis, Antanas Kavalijauskas, Eron Vajt, Deon Tompson, Paulijus Jankunas;\nOpcija produžetka ugovora: Tomas Volkap, Nejt Volters, Leo Vesterman, Edgaras Ulanovas;


Šta je sa naplatom parkinga? | zvono.media\nApr 15 / 0 Komentara\nŠta je sa naplatom parkinga?\nIako je više puta najavljivan početak naplate parking prostora u Zvorniku taj obiman, ali za gradsku kasu značajan posao još uvijek nije počeo sa realizacijom, a kada će još nije poznato.\n“Najvjerovatnije negdje pred izbore”, rekao nam je naš izvor iz gradske uprave. Naravno da se dobiju “poeni” kod građana i njihovi glasovi, mada dok jedni sugrađani pozdravljaju odluku o naplati parkinga u gradu, nadajući se da će se tako u ovoj oblasti uvesti više reda, drugi time i nisu baš oduševljeni jer plaćanje parking prostora na godišnjem nivou ne znači da vam je time parking mjesto i obezbijeđeno. Mjesta za parking je u gradu sve manje, a zgrada bez njega koje se grade sve više.\nKako smo nezvanično saznali na konkurs gradske uprave za izbor preduzeća koje bi (u)radilo kompjuterizaciju poslova naplate parkinga javila su se dva preduzeća. Nakon što je jedno izabano, ono drugo iz Banja Luke se žalilo, i u novom postupku je ono izabrano. Iako su njegove cijene znatno više. Sa njim je potpisan okvirni sporazum o angažovanju, ali tek kada se potpiše pojedinačni ugovor biće okončani poslovi oko izbora softvera. Radnici koji budu na terenu telefonom će provjeravati da li je za automobil tih tablica plaćen pakring, sve će biti kompjuterski “uvezano “.\nPlanirano je da na ovim poslovima bude angažovano 12 radnika, od kojih će dio biti iz redova postojećih radnika gradske uprave. Ali da bi počeli sa radom oni moraju proći obuku, kako ne bi bilo problema i i zloupotreba oko naplate, otkriva nam naš izvor , što takođe zahjeva određeno vrijeme, tako da nije izvjesno kada bi moglo krenuti sa realizacijom cijelog ovog projekta.\nIzgleda su nadležni u gradskoj upravi bili optimisti kada su krajem prošle godine “iscrtali” parging zone po cijelom gradu, koje su nakon snijega, i kiša, skoro isprane i jedva vidljive. Da li je za to bačen novac i da li će se morati ponovo sve raditi, čuće se ili kroz odbornička pitanja opozicionih odbornika ili u predizbornoj kampanji njihovih partija.\n692841735Unesite mišem ovo: 7148


Efekti vršnjačkog nasilja - Drug nije meta\nEfekti vršnjačkog nasilja\nNasilje utiče na sve – one koji su maltretirani, one koji maltretiraju, ali i na svedoke koji nemo posmatraju. Nasilje je povezano sa mnogim negativnim ishodima, uključujući uticaje na mentalno zdravlje, upotrebu nedozvoljenih supstanci, pa čak i samoubistvo. Upravo zbog toga, neophodno je na vreme razgovarati sa decom da bi se utvrdilo da li postoji razlog za brigu.\nDeca koja trpe nasilje mogu imati fizičke, socijalne, emocionalne i mentalne probleme. U većini slučajeva ona su depresivna, anksiozna, osećaju se tužno i usamljeno, često menjaju raspoloženje i gube interesovanje za aktivnosti u kojima su ranije uživala. Takođe, prisutne su i promene u ishrani i ritmu spavanja. Svi problemi sa kojima se susreću mogu ostaviti trajne posledice, pa tako izmenjene navike ostaju prisutne i u odraslom dobu. Zbog toga, roditelji treba da obrate pažnju ukoliko primete bilo koju od navedenih promena i da redovno, otvoreno, razgovaraju sa detetom. Sa druge strane, prvi znak za prosvetne radnike da se nešto loše dešava su smanjena postignuća učenika. Do tada vredan, uzoran đak, ukoliko trpi vršnjačko nasilje, radije će propustiti, preskočiti ili u potpunosti napustiti školu.\nDeca koja maltretiraju druge imaju tendenciju da postanu nasilna i sklona rizičnom ponašanju i kada odrastu. Prepoznaju se po vandalskom ponašanju, uništavanju imovine, rano stupaju u seksualne odnose, dobijaju krivične prijave… Kao adolescenti počinju da zloupotrebljavaju alkohol i droge.\nUkoliko su deca svedoci nasilja veća je verovatnoća da će početi da puše, konzumiraju alkohol, pa čak i droge, da bi se priklonili „opasnoj ekipi“ i izbegli maltretiranje. Taj model ponašanja takođe vodi u depresiju, anksioznost i probleme sa mentalnim zdravljem. Da bi se ovakav scenario izbegao neophodno je posvetiti se deci i obratiti pažnju na detalje koji se možda, na prvi pogled, ni ne primećuju.


Italijanski sportski zvaničnici traže od MOK da promeni odluku o Igrama u Tokiju | Novinska agencija Beta\nSPORT | 19.03.2020 21:30 > 19.03 21:30\nDvojica italijanskih sportskih zvaničnika pozvali su danas Medjunarodni olimpijski komitet (MOK) da promeni odluku o Olimpijskim igrama u Tokiju, nakon što je broj umrlih od korona virusa u Italiji premašio broj žrtava u Kini.\n"Ja nisam protiv Olimpijskih igara. Ali, govoriti da će se one održati je velika greška u komunikaciji. Pandemija utiče na ceo svet. Znam za ugovore vredne više milijardi dolara, ugovore sa osiguranjem. Sve to znam. Ali, ljudski život vredi više od tih stvari", rekao Djovani Petruči, koji je 14 godina bio predsednik Olimpijskog komiteta Italije.\nMOK je posle konferencijskog video sastanka sa nacionalnim olimpijskim savezima u sredu saopštio da pripreme za Olimpijske igre idu po planu. Takmičenje bi trebalo da počne 24. jula.\n"Mislim da nisam jedini koji tako misli. Drugi ne žele to da kažu. Ne želim da napadam MOK. Tamo ima mnogo ljudi koje poznajem, ali ne znam šta drugo da kažem. Ne pokušavam da napravim kontroverze. Ja sam realan. Pogledajte lekarske izveštaje", rekao je predsednik Košarkaškog saveza Italije Petruči.\nU svetu je potvrdjeno 236.420 slučajeva korona virusa, a od posledica virusa umrlo je 9.790 ljudi.\nU Italiji je zabeleženo 41.035 zaraženih novim virusom, a umrlo je 3.405. Italija je tako po broju smrtnih slučajeva izazvanih korona virusom premašila Kinu u kojoj je izbio virus, a umrlo 3.245 ljudi.\nPredsednik Italijanske i Evropske plivačke federacije Paolo Bareli rekao je da bi MOK do sredine aprila trebalo da donese konačnu odluku o statusu Olimpijskih igara u Tokiju.\n"Do 15. aprila biće sportista koji nisu trenirali po dva meseca. Sportisti su kao časovnici. Moraju da treniraju i funkcionišu besprekorno. Mnogi od njih još moraju u kvalifikacije, pa moraju da treniraju ne samo za to nego i za Igre. Mislim da će bilo koji termin posle sredine aprila postati vrlo komplikovan", naveo je on.\nSve sportske manifestacije prekinute su u Italiji pre 10 dana, kada je cela zemlja stavljena u karantin.\nSvetski šampioni u vaterpolu reprezentativci Italije nisu trenirali dve nedelje pošto su zatvoreni bazeni, a više od polovine plivačkog tima je moralo da prekine obaveze.\n"Koliko dugo oni mogu da ostanu izvan vode", upitao je Bareli, koji je i potpredsednik Medjunarodne plivačke federacije.\n"Ako se ovakva situacija nastavi do aprila, smešno je pričati o Olimpijskim igrama", dodao je Bareli.


Dizne Čukarica stoji Vam na raspolaganju, ako Vam treba auto mehanika, auto elektronika, auto elektrika, mali servis, veliki servis, po povoljnim cenama i sa originalnim auto delovima, jer mi smo Ovlašćeni Servis.\nDizne Čukarica Cena\nDizne Čukarica stoji Vam na raspolaganju, ako Vam treba auto mehanika, auto elektronika, auto elektrika, mali servis, veliki servis, redovno održavanje, pranje, poliranje, detaljno sređivanje vozila, po povoljnim cenama i sa originalnim auto delovima, jer mi smo Ovlašćeni Servis.\nDizne Čukarica Delovi\nDizne Čukarica stoji Vam na raspolaganju, ako Vam treba auto mehanika, auto elektronika, auto elektrika, mali servis, veliki servis, redovno održavanje, pranje, poliranje, detaljno sređivanje vozila, po povoljnim cenama i sa proverenim originalnim auto delovima za prvu ugradnju, jer mi smo Ovlašćeni Servis.


VUČIĆ: Srbija stiže u Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » VUČIĆ: Srbija stiže u Beograd\nVUČIĆ: Srbija stiže u Beograd\nZamenik predsednika SNS Aleksandar Vučić izjavio je juče da će ta stranka biti „primorana“ da sledeće sedmice u Beogradu organizuje masovni skup, ukoliko zdravstveno stanje Tomislava Nikolića bude pogoršano.\n0Piše: P. D. 20. aprila 2011. 18.23\n„Ako se u najskorije vreme stvari ne reše i ukoliko zdravlje Tomislava Nikolića bude ugroženije, bićemo primorani da između Vaskrsa i 1. maja pozovemo celu Srbiju u Beograd“, najavio je Vučić na konferenciji za novinare. Prema njegovim rečima, SNS će nastaviti da organizuje različite akcije u znak protesta zbog odbijanja vlasti da odredi termin vanrednih parlamentarnih izbora.\nVučić je naveo da naprednjaci nisu imali nikakve kontakte s predstavnicima DS, a nije želeo da precizira da li su i na koji način evropski i međunarodni zvaničnici kontaktirali s tom strankom.\nOn je ukazao da ne zna da li će lider naprednjaka odustati od štrajka isključivo ako bude određen termin vanrednih parlamentarnih izbora, ili bi takvu odluku mogao doneti i u drugim okolnostima.\nAleksandar Vučić je dodao da je lično ponovo pozvao Tomislava Nikolića da obustavi štrajk, ali da on nije želeo o tome da razgovara.


14/10/2020 - Dnevnik Juga\nHome / 2020 / октобар / 14\n15. i 16. oktobra u Narodnom muzeju Naučni skup “KULTURNO ISTORIJSKA BAŠTINA JUGA SRBIJE”\nDnevnik Juga 14/10/2020\tUncategorized 0\nU Narodnom muzeju u Leskovcu 15. i 16. oktobra biti održan Osamnaesti naučni skup „Kulturno-istorijska baština juga Srbije“ i promocija šezdesete sveske Leskovačkog zbornika. Otvaranje skupa će se odigrati u četvrtak 15. oktobra sa početkom u 12 časova i 30 minuta u Sali za naučne skupove, nakon ceremonije otvaranja biće …\nHumani Leskovčani uspešno skupili novac za Stefanovo lečenje u Turskoj, ali tu nije kraj…\nDnevnik Juga 14/10/2020\tDRUŠTVO, Leskovac 0\nPrvi deo sredstava za lečenje našeg sugrađanina Stefana Ranđelovića je uspešno skupljen zahvaljujući velikom odazivu građana i mali borac odlazi na prvi tretman u Tursku 28. oktobra. „Želimo da se zahvalimo sugrađanima na velikom odazivu i uputimo APEL ZA POMOĆ kako bi Stefan pobedio ovu opaku bolest i imao detinjstvo …\nNezadovoljni prosvetari o svom tretmanu u školi u Jelešnici govorili danas ispred zgrade Školske uprave u Leskovcu\nUnija sindikata prosvetnih radnika Srbije (USPRS) organizovala je danas konferenciju za medije na temu mobinga, atmosfere straha i disciplinskih postupaka u OŠ „Bora Stanković“ u Jelašnici. Medijima su se tim povodom obratili Nikola Mihajlović, predsednik USPRS-sindikat OŠ „Bora Stanković“ Jelašnica, Dušan Mladenović, predsednik USPRS Vranje i Dragana Lazić, predsednica USPRS …\nTeniser UROŠ ŽIVKOVIĆ najbolji na Otvorenom prvenstvu za tenisere do 12 godina\nDnevnik Juga 14/10/2020\tNiš, SPORT 0\nTokom vikenda je u Nišu na terenima TK KOSTIĆ odigrano Otvoreno prvenstvo Niša za tenisere do 12 godina. Turnir je protekao u znaku tenisera Teniske akademije Živković (TAŽ) Uroša Živkovića. Uroš je tokom čitavog turnira bio dominantan i protivnicima nije dopustio da osvoje ni set. Niški teniser je do titule …


Đoković postavio uslove za Beč | Šta Ima\nĐoković postavio uslove za Beč\nNovak Đoković je unio promjenu u svom takmičarskom kalendaru i ove godine će prvi put još od 2007. učestvovati na turniru u Beču. Tada je osvojio takmičenje u glavnom gradu Austrije, a sada će biti posebno motivisan u trci za rekordom Rodžera Federera.\nĐoković će do kraja sezone nove bodove moći da osvoji u Beču (500 ATP poena), a potom i na završnom mastersu u Londonu, gdje bi ukoliko osvoji turnir bez poraza u grupnoj fazi mogao da upiše čak 1.300 novih bodova. To bi mu bilo vrlo važno u borbi za rekord po broju nedjelja na prvom mjestu ATP liste, a turnir u Beču startuje 26. oktobra.\nDirektor turnira Hervig Straka otkrio je detalje za dolazak Đokovića u Beč, koji do prije desetak dana nije bio planiran. “Ovo je najteže organizovan turnir do sada. Očigledno je da se situacija pogoršava pomalo posljednjih dana i nedjelja. Ipak, nema još nijedne naznake da postoji problem da se turnir organizuje jer je sve na profesionalnom nivou što se tiče zaštite”, rekao je Straka za Austrijsku pres-agenciju (APA), prenosi portal Mondo.\nKako je došlo do dolaska Đokovića u Beč? “On vjerovatno neće doći do kraja nedjelje i ima nekoliko dodatnih želja. Kako bi sve funkcionisalo savršeno, mora da ima odgovarajuće okruženje, od hrane do fitnesa, to su stvari koje treba da ispunimo, ali sve je u redu. Nije bilo u pitanju ništa finansijske prirode. Brzo smo se dogovorili, Novak je jednostavno želio da igra”, kaže Straka.\nPojavila se prethodnih dana i informacija da bi Rafael Nadal mogao da zaigra na istom turniru kako bi i on osvajao nove bodove. Ipak, od toga neće biti ništa. “Razgovarao sam s njim jednom tokom ove nedjelje, mislim da on neće doći”, priznao je direktor turnira. Straka je nedavno rekao da bi Đokovića u Beč mogla da privuče trka za Federerovim rekordom i osvajanje novih bodova.\n“To je bila i moja spekulacija, bogu hvala da se obistinila. Može da dobije 500 novih poena, tako da će svakako Novak biti maksimalno motivisan”, zaključio je Straka. Đoković je 2007. osvojio turnir pobjedom protiv Stena Vavrinke u finalu.


Radnici traže isplatu zaostalih plata, povezivanje radnog staža i pokretanje proizvodnje u pogonima "Kopaonika". Skup na magistralnom putu Niš - Priština obezbeđuje nekoliko desetina pripadnika policije i tokom blokade nisu zabeleženi incidenti.\nKuršumlija -- Nekoliko stotina radnika dva preduzeća, koji četvrti dan drže u blokadi put Niš-Priština, dočekali srpsku Novu godinu na tom putu i najavili nastavak blokade. Skup, kome su prisustvovali i prosvetari iz Kuršumlije, zaposleni u vrtiću "Sunce" i građani tog grada, obezbeđivalo je ...\nBlokadom magistrale koja počela je prekjuče oko 10 sati radnici „Kopaonika” zahtevaju da Vlada održi obećanje i pomogne pokretanju proizvodnje, isplati zarada i povezivanje radnog staža. Štrajk su podržali čelnici opštine, ali i brojni građani, privatnici, zaposleni u državnim preduzećima, zbog ...\nBeograd -- Nebojša Ćirić, državni sekretar u ministarstvu ekonomije, rekao je da se problemi individualnih preduzeća ne mogu rešavati blokiranjem saobraćajnica. Ćirić je, međutim, kazao da će sve probleme koji su u nadležnosti ministarstva ekonomije oni rešiti.\nKuršumlija: Treći dan blokade puta\nKuršumlija -- Radnici drvnog kombinata "Kopaonik" i modne konfekcije "7. jul" iz Kuršumlije nastavili su i treći dan blokadu magistralnog puta Niš-Priština. Radnicima ta dva privatizovana preduzeća, koji zahtevaju isplatu zaostalih zarada, povezivanje radnog staža i pokretanje proizvodnje, noć su ...\nKuršumlija: Nastavak blokade puta\nKuršumlija -- Radnici privatizovanih preduzeća iz Kuršumlije, drvnog kombinata "Kopaonik" i konfekcije "7. juli", nastavili su blokadu magistralnog puta Niš-Priština. Njima su se danas, u znak podrške, pridružili i zaposleni u skoro svim državnim institucijama i privatnim preduzećima iz Kuršumlije.\nKuršumlijski radnici prenoćili na putu Niš-Priština\nOni najavljuju da će put držati u blokadi dok njihovi zahtevi ne budu ispunjeni. Radnici te dve firme traže povezivanje radnog staža, isplatu zaostalih plata i pokretanje proizvodnje u pojedinim pogonima fabrike "Kopaonik". Njima je dopremljen šator koji je razapet na kolovozu, a obezbedjeni su im ...\nRadnici iz Kuršumlije blokirali put Niš-Priština\nPut je blokiralo oko 1.000 radnika te dve fabrike, koji traže povezivanje radnog staža, isplatu zaostalih plata i pokretanje proizvodnje u pojedinim pogodima fabrike Kopaonik i najavljuju da će magistralu blokirati do ispunjenja zahteva.\nRadnici iz Kuršumlije blokirali put\nKuršumlija -- Radnici preduzeća "Kopaonik" i "7. juli" iz Kuršumlije, blokirali su magistralni put Niš-Priština jer Vlada Srbije nije ispunila njihove zahteve. Put je blokiralo oko 1 000 radnika te dve fabrike, koji traže povezivanje radnog staža, isplatu zaostalih plata i pokretanje proizvodnje u ...


Svemirko u Gradskoj Bašti | Džabaletan\nDate: June 30, 2018 9:00 pm – July 1, 2018 3:00 am\nBend Svemirko i sjajna Tamara Kezz nastupaju u subotu, 30. juna, u Gradskoj Bašti.\nSvemirko je sve što ste od jednog pop benda tražili i dobili. Savršeno uravnotežen spoj osećaja, veštine i kvaliteta. U jednom trenutku emo-macho, u drugom avangardan, a u trećem sasvim normalan, recept je koji njegove nastupe uživo čini nezaboravnima. Ova eklektična skupina predvođena Markom Vukom Vukovićem uz pomoć pratećeg sastava koji čine Antonijo Tali Bošnjak, Marin Toni Tandara, Branimir Brana Blažević i Bojan Bojko Bojkov, nameće se kao jedna od interesantnijih savremenih muzičkih pojava u regionu.\nOd severa do juga, od zapada do istoka, odsviravši pozamašan broj koncerata 2017. godine, Svemirko opravdava poverenje koje mu njegova publika daje, a za leto i ostatak 2018. godine sprema nove koncerte i nove, kako noćne tako i dnevne avanture. U svemirskom brodu na još uvijek neizmišljen pogon, ravno iz kozmosa na našu planetu ova skupina vračeva stiže u Beograd da vas odvoji od vlastite svesti. Svemirko vam daje tajne svemira na dlanu, izbor je na vama.\nLokalna podrška na koncertu biće KEZZ – Tamara Ristić je kantautorka i live looping umetnica iz Kikinde. Njen muzički izraz je prepoznatljiv po jedinstvenoj kombinaciji modernog, elektroakustičnog zvuka i stilizovanog pevanja inspirisanog izvornom muzikom Balkana, ali i po veoma emotivnoj interpretaciji i jakoj energiji. Nova forma njenih nastupa su live DJ setovi, u kojima miksuje elektronsku muziku sa raznovrsnim žanrovima, svojom autorskom muzikom i pevanjem.\nOgraničen kontigent karata po early-bird ceni u iznosu od 300 dinara za najbrže fanove naći će se u pretprodaji u Kultunom centru Grad od 17.maja.


VIDEO RAZGOVOR Damir Jugo: Zoran Milanović i SDP gube poene na 'Lex Perković'! | Politika+\nKOMENTAR: VIDEO RAZGOVOR Damir Jugo: Zoran Milanović i SDP gube poene na 'Lex Perković'!\n'Tema ima negativnu percepciju.'\nObjavljeno: 27.08.2013. u 21:00h\nU video razgovoru za Infobiro.tv i PolitikaPlus, dekan visoke škole za komunikacijski menadžment "Edward Bernays" i stručnjak za odnose s javnošću, Damir Jugo, osvrnuo se na aktualna politička zbivanja u Hrvatskoj, s posebnim naglaskom na 'Lex Perković'.\nU osvrtu na tenzije oko europskog uhidbenog naloga, analizirao je izjave potpredsjednice Europske komisije i povjerenice za pravosuđe Viviane Reding, kao i reakcije premijera Zorana Milanovića i Ministarstva pravosuđa, koje su slijedile odmah nakon te izjave.\nTakođer, Jugo je prokomentirao političku situaciju u kojoj se Hrvatska trenutno nalazi i dao svoj komentar na sve učestalije priče koje se spominju u javnosti, a tiču se treće političke opcije kao rješenja svih problema.\nPogledajte što je sve Damir Jugo rekao za Infobiro i PolitikaPlus:\nrazgovor, video, lex perković, damir jugo


Objavljeno: 15 Oktobar 2010\nInstitut "Ibn Sina" u Sarajevu je osnovan 1996. godine. Glavni cilj ovog Instituta je proučavanje i istraživanje na polju humanističkih nauka, te produbljivanje i širenje naučnoistraživačke i kulturne saradnje između iranskih i bosanskohercegovačkih znanstvenika, mislilaca i kulturno-naučnih institucija.\nNaučnoistraživački rad Instituta odvija se kroz četiri centra:\n1. Centar za filozofiju i gnozu,\n2. Centar za kulturu i civilizaciju,\n3. Centar za perzijski jezik i književnost i\n4. Centar za balkanološke studije.\nOstale djelatnosti Instituta možemo svrstati u 5 različitih sektora:\n1. Administrativni i finansijski poslovi\n2. Odnosi s javnošću\nWeb stranica www.ibn-sina.net na bosanskom jeziku omogućava javnu komunikaciju i pružanje informacija o najnovijim aktivnostima i izdanjima Instituta.\n3. Izdavačka djelatnost\nOvaj segment rada Instituta obuhvata planiranje, pisanje, naručivanje, prevođenje, pripremu i štampanje knjiga i drugih publikacija.\n4. Odjeljenje za organiziranje okruglih stolova, konferencija i simpozija\nOvaj dio je zadužen za planiranje i realizaciju konferencija, okruglih stolova i simpozija u okviru djelatnosti svakog od četiri znanstvena centra. Također, ovo odjeljenje ima dužnost da uspostavlja komunikaciju i saradnju sa ostalim naučnim ustanovama i organizacijama na Balkanu i drugim dijelovima svijeta.\nInstitut posjeduje biblioteku koja sadrži nekoliko hiljada tomova knjiga iz oblasti iranistike, filozofije, gnoze, islamskih nauka, perzijske književnosti, politologije i međunarodnih odnosa. U fundusu biblioteke nalaze se i brojna referentna djela i klasični izvori iz domena sufizma, islamske filozofije i perzijske književnosti. Biblioteka je na raspolaganju svim zainteresiranim istraživačima, profesorima i studentima.


Rezultati ankete – Astma.rs\nPratim ovaj ovaj sajt jer…\nImam astmu (42%, 27 glasa)\nMoje dete ima astmu (32%, 20 glasa)\nInteresuju me alergije, ne astma (15%, 10 glasa)\nDraga osoba (partner, roditelj, član porodice) ima astmu (10%, 7 glasa)\nNešto drugo (ako vas ne mrzi pošaljite mi mejl) (2%, 1 glasa)\nJa sam lekar, student medicine, naučni radnik (-1%, 0 glasa)\nHvala svima koji su se odazvali i učestvovali u anketi!\nKao i što vidite, dosta nas je koji delimo isti problem, a po mom očekivanju brojni su i roditelji bolesne dece. Drago mi je da ima ljudi koji se brini i za svoje najbliže. O alergijama smo počeli da pišemo poslednjih par meseci i to ljudi umeju da cene. Nažalost lekari i studenti nas ne nečitaju :(\nNastavićemo da pišemo o astmi za decu, ali mislim da bismo trebali da se pozabavimo više temama za starije. U poslednje vreme javljaju se odrasli astmatičari koji neuspevaju da kontrolišu svoju astmu.\nU sledećoj anketi ću vas pitati kojih tema bi želeli da bude više na sajtu.\nDomaći zadatak – Lista institucija koje leče astmu i alergije\nCilj nam je da napravimo listu (popis) lekara koji leče astmu. Ovo se pre svega odnosi na žitelje većih gradova, a ukoliko želite u manjim mestima, možete mi poslati vaše iskustvo i mišljenje o lečenju u vašem kraju.\nSvi posetioci sajta je potrebno da mi pošalju mejl u kome će dati sledeće podatke:\nNaziv institucije u kojoj se leče (privatne ordinacije, klinike…)\nPar reči o zdravstvenoj usluzi, kako ste zadovoljni, da li preporučujte drugima…


RE: Sve i svašta - TDA - 10-21-2015\nRE: Sve i svašta - tesla017 - 10-21-2015\nRE: Sve i svašta - Аритон - 10-24-2015\nRE: Sve i svašta - tesla017 - 10-24-2015\nRE: Sve i svašta - Želja - 10-24-2015\n(10-24-2015, 09:41 PM)tesla017 Wrote: Sta je ovo majko mila\nAuuuu, Rusi su čudo ..\nRE: Sve i svašta - tesla017 - 11-01-2015\nRE: Sve i svašta - tesla017 - 11-02-2015\nRE: Sve i svašta - ronovar - 11-03-2015\nNeznam u koju temu da stavim pitanje pa cu ovdje da pitam....trebam da kupim LOG potenciometar koji se spaja na ulaz pojacala (koliko vidim 100K je nekvi optimum) pa sam nasao na ebayu ovaj potenciometar:\nSad posto treba da bude logaritamski buni me ovo Anti Log Taper Potentiometer sto to znaci? Jeli to to za audio pojacalo sto meni treba? Dakle za stisiti i pojacati zvuk.\nRE: Sve i svašta - Braca - 11-03-2015\n(11-03-2015, 11:35 AM)ronovar Wrote: Neznam u koju temu da stavim pitanje pa cu ovdje da pitam....trebam da kupim LOG potenciometar koji se spaja na ulaz pojacala (koliko vidim 100K je nekvi optimum) pa sam nasao na ebayu ovaj potenciometar:\nOvaj potenciometar ima obratnu karakteristiku u odnosu na standardni logaritamski pot i nije dobro rešenje za tvoju svrhu (morao bi da ga povežeš obratno i okrećeš na levo da bi dobio logaritamsku promenu ). Zato potraži standardni logaritamski potenciometar, kao što je napr. ovaj:\nŠto se vrednosti tiče, to je pitanje kompromisa izmedju šuma (veća vrednost = veći šum) i opterećenja izvora zvuka za tvoj amp (veća vrednost = manje opterećenje). Ako se potenciometar nalazi izmedju dva opampa (prvi je buffer koji ga izoluje od izvora, a drugi je ulaz u poj. snage), onda je 10K uobičajena vrednost, u suprotnom je to 50 do 100K. Medjutim, vezivanje potenciometra direktno na ulaz poj. snage (bez buffer-a) se ne preporučuje, osim u jednostavnim uredjajima.\nRE: Sve i svašta - Аритон - 11-05-2015\nRE: Sve i svašta - ronovar - 11-13-2015\nEvo dok cekam potenciometar treba mi jos hladnjak koji cu imati za testiranje audio pojačala cca 50-100W/8R pa me zanima dali ce mi ovaj hladnjak biti dovoljan (dakle nece se ugradjivati u kutiju nego se biti na iverici i na njega cu sarafiti izlazne tranzistore) spajati prvi put na estiranje pojacala...pa me zanima dali je hladnjak dovoljan za tu svrhu?\nAko nije onda cu kupiti jedan komad fisher SK56 150.\n(11-13-2015, 01:33 AM)ronovar Wrote: Evo dok cekam potenciometar treba mi jos hladnjak koji cu imati za testiranje audio pojačala cca 50-100W/8R pa me zanima dali ce mi ovaj hladnjak biti dovoljan (dakle nece se ugradjivati u kutiju nego se biti na iverici i na njega cu sarafiti izlazne tranzistore) spajati prvi put na estiranje pojacala...pa me zanima dali je hladnjak dovoljan za tu svrhu?\nBiće ti dovoljan ovaj hladnjak za testiranje.\nMedjutim, da ovo ne bi ostalo na goloj tvrdnji, a i da bi se nešto naučilo, evo i aproksimativne analize tvoje situacije.\nPrvi podatak koji nam je potreban je toplotni otpor hladnjaka Rth, koji se izražava u K/W (K = jedinica za temperaturu, numerički odgovara 1 stepenu C). Taj broj nam pokazuje koja je razlika temperature izmedju hladnjaka i okolnog vazduha potrebna za prenos toplotne snage od 1W. Pošto nam taj podatak ovde nije poznat, procenićemo ga poredjenjem sa sličnim hladnjakom. Za tu svrhu odlično će poslužiti hladnjak koji si naveo kao alternativu, tj. Fischer SK56 150. Taj hladnjak ima istu dužinu i debljinu (300 x 40 mm) i širinu od 100mm, pri čemu Fischer navodi Rth=0,35K/W. Pošto je tvoj hladnjak za nešto više od dva puta uži, a površina ide recipročno u formulu za Rth, tvoj hladnjak će imati minimalni otpor od 0,7K/W, koji ćemo još radi sigurnosti povećati na 1K/W.\nPrema tome, ako na hladnjak dovedeš toplotnu snagu od 100W, njegova temperatura će biti za 100K viša od temp. okolnog vazduha, ali to još nije kraj priče jer postoji i toplotni otpor izmedju peleta tranzistora i hladnjaka, za koji ćemo za potrebe diskusije uzeti vrednost od 1K/W. Ovde je lako videti da ako imamo jedan tranzistor koji na hladnjak šalje 100W, temperatura na peletu će biti za 100K viša od temp. hladnjaka, dakle 200K iznad temperature ambijenta, što već odgovara temperaturi na kojoj teflon u tiganju počinje da se topi . Ako imamo četiri trazistora za istu ukupnu toplotnu snagu, svaki od njih će se zagrejati za 25K izand hladnjaka, od. 125K iznad ambijenta, što je već vrlo blizu opasne zone (150 C na peletu).\nMedjutim, disipacija od 25W po tranzistoru sama za sebe ne znači ništa ako ne znamo radnu tačku tranzistora. Pretpostavljajući klasu AB i stepen korisnosti izlaznog para od 70% pri sinusnom signalu (testiranje), takav par bi imao snagu na priključku zvučnika od oko 116W, odn. 232W za oba kanala. To odgovara maksimalnoj vrednosti snage u tvom slučaju (2 x 100W).\nZa ilustraciju, evo i poredjenja sa jednom verifikovanom konstrukcijom. Za pojačavač Q-Watt, Elektor zahteva hladnjak sa Rth=0,7K/W pri max. sinusnoj snazi od oko 220W. Vidimo da je taj proračun konzervativniji od našeg jer mora da uzme u obzir da se hladnjak nalazi u kutiji, a tada se više ne može računati sa 0,7K/W.\nPreporučujem da pri testiranju hladnjak malo odigneš od iverice kako bi se dobili uslovi za formiranje tzv. prirodne konvekcije, odn. spontanog protoka vazduha kroz rebarske medjuprostore.\nŽelim ti puno uspeha pri testiranju pojačavača.\nRE: Sve i svašta - Macola - 11-14-2015\nRE: Sve i svašta - Khadgar2007 - 11-14-2015\nMacola samo da se malo nadovežem na tvoj post i dodam nešto. Mikikg je u temi sa LM10 ili si upravo možda i ti spomenuo da je tranzistor sa diodom u svojem kućištu(npr. NJL3281D ) upravo savršen za testiranje raznih hladnjaka jer je već "senzor" unutar kućišta tranzistora. Treba malo više "egzibicije" oko podešavanja snage koju tranzistor disipira neko kod otpornika ali ovako ne trebaš bušiti dodatnu rupu na hladnjaku za temperaturni senzor.\nDa, NJL3281D moze da posluzi kao odlican "heating" element sa integrisanim temp senzorom i da se skoro perfektno prati ponasanje nekog hladnjaka na koji je montiran.\nUnosimo konstatnu snagu u tranzistor a didoda prati promenu temperature u vremenu, sto sporije raste temperatura to je bolji hladnjak …\nCak sa ovim tranzistorom i ne moramo da se bavimo temperaturom, mozemo to merenje bazirati na promeni napona na diodi, pratimo sa unimerom prebacenim na DIODE opsegu koji pokazuje napon, recimo nesto oko 0.455V na sobnoj temperaturu pa do nekih 0.300V na skoro 100*C.\nTest se krece sa jednom istom pocetnom temperaturom (sobnom ili 0 sa ledom), i pratimo koliko vremena treba da stigne na ovih 0.3V dok u tranzistor guramo neku konstatnu snagu (odrzavamo U i I).\nOnaj koji bude imao najduze vreme taj je pobednik\nRE: Sve i svašta - ronovar - 11-14-2015\nZahvaljujem na opisu...sada mi je malo jasnije kako sistem funkcionira...narucio sam Fisher SK 56 200 SA jedan komad koji ce mi posluziti za sva testiranja...sad me zanima jos jedno...jeli bolje busiti taj fisher hladnjak i nanjega sarafiti izlazne tranzistore ili je bolje uzeti L profil koji se nasarafi na taj SK56 hladnjak i onda samo busim L profil na donjoj strani koja je u zraku i na nju vezem tranzistore...po nekoj logici mi izgleda to ok posto je aluminij tanji od SK56 i trebao bi da odvodi bolje toplinu na SK56 nego da sam usarafio direkt tranzistor na SK56.\nMiki, nisi potpuno u pravu.\nTranzijentnim merenjem se odredjuje vreme dostizanja stacionarnog stanja sistema, a na njega utiču dva procesa: širenje toplote po masi hladnjaka, odn. uravnoteženje temperature po masi, i njeno odvodjenje sa površine istog. Od interesa za primenu u pojačavačima je samo ovaj drugi proces i zato se mora čekati sve dok temperatura hladnjaka ne postane konstantna.\nJoš par napomena u vezi merenja i proračuna.\nMerenje je neophodno kod nestandardnih geometrija, a pre svega u cilju odredjivanja performansi hladnjaka ugradjenog u kutiju pojačavača. Vrednosti Rth koje dobijamo od proizvodjača hladnjaka važe za idealizovan slučaj (neometano strujanje oko hladnjaka, pretpostavka homogenog temperaturskog polja, odsustvo makro strujanja u prostoriji gde se izvodi eksperiment, itd.) koji u ugradjenom stanju ne važi. Ako se želi optimalni dizajn (priprema serijske proizvodnje), merenje je jedini mogući pristup.\nMedjutim, danas na tržištu ima toliko dokumentovanih hladnjaka da postoji velika verovatnoća da se nadje neki koji je geometrijski sličan hladnjaku kojim neko raspolaže, kao što je u mom prilogu bio sluičaj. Tada se jednostavnim skaliranjem površine dolazi do dovoljno pouzdane vrednosti Rth.\nBez direktne veze sa prethodnim prilozima, još jedna napomena opšteg karaktera: imam utisak da se sticanje veštine procene reda veličine nekog fenomena na osnovu nekoliko osnovnih podataka polako ali sigurno gubi iz obrazovnog procesa tehničkih disciplina. Često je moguće dostići 80% tačnosti nekog rezultata samo uzimanjem u obzir osnovnih podataka i procesa.\nU jednoj diskusiji na diyAudio forumu primetio sam da i vrlo kompetentni ljudi ne vladaju tom disciplinom.\nOvaj tranzistor NJL3281D je vrlo zanimljiv u vise pogleda, moze da posluzi kako za merenje tako i kao izvrsni element istovremeno.\nNa njegovoj povrsini mozemo da dobijemo i da odrzavamo koju hocemo temperaturu, vrlo brzo i u vrlo velikoj dinamici.\nRecimo jedna od ideja koju kanim da probam je grejac za OCXO, taj tranzistor se postavi preko silikonskog izolatora, direktno na plocicu gde je quarz i oscilatorski IC (Si5351) i tako mogu da drzim te komponente na relativno konstatnoj temperaturi, podgrevam ih u okvirima boljim od +/-1*C.\nCim se stabilise temperatura tih komponenti, posebno kristala, dobije se za klasu bolje perfomanse, stabilnost generisane frekvencije se povecava za jednu ili vise dekada!\nIsto tako moze da posluzi kao "owen" (pecnica) za bilo koju drugu vrstu reference, razne zenerice ili IC. Kada se stabilise temperatura gde one rade dobija se drasticno stabilnije ponasanje sprave.\nCak se pravi i dupli owen, kutija u kutiji i to koriste u oscilatorima za GSM i GPRS primene.\nDakle ovaj tranzistor i LM10 kao mali regulator i moze da posluzi kao programibilni grejac


Predstavljena knjiga o Vučiću, Selaković o "energiji, entuzijazmu, viziji i političkoj spretnosti našeg predsednika" | Novosadski informativni portal 021\nKnjiga "Vučić - jedna priča, osvajanje političkih prostora" Aleksandara Đorđevića predstavljena je juče u Beogradu, a promociju su obeležili hvalospevi na račun predsednika republike Aleksandra Vučića.\nInfo 30.09.2020. | 09:41 > 11:01\n"Da bi se ostvario razvoj jedne države, na čelo moraju da dođu obrazovani, hrabri i vredni ljudi koji su spremni da se bore i sprovode razvojnu politiku. A primer i predvodnik tih ljudi danas je predsednik Srbije Aleksandar Vučić. Sve što je izgrađeno i što se gradi predstavlja delo koje će ostati državi i narodu", zaključak je autora knjige Aleksandra Đorđevića, prenosi Politika.\nHvalospev za predsednika Srbije imao je i njegov generalni sekretar Nikola Selaković, koji kaže da mu je čast što učestvuje u "promenama naše otadžbine nabolje" i što radi "uz čoveka koji stvara istoriju".\n"Velika je privilegija od takvog čoveka da učite kako funkcioniše država, politika, i kako se menja čitav jedan narod i Srbija nabolje. Pogotovo kada se govori o srpskom narodu koji zna da bude inertan prema svemu što je novo iako je reč o Srbiji, državi koja je na vetrometini. Svakoga dana svedočim koja je neverovatna energija, snaga, entuzijazam, vizija i politička spretnost potrebna da biste radili ono što danas u Srbiji radi naš predsednik", poručio je Selaković na predstavljanju knjige.\nNekadašnji ministar u vladi SR Jugoslavije Zoran Bingulac rekao je da je "toplina i specifičnost ove knjige u osnovi dokumentarnog karaktera, što se uočava već i na njenim početnim stranicama, na kojima se spontano ukazuje na presudan značaj porodičnog vaspitanja na formiranje ličnosti, prvenstveno u odnosu na usađene ideale i ljubav prema otadžbini, pristojno ponašanje i adekvatno obrazovanje".\nTon kojim je pisana knjiga da se naslutiti i kroz izjavu autora, koji kaže da "veruje da će predsednik Aleksandar Vučić na državničkom putu trajati još dugo i da će sprovoditi uspešno razvojnu politiku". On je naveo da ovo knjigom želi da pošalje poruku mladim generacijama koje dolaze da veruju u sebe i da se na svom profesionalnom putu "iskreno i istrajno bore za prosperitet naše zemlje i za njihove ispravne ideje".\nAutor knjige Aleksandar Đorđević bio je svedok i učesnik političkog života u Srbiji od 1991. do 2009. godine, a radio je sa Aleksandrom Vučićem, Tomislavom Nikolićem, Vojislavom Šešeljom, Majom Gojković. Nosilac je hrišćanskog viteza FMT Vrhovnog vitežnog reda, "Magnum magisterijum Porto" i veliki priorat "Novi Jerusalim".\n24.10.2020 • 01:20\nNiko se ne buni zasto je visok porez ns stan.\nPlacamo velike rezije plus porez na stan od 70 km star 10 g. 55.000,00\nLako je njegovim iz stranke,niiko ne prima manje od 150.000,00 din.\nPisu knjige i to placeno iz budzeta.\nNajmanja penzija da bude 50.000,00\na najveca plata ili penzija 150.000,00\nOnda bi bilo da Vucic brine o svima jednako.\nOn voli samo svoje.\nImaće to milionski tiraž, jer će obavezni primerci stići svim članovima, ustanovama, bibliotekama, preduzećima,... ali će brže od Lenjinovih sabranih dela završiti na đubrištima, kojima Srbija jedino ne manjka!\n01.10.2020 • 15:03\nNabavila sam knjigu, ali ovih dana neću početi da je koristim.\nČim sredstva "protivu zatvora" budu delovala, javiću vam kakva je.\nDa uskoro iz stampe izlazi i nastavak pod naslovom "Kafanske price - STO ZA JEDNOG", "Lozenje naivcina - Karlobag-Ogulin-Virovitica"...