JKP Vodovod - Reprogram do Nove godine, posle kreću tužbe | Vlasotince InfoDesk\nJKP Vodovod – Reprogram do Nove godine, posle kreću tužbe\nPovećanje naplate od fizičkih i pravnih lica, sklapanje reprograma sa Poreskom upravom i radnicima, povećanje radne discipline i dobijanje poverenih poslova od lokalne samouprave, deo su preduzetih mera koje su doprinele stabilizaciji stanja u JKP Vodovod u Vlasotincu, stav je rukovodstva ovog preduzeća. JKP Vodovod u poslednjih 16 godina beleži gubitak od blizu 250 miliona dinara. Samo dug za struju iznosi oko 25 miliona dinara. Radnicima se duguje osam zarada.\n– Planiramo da sa svim dobavljačima sklopimo sporazume i dogovore.Radnici su shvatili u kakvoj se situaciji nalazi firma i primetne su na svim nivoima veća ozbiljnost i radna aktivnost. Za skoro milion dinara je povećana naplata od fizičkih lica. Ponudili smo reprogram kupcima koji nam duguju i po više hiljada dinara. Reprogram je moguće sklopiti do nove godine, nakon toga kreću tužbe – rekao je na konferenciji za novinare v.d. direktora vlasotinačkog „Vodovoda“ Zvonko Ilić.\nVeoma teško stanje delimično je stabilizovano i nabavkom mašine za elektrofuziono zavarivanje kojom će ovih dana radnici „Vodovoda“ početi zamenu azbestnih cevi u Vlasinskoj ulici. Reč je o poslu koji je opština poverila ovom preduzeću.\n– Plan za naredne četiri godine da zamenimo komplet azbestnu mrežu u gradu, koja je duga oko 25 km, da osavremenimo vozni park, da postanemo profitabilni jer opština, godinama unazad, ima mnogo problema zbog „Vodovoda“ – dodao je Ilić.\nPredsednik opštine Zoran Todorović bio je još konkretniji:\n– Problem u JKP Vodovod je nastao od 2008.do 2012.godine, kada su zapošljavani radnici bez potrebe i plana i kada su se nenamenski trošila namenska sredstva. Tako je nastao dug za struju od 25 miliona dinara. Druga bitna stvar, građani plaćaju za svako merno mesto 50 dinara taksu i vodni doprinos. To je namenski novac od oko šest miliona koji se mora utrošiti za održavanje tih mernih mesta, a ne da veliki broj vodomera ne radi, što stvara gubitke. Takođe, zbog čestih smena direktora nije se stvorila funkcionalna organizacija. Važna je i cena vode koja godinama nije usklađivana sa rastom cena na malo. Za 43 dinara dobijate 1000 litara prerađene vode. To je niska cena – pojasnio je Zoran Todorović.\nOn smatra da za dve godine ovo preduzeće može da izađe iz teške situacije i čak da vraća deo novca u budžet. To u narednih godinu dana očekuje i od „Komunalca“. Što se ostalih preduzeća i ustanova tiče, kaže, mali problem postoji sa SRC Vlasina.\n– Imamo para da isplatimo zaostale plate, ali nam zakon ne dozvoljava i konsultovali smo državnog revizora da vidimo na koji način to da uradimo – zaključio je Todorović.\nObjavljeno: 18.08.2016 | Autor: InfoDesk


Trajni lak Galaxy i sređivanje noktiju!\nLepi i negovani nokti pune četiri nedelje uz ponudu u kozmetičom salonu D&D beauty center\nTrajni lak Galaxy sa sređivanjem noktiju\nGalaxy UV/LED trajni lak je inovativna formula soak off gela. Visoka pigmentacija stabilne formule, omogućava postojanost i sjaj na noktima i do 4 nedelje bez pucanja.\nGalaxy nudi revolucionarne trajne lakove čiju paletu boja čine klasične i moderne nijanse.\nZbog svojih specifičnih karakteristika, kao što su samonivelišuća formula i srednja viskoznost, pogodni su za upotrebu na prirodnim noktima, noktima izrađenim u gel i i akril tehnici, kao i za svaki tip Nail Art-a.\nPonuda uključuje i sređivanje noktiju.\nIskoristite najbolju ponudu koju su za Vas kreirali Grupovina, Popusti.rs i kozmetički salon D&D beauty center!


Poklon za Dan zaljubljenih - Sun, Moon & Stars\n10 feb, 2016 | Novosti\nŠirom sveta, a od nedavno i kod nas, 14. februar je dan rezervisan za ljubav i zaljubljene, bez obzira na godine, jer ih ljubav ne broji. Novogodišnju i božićnu kupovnu groznicu, zameniće kupovina poklona za Dan zaljubljenih, koja je idealna prilika da njemu ili njoj nešto od srca poklonimo i šapnemo dve magične reči „VOLIM TE“.\nAkos ste u nedoumici kakav poklon da kupite voljenoj osobi, mi vam nudimo par saveta da budete originalni, da izađete iz klišea, a ipak da to bude poklon kome će se vaše voljeno biće obradovati:\nLalique bočice za parfeme – mislite da je to suviše „vintage“ – niste u pravu! Ovo je klasičan, sofisticiran poklon za damu sa stilom! Rene Lalique je počeo da dizajnira bočice za parfeme početkom 20. veka, oko 1907. godine i od tada je napravio više od 250 različitih bočica, koje su prepoznatljive po Lalilique-ovoj inovativnosti i eleganciji. Nijedna dama neće ostati ravnodušna prema ovakvom poklonu!\nMi smo zaljubjeni! Tako glasi poruka ova dva ljupka Swarovski slončeta, koji sijaju u svetlo plavoj i ljubičastoj boji kristala, a koji su povezani na vrlo simboličan način.\nZnate kako kaže ona naša stara – „Slika govori više od reči!“ – opredelite se za neki od posrebrenih ramova kompanije Christofle u kojem ćete ovekovečiti i čuvati sve zajedničke nezaboravne momente. A ukoliko ih nemate, parvo je vreme da ih napravite!\nI na kraju u nadi da smo vam barem malo pomogli želimo da vas podsetimo da u je našim prodavnicama u toku akcija koja će trajati do 14. februara, a u kojoj vam za kupovinu Swarovski artikala u iznosu od 15.000,00rsd i više na poklon dobijate „Harley“ minđuše. Ovaj prelepi par minđuša je dodatak već postojeće popularne „Harley“ kolekcije i novitet za sezonu proleće/leto 2016.


Pritvor za još 214 turskih vojnih lica zbog neuspelog puča | Restart Magazin\nPritvor za još 214 turskih vojnih lica zbog neuspelog puča\nTursko tužilaštvo izdalo je naloge za pritvor 214 aktivnih i bivših vojnih lica zbog navodnih veza sa pokušajem državnog udara 2016. godine.\nVećina osumnjičenih je otpuštena iz oružanih snaga nakon neuspelog puča, ali 44 su u aktivnoj službi, a najviši po činu od osumnjičenih je pukovnik, prenosi AP pozivajući se na tursku agenciju Anadoliju.\nIstraga, koju vode tužioci u zapadnom gradu Izmiru, do sada je dovela do 137 hapšenja u 41 provinciji.\nTurska i dalje redovno sprovodi masovna hapšenja osumnjičenih sledbenika Fetulaha Gulena, bivšeg imama kojeg Ankara optužuje za planiranje pokušaja preuzimanja vlasti, koji je doveo do smrti 251 osobe, javlja Tanjug.\nGulen, koji od 1999. godine živi u američkoj državi Pensilvaniji, negira optužbe, a Turska je njegovu organizaciju proglasila terorističkom grupom.\nUkupno oko 4.900 osoba je od neuspelog puča osuđeno na zatvor, uključujući oko 3.000 njih kojima su izrečene doživotne kazne, dok je više od 130.000 ljudi otpušteno iz javne službe, među njima više od 20.000 pripadnika vojske.\n← Evroliga donela nova pravila pred početak sezone\nTrido pogođen kamenicama tokom predizborne kampanje →\nAustralijske vlasti odbile zahteve Đokovića: Ovde nema posebnog tretmana\nEksplozija na iranskom naftnom tankeru kod saudijske obale


Za biserno bele zube i savršen "selfi" - DENTAL SPA CENTAR\nPočetak/Promo/Za biserno bele zube i savršen „selfi“ – DENTAL SPA CENTAR\nImage by futurials from Pixabay\nDruštvene mreže, „selfi“ fenomen, javni nastupi… estetika je postala neizostavan deo svakodnevnog života. Estetski najlepši detalj na licu jeste širok i vedar osmeh.\nBlistavo beli zubi, pokazuju istraživanja, utiču na to da se češće smejemo, a u velikoj meri podižu i samopouzdanje.\nSvi želimo blistavo bele zube i sjajan osmeh. I to želimo da dobijemo što brže i što dugoročnije.\nZbog toga često pribegavamo izbeljivanju zuba na osnovu „saveta“ sa raznih portala i društvenih mreža, ili brzih tretmana kod kozmetičara. Međutim, takve stvari ne samo da ne pomažu, već mogu i naneti štetu našim zubima.\nKada je u pitanju izbeljivanje zuba, bitno je da tretman URADE STOMATOLOZI!\nDETNAL SPA CENTAR specijalistička stomatološka ordinacija u svojoj ponudi klijentima nudi i uslugu izbeljivanja zuba.\nOsnovna stvar koju morate znati, za tretman izbeljivanja zuba, svi zubi moraju biti zdravi i pre beljenja potrebna je adekvatna prirprema.\nIzbeljivanje zuba je najmanje invazivna metoda estetske stomatologije. Dental Spa Centar, prateći svetske standarde, neprestano uvodi najnovije i najpouzdanije metode beljenja zuba, kako biste imali holivudski blistav osmeh.\nU Dental Spa Centru stručni i iskusni stomatolozi pružaju uslugu izbeljivanja zuba LED lampom ili laserom, a postoji i mogućnost izrade setova za vanordinacijsko beljenje zuba.\nOrdinacijsko beljenje vrši se specijalnom LED lampom uz prethodno čišćenje i pripremu zuba i okolnih tkiva.\nU stomatološkoj ordinaciji Dental SPA centar, od sada po prvi put u Nišu svoje zube možete izbeliti i uz pomoć lasera.\nPored ordinacijskog beljenja zuba laserom ili lampom, u Dental SPA Centru izrađuju setove za vanordinacijsko izbeljivanje zuba, odnosno za samostalno izbeljivanje zuba kod kuće.\nBitno je znati da procedura sme da se ponavlja jednom, maksimalno dva puta u toku godine, pod nadzorom stomatologa.\nU Dental Spa Centru, dobijate pouzdanu i kompletnu uslugu beljenja zuba. Vodeći računa o tome da vaši zubi budu zdravi, beljenje će biti estetski detalj, koji će doprineti lepoti osmeha.\nProtetski radovi se ne bele na ovaj način, te ukoliko imate protezu, posetite Dental Spa Centar za savet i poseban tretman.


Sirijka Rima Darijus – alatka u rukama srpskih nacionalista - Vojvođanski istraživačko-analitički centar "VOICE"\n22. Oct 2020 by Ekipa VOICE | Nema komentara\nKorišćenje sirijske državljanke kao opravdanja za mržnju prema migrantima koja se godinama ohrabruje u Srbiji izuzetno je opasno\nPolitička aktivizam sirijke Rime Darijus već godinama služi nacionalnistički orijentisanim portalima u Srbiji.\nPrvo pojavljivanje u javnosti ove kontroverzne Sirijke, koje su različiti portali iskoristili u svrhu antimigrantske i antizapadne propagande bio je njen govor na protestu koji su organizovali Srpski pokret “Naši” i “Srbski obraz” u Beogradu, septembra 2016. godine.\nNastup ove aktivistkinje očigledno je iskorišćen kako bi se razlog za dolazak migranata iz ratom zahvaćene Sirije doveo u pitanje i samim tim ohrabrilo nasilje prema migrantima koji u tom momentu prolaze kroz Srbiju, a na koje su pozivale organizacije poput “Srpskog obraza” i pokreta “Naši”.\nUporište za relativizaciju delovanja antimigrantskih pokreta u Srbiji koji često pozivaju na nasilje i progon migranata iz naše zemlje nalazi se upravo u izjavama Rime Darijus koja je u govoru u Beogradu naglasila kako nisu svi migranti iz Sirije “pravi Sirijci”, kao i da se među njima nalaze i džihadisti.\nU njenoj retorici vrlo su očigledni nacionalistički i antizapadni stavovi, pa između ostalog, ona krivi Evropu i zapad uopšte za aktuelnu krizu na Bliskom istoku.\n„Zbog čega Zapad ne pomogne Siriјcima da ostanu, zašto ne daјe podrške siriјskoј voјsci da se otarasi terorista i da Siriјa ponovo bude sigurno mesto? Zašto onda ne zaustavi svoјe sankciјe protiv siriјskog naroda? Njihove sankciјe su Siriјu koštale 143 miliјarde dolara“, rekla je Darijus na protestu.\nOvaj govor preneli su mnogi portali, između ostalog i bosanskohercegovački portal Poskok.info, hrvatski portal Sloboda.hr i portal Srbin.info.\nRima Darijus je u intervjuu koji su mnogi portali preuzeli, a kao izvor intervjua naveden je portal Oslobodjenje.rs, izjavila kako su mnogi migranti iz Sirije ratni profiteri i ne beže iz bezbednosnih, već iz ekonomskih razloga naseljavaju Evropu.\nKao i u govoru koji je dala na protestu u Beogradu, ona je u intervjuu povezala stradanje sirijskog i srpskog naroda naglašavajući ulogu Zapada kao agresora.\nOna je u intervjuu upozorila Srbe da će zbog naseljavanja migranata postati manjina u svojoj državi poredeći tu situaciju sa fiktivnim scenarijom koji se desio na Kosovu.\n„Da li želite da postanete manjina u svojoj zemlji kao što ste postali na Kosovu? Pogledajte Pariz, Madrid, Roterdam, London…“, kazala je Darijus u intervjuu.\nOna je na tendenciozan način naglasila i navodno učešće albanskih terorista u ratu u Siriji i na taj način potkrepila nacionalističke tendencije i mržnju prema albanskom narodu.\nIntervju iz 2016. godine je objavljen tri godine kasnije na portalu Sestadimenzija.net.\nKorišćenje, u ovom slučaju sirijske državljanke, kao opravdanja za mržnju prema migrantima koja se godinama ohrabruje u Srbiji izuzetno je opasno jer normalizuje povređivanje ljudskih prava i daje zamah pojedincima i pokretima koji pozivaju na nasilje nad ovom ugroženom grupom.\nDivna Prusac/Aleksandar Bugarin (VOICE)\nPolitička aktivizam sirijke Rime Darijus već godinama služi nacionalnistički orijentisanim portalima u Srbiji. Prvo pojavljivanje u javnosti ove kontroverzne Sirijke, koje su različiti portali iskoristili u svrhu antimigrantske i antizapadne propagande bio je njen govor na protestu koji su organizovali…


PostPostao/la svrakino1921 » 15 jun 2019, 11:48\nPostPostao/la DrFilgud » 15 jun 2019, 11:52\nPostPostao/la svrakino1921 » 15 jun 2019, 12:16\nPostPostao/la hurem » 15 jun 2019, 12:24\nPostPostao/la Tristan10 » 15 jun 2019, 12:38\nPostPostao/la Mig_Mig » 15 jun 2019, 13:27\nTristan10 WroteColon Spor ko puz, ogranicen igrac na ovom nivou fudbala, da je nije tako nesto bi pokazao u Udinese. Svi mi to vidimo, i mislim da nema mjesta u reprezentaciji. Onda je bolje dati priliku sa klupe dodatnom veznom igracu kao Hajrovic, a ima se isto i Prevljak, pa neka i on pokaze ako moze nesto vise. Ali isto treba da postoji slican standard na svim pozicijama, i neka se sagleda (ne)ucinak od bekova, zadnjih vezni igraca, sredine terena. Sto se tice napadaca ja ne vidim nekog da je blizu ozbiljnijeg nivoa. I kad gledas mladje kategorije nema nista na vidiku. Crnjak stvarno, jer smo uvjek imali barem solidnog napadaca.\nPostPostao/la Varg » 15 jun 2019, 13:39\nPostPostao/la Osim13 » 15 jun 2019, 13:40\nPostPostao/la Vucevich » 15 jun 2019, 13:51\nPostPostao/la Tristan10 » 15 jun 2019, 13:54\nPostPostao/la Mig_Mig » 15 jun 2019, 13:59\nPostPostao/la Vucevich » 15 jun 2019, 14:02\nPostPostao/la Tristan10 » 15 jun 2019, 14:08\nPostPostao/la DrFilgud » 15 jun 2019, 15:23\nPostPostao/la Drape » 20 avg 2019, 17:46\nPostPostao/la HankMoody » 20 avg 2019, 19:21\nDrape WroteColon Da li Robert i dalje vjeruje da je ovaj u stanju nešto napraviti kad uđe sa klupe jer ganjamo rezultat.\nPostPostao/la Vucevich » 20 avg 2019, 19:26\nPostPostao/la Pivopija » 31 avg 2019, 21:15


NAGRADA RADIO BEOGRADA “NEDA DEPOLO” - ANDJELI TONČEV ZA KREATIVNI DOPIRNOS RADIO IZRAZU - Akademija umetnosti\nNAGRADA RADIO BEOGRADA “NEDA DEPOLO” - ANDJELI TONČEV ZA KREATIVNI DOPIRNOS RADIO IZRAZU\nAndjela Tončev, studentkinja druge godine katedre Filmska i TV režija, dobitnica je treće studentske nagrade “Neda Depolo”, koje program kulture i umetnosti Radio Beograd 2 dodeljuje za kreativni doprinos radio-izrazu.\nPovelja i digitalni snimač zvuka Andjeli su dodeljeni za naučno-fantastičnu radio dramu “Veliki snovi o Jupiteru”, na svečanosti obeležavanja 95 godina postojanja Radio Beograda, u Srpskoj akademiji nauka i umetnosti, u utorak, 01. oktobra 2019. godine.\nRadio drama “Veliki snovi o Jupiteru” je Andjelin rad iz prvog semestra prve godine studija u okviru predmeta Osnove radio režije. Nagrada koju je naša studentkinja osvojila za nas je još značajnija, s obzirom da je ovo prva nagrada iz oblasti radiofonske režije prve godine studija za Akademiju umetnosti u Beogradu.\nCilj nagrade je da podstiče stvaralaštvo mladih u oblasti radiofonije i da njihov talenat povezuje sa proizvodno-kreativnim pogonima u Radio Beogradu, kući koja ima bogatu tradiciju i međunarodni ugled u domenu radioarta. “Veliki snovi o Jupiteru” naći će se na zvaničnom repertoaru Radio Beograda od februara 2020. godine.\n19 studentskih radiofonskih ostvarenja je u Studiju 2 Radio Beograda uživo komentarisao i ocenjivao žiri: predsednik Boško Milin, dramaturg i profesor Fakulteta dramskih umetnosti; teoretičar umetnosti i medija i profesor Filološko-umetničkog fakulteta u Kragujevcu Marija Ćirić; rediteljka Aleksandra Urošević; kao i urednici u Dramskom programu Radio Beograda Predrag D. Stamenković, kompozitor i Vladimir B. Popović, dramaturg.\nKolektiv Akademije umetnosti u Beogradu čestita Andjeli Tončev na osvojenoj nagradi i ovom izuzetnom postignuću!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: "SAD nam bliske, ali se ne slažemo oko Irana"\nObjavio: F.R. [ B92/Tanjug/ ]\nHANT PORUČIO 15. 07. 2019. 12:57 >> 12:56 0\n"SAD nam bliske, ali se ne slažemo oko Irana"\nBritanski ministar spoljnih poslova Džeremi Hant izjavio je da još ima vremena da se spasi sporazum o nuklearnoj energiji sa Iranom. Kako je naglasio, uprkos tome što su SAD najbliži saveznik Britanije, ne slažu oko toga kako se nositi sa iranskom krizom.\n"Iran je daleko od razvoja nuklearne bombe. Još ima šanse da se dogovor spasi", rekao je Hant novinarima po dolasku na sastanak ministara spoljnih poslova u Briselu, prenosi Rojters.\nCilj sastanka u Briselu jeste da se utvrdi kako ubijediti Iran i Sjedinjene Države da smanje tenzije i iniciraju dijalog usred straha da je dogovor iz 2015. blizu kolapsa.\nHant, koji se nada da će postati britanski premijer, rekao je da, iako se slaže sa Sjedinjenim Državama po pitanju pronalaženju dugoročnog rešenja za regionalni uticaj Irana, ipak se ne slaže sa trenutnim pristupom Vašingtona.\n"SAD znaju je da ih smatramo našim najbližim saveznikom i vjerujemo da je savez između Velike Britanije i SAD već 75 godina temelj globalnog mira i prosperiteta, ali prijatelji se ponekad ne slažu" rekao je on.\nDodao je da je ovo jedna od rijetkih prilika kada se ne slažu, ali to ne znači da ne sarađuju veoma blisko u potrazi za mirom, prenosi agencija.


Novogodišnja i Božićna dekoracija - Raskošna, bogata, asocijativna... - Ivana Banović Đorđević d.i.a. - Turistički svet\nNovogodišnja i Božićna dekoracija - Raskošna, bogata, asocijativna...\nPrednovogodišnja i predbožićna atmosfera nam donosi fantastično praznično uzbuđenje. To je vreme sjaja, izobilja, okupljanja, opuštanja. Većina nas ove praznike povezuje sa prijatnim osećanjima, poklonima, mirisom jelke.\nPoželjno preterivanje u svakom smislu\nNeki ljudi proslavljaju praznike kod kuće, ali ima i onih koji vole da putuju, da praznike provode u hotelima, iz tog razloga hotelijeri imaju zahtevan zadatak da u svoje objekte unesu prazničan duh i da obogate atmosferu hotela. Osim posebnih aranžmana i ponuda, dekoracija prostora hotela i ukrasi su nezaobilazni kao veoma važan element proslave praznika, pa tako zaslužuje posebnu pažnju dekoratera i hotelijera širom sveta. Novogodišnja dekoracija dopušta preterivanje u svakom smislu. Ona treba da bude bogata, puna, asocijativna. Čak i minimalistički uređeni hoteli sebi dozvoljavaju preterivanje u ovim slučajevima.\nHotelski i ugostiteljski objekti po pravilu su dekorisani kako spolja, tako i unutra. Važna je i poruka koju dekoracijom spoljašnjosti objekta ostavljamo - toplina, dobrodošlica, nezaboravan provod, domaća atmosfera. Ako dekorišemo eksterijer objekta, na taj način učestvujemo u kreiranju atmosfere gradskog prazničnog ambijenta ili ambijenta u prirodi. Bez obzira da li dekorišemo ceo objekat ili ne, dekoracija prilaza i ulazne partije je obavezna. Ukoliko hotel ima vrt, dobro je da okitimo četinar koji negujemo za ove potrebe, uz dodavanje rasvete i figura.\nNa novogodišnje jelke i ukrase troši se puno sredstava, dekoracije se unapred planiraju, kako stilski, tako i tehnički. S obzirom na njihovu veličinu i položaj, treba da budu postavljene tako da privlače pažnju, ali da ne ometaju komunikaciju i da ne postoji opasnost od njihovog urušavanja ili obaranja, kako bi osigurali bezbednost gostiju hotela. Pri izboru dekoracije posebno treba izabrati proizvode koji su nezapaljivi i koji su izrađeni od netoksičnih materijala.\nSiguran izbor - tradicionlna novogodišnja jelka\nNajčešća dekoracija u hotelima je klasična, tradicionalna novogodišnja jelka, ili više njih okićene sjajnim ukrasima, svetlima. Ukoliko visina prostora hola ili lobija hotela dozvoljava, lepo je videti visoku, bujnu jelku. Što je jelka bogatija, ostavlja jači utisak. Stilski je najsigurnije izabrati jednu ili dve boje za ukrase, trake i svetla. Uz jelke se mogu postavljati figure Irvasa ili Deda mraza, kao i čitavi ambijenti zimskih čarolija, kućice od slatkiša za najmlađe.\nNe treba zaboravitu ambijentalne dekoracije – aranžmane od grana četinara sa svećama i ukrasima, kao i grilande u obliku lukova ili venaca. Aranžmani ovog tipa se postavljaju na pult recepcije, u sobe i ostale mikro-ambijente, ili se kače na stubove, zidove i vence. Ono što je važno jeste da sva dekoracija u hotelu mora da bude stilski i koloristički usaglašena.\nVeoma važan element dekoracije su mirisi. Miris četinara intenzivno asocira na praznike, možemo ga imati ukoliko aranžmane radimo od prirodnih, rezanih grana, dok su jelke i veliki zeleni elementi sasvim dobri i u veštačkoj eko-friendly varijanti. Miris cimeta, vanile i pečenih kolača možemo uneti svećama, ili aromama.\nMaštovite dizajnerske dekoracije\nPosebno mesto treba dati dizajnerskim, neobičnim božićnim i novogodišnjim dekoracijama. Dekoracija koja je privukla pažnju mnogih poznatih i javnih ličnosti, i u svakom slučaju ostavila snažan utisak je dekoracija koju je za Hotel Four Seasons Hotel George V u Parizu dizajnirao Jeff Leatham. U holu je dizajner postavio impozantne skulpture irvasa i jelki. Svaki irvas je napravljen od više od 1.300 delova zlatnog ogledala, visok je oko 4m. Tu su i neizostavne prirodne jelke, okićene zlatnim svetlima. U atrijumu je jelka skulptura od retro sijalica na crnim kablovima, okružena prirodnim jelkama, ali i aranžmani od belog, svežeg cveća, koji su neuobičajeni za božičnu dekoraciju. Ovakva ekstravagantna i svakako skupa dekoracija, više nalik skulpturama utiče i na promociju i imidž hotela. Ovogodišnja dekoracija je jednako upečatljiva, ali još smelija u korišćenju motiva i boja...\nBožićne dekoracije ovog hotela su takođe i prethodnih godina rađene veoma smelo i uspešno, mada nisu tako ekstravagantne kao zlatni irvasi i crveni medvedi. Jelke u kutijama od kristalnih perli, postavljene u lobi su podjednako atraktivne i neobične, i odaju utisak raskoša i praznika, ali i elegancije.\nBožićne dekoracije u duhu pravoslavlja\nNe bi trebalo da zaboravimo na tradicionalnu dekoraciju Pravoslavnog Božića u Srbiji. Ovo bi moglo da bude nešto što nas izdvaja, što je tipično i unikatno za turističku ponudu Srbije. Dekoracija o kojoj govorimo je po pravilu rustična, nije sjajna i blještava. Njeni elementi su: badnjak (suve hrastove grane i lišće), zrnevlje žita, kukuruza, orasi i lešnici sa ljuskom, suvo voće i jabuke. Ovo je materijal od kog se mogu napraviti veoma bogati i maštoviti aranžmani. Možda bi pravi izazov za srpske hotelijere i dizajnere bio primer ekstravagantnog, dizajnerski modernog odgovora na dekoraciju vezanu za pravoslavni Božić.\nKada se govori o dekoraciji, neizostavno je pomenuti očuvanje okoline i prirodne sredine. Rezanje četinara i uništavanje vegetacije, kao i nekontrolisano velika potrošnja električne energije nikako nije popularna. Osim toga, proteklih godina na našim prostorima ima dosta primera izrade novogodišnjih i božićnih ukrasa od recikliranih materijala, predmeta i otpada. Poruku o tome da treba da sačuvamo planetu mnogi šalju postavljanjem jelki od recikliranih elemenata: plastičnih flaša, limenki i sl. Ove dekoracije, u rukama dekoratera i umetnika mogu da budu i te kako zanimljive i atraktivne.\nU vreme praznika, osim na dobar provod i pružanje kvalitetne usluge, svi treba da razmišljamo i o onima koji možda nemaju priliku da praznike provedu u izobilju. Dekoracije ambijenata hotela mogu se uraditi i ubacivanjem ukrasa koje su pravila deca sa posebnim potrebama, ili čija prodaja ima humanitarni karakter. Prilikom revizije ukrasa i dekoracija koje su se koristile ranijih sezona, poklanjanjem određenih komada možemo obradovati lica i decu u ustanovama koje imaju socijalni ili humanitarni karakter.\nTekst je objavljen u časopisu Turistički Svet, broj 69.


Köln Messe/Deutz Bahnhof : hoteli blizu, fotografije, adresa, Немачка plan, blizu, rezervacija\n> Europe > Немачка > Humboldtkolonie > Köln Messe/Deutz Bahnhof >\nKöln Messe/Deutz Bahnhof (Немачка)\nAdresa: Ottoplatz 7\nPoštanski kod: 50679\n135 m - Sofitel An Der Messe Hotel\nStil hotela Sofitel An Der Messe Hotel je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klimatizovano. Nalazi se u ulici , pozicijNastavaka mu je severozapad za grad Humboldtkolonie, a od centra je udaljen samo 18 minuta hodom.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Sakrijte\n188 m - Insel Hotel\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Constantinstrasse 96, a pozicija mu je istok za grad Keln. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu INastavaknsel Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Keln: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija. Stil ovog hotela je Luksuzan.Sa kapacitetom od 42 soba/e svih kategorija (od soba tipa total do soba tipa 1 double (b&b)), Insel Hotel nudi cene koje se kreću od 6 676 dinar - Srbija .U njemu postoji brza internet konekcija.Do aerodroma Köln/Bonn možete da stignete kolima za 27 minuta (aerodrom je udaljen 13 kilomet(a)ra od hotela).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Ostali putnici su ovaj hotel ocenili ocenom 4 od 5.Korisne informacije:Na samo nekoliko koraka od hotela, uživajte u parku/ovima Stadtgarten (3 kilomet(a)ra), Volksgarten (3 kilomet(a)ra).U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\n298 m - Hotel Skada City Cölln\nPozicija ovog hotela je istok za grad Keln, a nalazi se u ulici Constantinstraße 78, na samo 4 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Hotel Skada City Cölln je Povoljan, a pruža pun komfor i uslugeNastavak kao što su: Bar, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija. Hotel Skada City Cölln ima 37 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa total do soba tipa Family, a najniža cena je 5 492 dinar - Srbija . U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Aerodrom Köln/Bonn se nalazi na oko 28 minuta kolima od hotela (14 kilomet(a)ra ).Ostali putnici su ovom hotelu dali ocenu 6 od 10.Korisne informacije:Ukoliko želite da budete okruženi zelenilom, u blizini se nalaze/i Stadtgarten (3 kilomet(a)ra), Volksgarten (3 kilomet(a)ra). Sakrijte\n332 m - Dorint An der Messe Köln\nStil ovog hotela za grad Keln je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, NastavakPoslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija.Nalazi se u ulici Deutz-Mülheimer-Straße 22-24, pozicija mu je istok za grad Keln, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.Sa kapacitetom od 313 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa LUXURY SUITE/162SQM/1 DOUBLE/WIFI/AC - SEP LIVING SLEEPING DINING ROOM/KITCHEN), Dorint An der Messe Köln nudi cene koje se kreću od 7 520 dinar - Srbija .Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Do aerodroma Köln/Bonn možete da stignete kolima za 28 minuta (aerodrom je udaljen 14 kilomet(a)ra od hotela).U njemu postoji brza internet konekcija.Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 4 od 5. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Ukoliko želite da budete okruženi zelenilom, u blizini se nalaze/i Stadtgarten (3 kilomet(a)ra), Volksgarten (3 kilomet(a)ra). Sakrijte\n366 m - Hotel Alt Deutz City-Messe-Arena\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Keln. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Graf-GeNastavakßler-Str. 13-15, a pozicija mu je istok za grad Keln. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Köln/Bonn je udaljen 13 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 27 minuta kolima.Još korisnih informacija:Volksgarten (3 kilomet(a)ra), Stadtgarten (3 kilomet(a)ra) se nalaze/i na samo nekoliko koraka odatle.Sakrijte\n156 m Lanxess Arena:\n1,4 km Köln Hbf Bahnhof:\n1,4 km Köln Trimbornstrasse Bahnhof:\n1,5 km Cologne Cathedral:\n1,6 km Cologne Cathedral:\n1,4 km Academy of Media Arts Cologne:


Kako osvojiti devojku? – Moj svet muzike\nPočetkom septembra 1827. godine u francuskom narodnom pozorištu u Parizu gostovali su članovi engleske pozorišne trupe. Na repertoaru je bio Šekspirov „Hamlet“, a ulogu Ofelije igrala je irska glumica Harijet Smitson. Odluka da pogleda ovu predstavu bila je presudna za mladog Hektora Berlioza (tada je imao 24 godine). Iako nije razumeo skoro ni reč onoga što su glumci izgovarali (predstava je bila na engleskom jeziku), njegovu pažnju privukla je Ofelija, tj. Harijet Smitson.\nHarijet Smitson (1800 – 1854)\nPredstava je bila toliko uspešna da je ova trupa gostovala u Parizu već 4 dana kasnije, ali sada sa predstavom „Romeo i Julija“. Ulogu Julije igrala je, naravno, prelepa Harijet. Zaljubljeni Berlioz odgledao je i ovu predstavu, a nakon toga pokušavao je na sve načine da stupi u kontakt sa mladom glumicom: slao joj je pisma, poklone i ljubavne poruke, čak je i putovao za njom u nadi da će je ponovo sresti. Na žalost, ništa od toga nije urodilo plodom, verovatno i zato što su Harijet upozorili da je on čudan i ekscentričan mladić.\nSav očajan zbog neuzvraćene ljubavi, par godina kasnije (1830) Berlioz je napisao delo koje je potpuno promenilo koncept simfonijske muzike. Nazvao ga je Fantastična simfonija: Epizoda iz života jednog umetnika…u pet delova.\nZa razliku od ostalih simfonija koje su do tada bile pisane, ova ima i program u kome je Berlioz ispričao priču koju dočarava muzika. Priča ima pet delova (Sanjarenja – strasti, Na balu, Scena u polju, Put na gubilište, Veštičje poselo) i opisuje patnje jednog umetnika zbog neuzvraćene ljubavi.\nNa samom početku on uvodi melodiju koja predstavlja lik voljene devojke. Berlioz je ovu melodiju nazvao Fiks ideja (idée fixe) jer je provlači kroz sve stavove simfonije, menjajući joj karakter u odnosu na karakter određenog stava. Ovo je kasnije Vagner iskoristio za razvoj lajtmotiva, a na sličan način danas se komponuje filmska muzika (svaki film ima glavnu melodiju koja se provlači kroz ceo film i obično predstavlja glavnog junaka).\nU drugom stavu, koji je najpopularniji, pa se često izvodi i kao samostalna kompozicija, prikazan je mladi umetnik na balu. Melodija koja predstavlja devojku u koju je umetnik zaljubljen data je ovde u formi valcera.\nInteresantno je da je Fantastična simfonija bila toliko harmonski različita od svega što je do tada bilo napisano da je Berlioz morao da na nekim mestima dopisuje beleške za dirigenta:\n„Ovo zaista treba ovako da zvuči. Molim da ne prepravljate partituru!“\nSimfonija je premijerno izvedena 5. decembra 1830. godine, u Parizu. Berlioz je, naravno, pozvao i Harijet, ali se ona nije odazvala, što ga je pogodilo mnogo više nego loša kritika njegovog dela.\nDve godine kasnije, nakon studiranja u Rimu, Berlioz se vraća u Pariz i saznaje da je Harijetina glumačka karijera u međuvremenu propala i da ona sada živi skromno i povučeno. Još uvek zaljubljen u nju, rešava da ponovo izvede svoju Fantastičnu simfoniju i da ponovo pošalje poziv Harijeti. Obezbedio joj je najbolje mesto u publici i zamolio svoje prijatelje da je dovedu. U publici je te večeri bilo puno poznatih umetnika (Šopen, List, Paganini), a najvažnije od svega – pojavila se i Harijet! Priča koja prati simfoniju podeljena je publici i Harijeta je iz te priče shvatila da je Fantastična simfonija namenjena njoj. Da li zbog priče ili zbog neverovatne muzike, tek Berliozov plan je uspeo! Harijet mu je par sati posle koncerta poslala pismo u kome mu je čestitala.\nNakon toga se sve brzo odvijalo: počeli su da se viđaju, ljubav se razvijala i samo godinu dana kasnije oni su se venčali. Prema nekim pričama, Berlioz je prilikom prosidbe popio otrov i nije želeo da popije protiv-otrov sve dok Harijet nije pristala da se uda za njega.\nOva priča, na žalost, nema srećan kraj. Vrlo brzo su u braku počele nesuglasice. Harijet nikada nije naučila francuski, a Hektor nikada nije naučio engleski. Ona je bila ljubomorna na uspeh koji je njemu donela Fantastična simfonija i samo par godina kasnije, njih dvoje su se razveli.\nJurnjava po lavirintu → ← Prepoznaj instrument


Osam vaterpolo reprezentacija od danas na Borskom jezeru. Konačan raspored utakmica\n09:03: PM četvrtak 21 januara, 2021\nPosted on 13. jula 2016. at 19:34 by Ist Media\nBOR, (IST Media) U hotel „Jezero“ na Borskom jezeru, danas su doputovale vaterpolo reprezentacije iz osam zemalja koje će se od sutra (četvrtak) do nedelje takmičiti na humanitarnom turniru, trenutno najjačim predolimpijskim pripremama u svetu.\nTrener srpskih „delfina“ Dejan Savić, na današnjoj se konferenciji za novinare zahvalio domaćinima na izuzetnom gostoprimstvu, i rekao da Vaterpolo savez Srbije nastavlja tradiciju da širom Srbije održava turnire i jake utakmice kako bi se popularizovao ovaj sport.\n„Ovo je značajan turnir za vaterpolo savez Srbije s obzirom da je poslednji zvanični turnir uoči Olimpijskih igara u Riju pa će Borani videti sam vrh svetskog vaterpola. Ne očekujemo da na turniuru budu ‘jake’ utakmice jer svi dolaze sa završenih jakih turnira, ali će se reprezentacije ipak skoncentrisati na rezultat kako bi pokazali maksimum u ovom trenutku“, rekao je Savić.\nGovoreći o predstojećim Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru, Savić je rekao da je tradicija srpskog vaterpolo takva da se ne prihvata filozofija Olimpijskih igara ’važno je učestvovati’, već se učestvuje, važno je i pobediti.\n„Prihvatamo ulogu favorita u Riju budući da smo evropski i svetski prvaci, ali ove olimpijske igre će biti upamćene po tome što mnoge reprezentacije hteti da ‘Srbiji otkinu glavu“, kazao je on.\n„Osim Srbije, šanse imaju i Crna Gora, Španija, Italija, Mađarska i Hrvatska, Grčka je sve jača a nikako ne smemo potceniti SAD i Australiju“, rekao je Savić, uz napomenu da prijatno iznenađenje u Riju može prirediti i reprezentacija domaćina.\nNa humanitarnom vaterpolo turniru u Boru učestvuje osam od 12 reprezentacija koje će se takmičiti u Riju: Crna Gora, Grčka, Italija, Japan, Brazil, Španija, Francuska i domaćin, Srbija.\nReprezentativac Srbije Živko Gocić je naznačio da se nijedan sport u svetu neće imati tako jak predolimpijski događaj kao što je turnir u Boru.\nOn je rekao da su igrači umorni od učešća u svetskoj ligi, ali i da će u Boru u svakoj utakmici dati svoj maksimum kako bi se ispravilo sve ono što selektor bude zahtevao od igrača.\nKONAČAN RASPORED I SATNICA TAKMIČENJA\nPosted by Sanja Prvulović - 13. oktobra 2020. 0\nBOR, (IST Media) Na 32. Fudokan prvenstvu Srbije, čiji su organizatori Fudokan Savez Srbije i karate klub “Ki” iz Niša,…


Priboj - Havarija na toplovodnoj mreži u pribojskom Domu kulture, izazvala je proteklog vikenda, značajnu štetu u prizemnim prostorijama objekta.\nU nedavno renoviranoj Maloj sali u kojoj se uz brojne kulturne manifastacije održavaju i sednice loklanog parlamenta, voda je uništila najveći deo enterijera, nameštaja i instalacija. Struja i voda u Domu kulture su preventivno isljučeni a nadležne službe rade na proceni štete i planu sanacije objekta.\nDo pucanja radijatora u garderobi Doma kulture došlo je u petak veče oko 20 časova, usled ćega je voda velikom brzinom prodrla kroz ploču i u najvećem delu uništila Malu salu u podrumskom delu objekta.\nLokalna samouprava je u proteklih par godina uložila značajna sredstva u renoviranje upravo Male sale Doma kulture, u toku kog su sem modernog enterijera, mokrih čvorova i mobilijara izvedeni i radovi na postavljanju najsavremenije audi, video i internet opreme i instalacije. Prema rečima direktorke pribojskog Doma kulture Borke Puzović, trenutno se rade procene štete i u ovom trenutku nije moguće reći kada će Mala sala biti ponovo u funkciji.\nPrema najavama iz Štaba za vanredne situacije opštine Priboj, urgentno se radi na dobavljanju mašine za sušenje zidova u Domu kulture. Javnom preduzeću „Toplana“ Priboj predstoji sanacija problema na toplovodnoj mreži ka Domu kulture, kako bi se predupredile potencijalne havarije u nastavku ledenog talasa, koji prema najavama meteorologa, Srbiju očekuje već u toku ove sedmice.\n0 # Teresa 12-10-2017 16:29\nMy blog; tinder dating


ČASOVI PRIPREMNE NASTAVE ZI RTS - Osnovna škola "Dr Dragiša Mišović" Čačak\nDatum poslednje izmene 09. maj 2022.\nprosleđujemo dopis Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nJelena Jovanović, Školska uprava u Čačku\nKroz sistematizaciju gradiva iz srpskog jezika, matematike, fizike, hemije, biologije, istorije i geografije, učenici će imati priliku da još jednom utvrde stečena znanja.\nČasovi pripremne nastave biće emitovani svakog radnog dana na RTS 2 kanalu od 9. maja do 17. juna 2022. godine. Emitovanje časova vršiće se u terminu od 9.30 i od 13.00 časova prema utvrđenom rasporedu:\nMolimo vas da upoznate učenike osmog razreda i njihove roditelje/druge zakonske zastupnike sa sadržinom mejla.\nOve sedmice 555\nOvog meseca 8232


Dr Suzana Milutinović - ortoped - traumatolog - mikrohirurg - Pro Fizio\nDr Suzana Milutinović, specijalista ortopedije i traumatologije, mikrohirurg i klinički asistent na Medicinskom fakultetu u Beogradu, je član našeg tima od samog početka i svojim znanjem i privrženošću i ljubavi prema medicini, neguje i usmerana našu praksu u istom smeru.\nKl.Ass Dr med Suzana Milutinović – Specijalista ortopediske hirurgije i traumatologije – mikrohirurg\nDr Suzana Milutinović je i zvanični lekar ženske A reprezentacije Srbije u Košarci pa je kroz praksu razvila specifična znanja iz dijagnostike i tretmana sportske traume i sportske zdravstvene higijene i tehnika rehabilitacije.\nPro Fizio ambulanta je zahvaljujući podršci i znanju i rukovodstvu Dr Suzane Milutinović postao pouzdan centar za rehabilitaciju ortopedskih stanja posebno vezanih za hirurgiju i traumu šake i stopala. Kao i primenama regenerativnih koncepata lečenja ortopedskih i degenerativnih stanja i oboljenja lokomotornog aparata.\nPro Fizio – Specijalističke konsultacije:\nOrtopedija i opšta traumatologija,


BiH može biti državna zajednica ili zajednica država, i ništa više | Poskok.info\nDodik je naglasio da BiH nije nikakva država i da u formalnopravnom smislu može biti državna zajednica ili zajednica država.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik smatra da predsjednica Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović ima relevantne podatke za svoju tvrdnju da se iz “Islamske države” u BiH vraćaju tisuće boraca.\nDodik je rekao da bošnjačka politička i sigurnosna struktura u Federaciji BiH logistički pokriva stvaranje materijalnih i ljudskih pretpostavki za jačanje ekstremizma i terorizma. Ocijenivši da se svaki normalan čovjek na ovom prostoru boji ovih pojava, Dodik je istaknuo da nisu svi Bošnjaci i muslimani teroristi, ali da su oni koji su u posljednje vrijeme činili terorističke napade u regiji isključivo radikalizirani muslimani.\n“U tom pogledu postoje činjenice, informacije o organizacijama, financiranju, osobama koje su organizirale odlaske”, naveo je Dodik između ostalog. Upitan predstavljaju li posljednje izjave predsjednica Hrvatske o BiH miješanje u unutarnje stvari BiH, Dodik je rekao kako BiH nema unutarnje stvari.\n“Mislim da BiH nema unutarnje stvari, da njene stvari kreiraju stranci i da u tom pogledu aopsolutno nema nikakvog subjektiviteta, pa ni na unutarnjem planu ni unutarnjim stvarima”, istakno je predsjednik RS.\nDodik je naglasio da BiH nije nikakva država i da u formalnopravnom smislu može biti državna zajednica ili zajednica država, ali ništa više.\n“BiH ima međunarodne funkcije i ništa više, nema suda i tužiteljstva. Kad mi netko objasni što su unutarnja pitanja BiH onda ću moći objasniti je li se gospođa Kitarović miješala u unutarnje stvari BiH ili nije”, zaključio je Dodik.\nGovoreći o sastanku s predsjednikom Vlade Srbije Aleksandrom Vučićem, prije tri dana u Beogradu, Dodik je rekao da je razgovarano o obostrano važnim temama. On je istaknuo da nije imao potrebu za popravljanje nekih odnosa, jer ne trči za spekulantima koji zbog toga što se netko javno ne vidi mjesec-dva dana pravi teorije zavjere piše Večernji.ba


ODIGRANE PRIJATELJSKE UTAKMICE ŽENSKIH SENIORSKIH REPREZENTACIJA BIH I ŠVEDSKE – ODBOJKAŠKI SAVEZ BiH\nSeniorke / Vijesti\nODIGRANE PRIJATELJSKE UTAKMICE ŽENSKIH SENIORSKIH REPREZENTACIJA BIH I ŠVEDSKE\nAutor: Administrator · 12/05/2017\nU okviru priprema za odlazak na turnir druge runde kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo 2018. godine, ženska seniorska odbojkaška reprezentacija BiH odigrala je dvije prijateljske utakmice sa ženskom seniorskom odbojkaškom reprezentacijom Švedske.\nStatististike sa PRVE i DRUGE utakmice.\nNaredna prijateljska utakmica pred odlazak na turnir druge runde kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo planirana je krajem maja u Osjeku/Hrvatska, sa ženskom seniorskom odbojkaškom reprezentacijom Hrvatske.\nOlympic highlights for this week in history


Uticaj plastike na zdravlje i životnu sredinu | Topvita | Ekologija | Ishrana | Zdravlje\nOsim što predstavlja opasnost za životnu sredinu, plastika i direktno utiče na zdravlje potrošača. Svakog sata se odbaci nekoliko miliona plastičnih flaša širom sveta. Prosečan stanovnik planete od trenutka kada se oslobodi plastičnog otpada, ne razmišlja o tome da će svaki komad plastike potrajati još 500 godina. Drugim rečima, sva plastika koja je proizvedena do sada je još uvek tu, na planeti, i ostaće za narednih 15 generacija naših potomaka.\nautor: prof. dr Svetlana Stanišić, redovni profesor Univerziteta Singidunum, oblast: ishrana i životna sredina\nManje od 10% plastike u svetu se reciklira. U prirodnoj sredini, plastika se razgrađuje pod dejstvom sunčeve svetlosti, ali zbog velike gomile otpada, svetlost dopire samo do površnih slojeva. Ostatak plastike nađe svoj put do reka, mora i okeana, gde se veoma lagano raspada zbog niske temperature vode, a raspadne materije koje nastaju pri raspadu nastavljaju svoje kruženje kroz životnu sredinu.\nOsim što predstavlja opasnost za životnu sredinu, plastika i direktno utiče na zdravlje potrošača. Danas je u upotrebi sedam osnovnih tipova plastike, a količina raznovrsnih jedinjenja koja mogu iz plastike da prodru u hranu zavisi, ne samo od vrste plastike, već i od uslova čuvanja proizvoda i karakteristika sadržaja.\nBezbedna plastika tipa 1, 2, 4 i 5\nHemijski sastav plastičnog materijala je uvek naznačen na pakovanju u vidu trougla sa brojem od 1 do 7. Na primer, PET ambalaža ili polietilen-tereftalat ima na sebi oznaku 1 i koristi se za proizvodnju flaša za vodu. PET je prozirna ambalaža, veoma lagana, otporna na povišene temperature i spada u najinertnije, i samim tim najbezbednije plastične materijale.\nPlastika tipa 1 uglavnom sadrži visokomolekulske komponente koje imaju 100 puta manji ili uopšte nemaju potencijal da prodiru u hranu, za razliku od ostalih plastičnih materijala. Kada je u pitanju bezbednost, polietilen tj. plastika tipa 2 i 4 i polipropilen, odnosno plastika tipa 5 su po zdravstvenoj bezbednosti odmah iza PET plastike.\nKako skorije studije pokazuju, osim prodiranja hemijskih jedinjenja u hranu i piće, komadi plastike se takođe mogu naći u sadržaju pakovanja.\nNaime, istraživači državnog Univerziteta u Njujorku koji su istraživali kvalitet flaširane vode iz 259 plastičnih flaša, 11 različitih proizvođača, koje su prikupljene sa 19 lokacija iz 9 zemalja su pokazali da se sitni komadi plastike promera dlake kose, nalaze u 90% ispitivanog uzorka. U proseku je pronađeno oko 320 plastičnih komadića po litri vode, dok je voda određenih proizvođača sadržala i do 10 000 komada. Najviše komadića je bilo polipropilenskog porekla, dakle od materijala od koga se proizvode čepovi.\nPretpostavlja se da veći broj ovih plastičnih komadića samo prođe kroz creva, dok najsitnije čestice dospevaju do jetre i bubrega. Ove šokantne rezultate proizvođači su pokušali da opravdaju navodnim filtriranjem vode pomoću filtera koji imaju pore promera 1,5 µm i da takođe voda sa česme sadrži plastiku.\nSuočeni sa ovim nalazima i pod pritiskom javnosti, zvaničnici Svetske zdravstvene organizacije su rekli nešto surovo, ali što ima smisla: da je prioritet ove organizacije da obezbedi čistu vodu za sve stanovnike planete jer i danas dve milijarde ljudi nema pristup čistoj vodi, a na temu mikroplastike u vodi će se oglasiti kada utvrde da li zaista predstavlja po zdravlje.\nRizična plastika tipa 3, 6 i 7\nOstale vrste plastike predstavljaju veći rizik za zdravlje potrošača.\nPlastika tipa 3 ili polivinil-hlorid (PVC) se koristi za proizvodnju cevi, veštačke kože, obuće, igračaka i plastične folije za hranu. Mekoću dobija zahvaljujući određenom dodatku, estru ftalne kiseline. Prema dosadašnjim rezultatima studija na životinjama, ovaj dodatak utiče na oštećenje reproduktivnog sistema, respiratorni distres, degeneraciju bubrežnog tkiva, oštećenje jetre, smanjenje srčane frekvencije, pad pritiska, čak i smrt fetusa.\nStudije koje su merile produkte razgradnje ftalata u urinu kod dece od 6 do 19 godina pokazale su da deca koja su izložena većem unosu tih jedinjenja imaju viši krvni pritisak od svojih vršnjaka. Osim toga, prethodnih godina ftalati su povezivani i sa poremećajem hormona i metabolizma kod dece, prevremenim ulaskom u pubertet, alergijama i astmom. Polivinil-hlorid osim potencijalno kancerogenih dodataka, sadrži i izrazito reaktivni i kancerogeni vinil-hlorid koji predstavlja osnovu ove plastike. Takođe, spaljivanjem polivinil-hlorida se dobija hlorovodonična kiselina, što je poseban problem sa aspekta ekologije.\nPlastika tipa 6 ili polistiren se koristi za proizvodnju ambalaže, igračaka, predmeta opšte upotrebe, ali i belih kutija za hranu i plastičnih čaša za kafu. Jedinjenje koje predstavlja osnovu stirenske plastike prelazi u hranu, posebno masnu i pre nego što bi mogao da se nađe u koncentraciji koja ima toksične efekte, stiren menja ukus i miris hrane i pića. Uz to, za pakovanje hrane se koristi ne samo čist polistiren već i polimer tipa akrilonitril/butadien/stiren iz koga posebno kancerogeni butadien ima potencijal da predje u hranu. Poslednjih godina polistiren kao materijal se ubrzano zamenjuje polipropilenom, za šta razloge treba tražiti prvenstveno u nižoj ceni polipropilena.\nPlastika tipa 7 obuhvata polikarbonat, poliamid (poznat kao najlon), polilaktid i ostale forme plastike koje ne spadaju u prethodne kategorije. Poliamid ima značajnu ulogu u proizvodnji materijala i predmeta koji dolaze u kontakt sa hranom. Na primer koristi se za proizvodnju omotača za suvomesnate proizvode, kuhinjski pribor iz koga dolazi do prelaska takozvanih aromatičnih amina u hranu, posebno ako se radi o priboru crne boje.\nU sastav višeslojne ambalaže za hranu ulazi i poliuretan iz koga je moguća migracija anilina, predstavnika aromatičnih amina, koji su dokazani iritansi, alergeni i mogući kancerogeni. Polikarbonat poseduje i dobru otpornost na toplotu zbog čega se koristi za proizvodnju posuda za mikrotalasne pećnice, balona za piće, kuhinjskog posuđa, boca za mleko. Polazna sirovina za proizvodnju polikarbonata je bisfenol A, materija koja je prethodnih godina bila u centru pažnje javnosti zbog svojih toksičnih efekata. Bisfenol A ima potencijal da izazove slične efekte kao estrogen i nalazi se ne samo u plastičnoj ambalaži već i u prevlakama limenki i plastičnim slojevima kombinovane ambalaže.\nKako je pokazano do sada, bisfenol A uzrokuje povećanu telesnu masu, sterilitet, a utiče i na nervni i imuni sistem. Utvrđeno je da kod trudnica utiče na razvoj ploda, dok kod dece može uzrokovati hiperaktivnost, anksioznost i depresiju. Danas se kvalitetni plastični sudovi i flašice, kao i igračke za decu do tri godine proizvode bez bisfenola A, jer osim gore navedenih efekata, deca imaju malu telesnu masu i njihova tkiva koja se razvijaju i rastu su posebno osetljiva. Iako se procenjuje da oko 90% ljudi na svetu ima nivo bisfenola u krvi koji je iznad granice detekcije, trenutni autoriteti tvrde da je prosečan unos bisfenola oko 1 000 puta niži od granice toksičnosti. Osim štetnih uticaja na čoveka, utiče i na morske životinje – milioni ptica i morskih životinja strada svake godine zbog uticaja bisfenola A iz plastike koja se raspada.\nOpasni i izbeljivači, omekšivači i dekorativna pakovanja\nPotrošači najčešće ne znaju da jedinjenja koja prodiru u hranu ne potiču isključivo od samog plastičnog materijala, već naprotiv, od brojnih sredstava koja se dodaju plastici za poboljšanje karakteristika. To mogu biti sredstva za penjenje, boje, punila, lubrikanti, optički izbeljivači, omekšivači, sredstva za sprečavanje razvoja mikroorganizama, UV stablizatori, sredstva koja sprečavaju zamagljivanje i mnoga druga. Bez ovih dodataka koji imaju relativno malu molekulsku masu i lako se prenose u hranu, posebno onu sa povećanim sadržajem masti, plastika bi bila takoreći neupotrebljiva. Takođe, i jedinjenja koja se koriste za dekoraciju pakovanja mogu migrirati u hranu. Na primer, pre više od 10 godina otkriveno je da izvesna toksična materija koja se koristila u procesu sušenja boje na površini plastične ambalaže, u velikoj količini prodire u sadržaj pakovanja.\nMere opreza i preporuke\nPreporuke koje mogu pomoći potrošačima da smanje unos štetnih materija iz plastične ambalaže su:\nkoristiti igračke i flašice za decu pouzdanih proizvođača na kojima stoji oznaka BPA free, što znači da ne sadrže bisfenol A\nplastične posude prati ručno, a ne u mašini i pritom izbegavati upotrebu oštrih sunđera i žica koji mogu da izazovu oštećenja materijala\ntople napitke i hranu ne sipati u plastične posude\nizbegavati upotrebu plastičnih posuda u mikrotalasnoj pećnici\nne koristiti više puta plastične flaše za jednokratnu upotrebu, a posebno ne sipati alkohol u njih\nne držati plastične flaše dugo na suncu ili blizu izvora toplote.\nStav o štetnosti PVC materijala potiče iz 70.-ih godina prošlog veka kada su radnici u industriji polivinil-hlorida češće nego ostatak populacije oboljevali od specifičnog i retkog oblika raka jetre. Od tada do danas, potencijal za prodiranje vinil-hlorida iz PVC materijala je smanjen 300-400 puta.\nThe post Uticaj plastike na zdravlje i životnu sredinu appeared first on PharmaMedica.\nSmršajte 7 kilograma za samo 3 nedelje\nVitamin K – ključ dobrog zdravlja\n(RECEPT) Odličan napitak za jačanje imuniteta: Pomoć u sezoni prehlade i...\nSLAB VID: Jednostavne promjene u kući koje pomažu slabovidnim osobama


Studija: Robotska hirurgija nema značajnih prednosti nad klasičnim metodama (video) – Zavera\nStudija: Robotska hirurgija nema značajnih prednosti nad klasičnim metodama (video)\nZTP 5. jula 2021.\t0 Komentara\nIstraživanje objavljeno u časopisu Annals of Internal Medicine upoređivalo je robotizovanu internu hirurgiju sa laparoskopijom, otvorenom hirurgijom i slučajevima gde je više metoda korišćeno istovremeno, i otkrila da robotska tehnologija ne donosi bitnije prednosti.\nAnaliza je obuhvatila 50 studija sa ukupno 4.898 pacijenata, otkrivši da u većini slučajeva nije bilo razlike u operativnim komplikacijama, promeni zahvata ili dugoročnim rezultatima između robotske hirurgije i drugih metoda. Od 39 slučajeva gde je bilo komplikacija, samo četiri je uspešnije sanirano primenom robotike..\nGeneralno, operacije uz pomoć robotike trajale su duže nego kod laparoskopije, ali nije uočena značajnija razlika u poređenju sa otvorenom hirurgijom. Istraživači su zaključili da „trenutno nema jasne prednosti“ robotske hirurgije u odnosu na druge metode, dodajući da će „usavršavanje, konkurencija i smanjenje troškova doneti bolje kliničke ishode i prevazići trenutne manjkavosti“.\nIstraživači su analizirali iskustva hirurga u radu sa robotskim pomagalima i ustanovili da nema većih odstupanja. Rezultati istraživanja verovatno će biti udarac za programere i zagovornike robotske hirurške tehnologije, dok predmetno tržište nastavlja da raste. Globalno tržište hirurške robotike procenjeno je na 2,3 milijarde dolara u 2020., i očekuje se njegovo dalje širenje po godišnjoj stopi od 21,6% do kraja ove decenije.\nNajla Danani, doktorka opšte hirurgije sa Univerziteta u Teksasu i koautorka studije, kaže da će „najveći izazov biti prevazilaženje ličnih uverenja do kojih drže mnogi kliničari, ne samo u vezi da robotikom, već i sa određenim aspektima medicine koji nisu podržani dokazima. „Iako verujemo da robotika ima jasnu budućnost i ulogu u medicini, to gotovo sigurno neće biti njena trenutna verzija. Dok se okrećemo budućnosti, potrebno je bezbedno i pažljivo usvajanje ove tehnologije, uz jasnu procenu rizika i koristi.“\n(medicaldevicenetwork-ZTP, foto: Visage Technologies)\nTagovi:istraživanje, tržište, robotika, operacija, hirurgija, robotska, prednosti, analiza, studija, pacijenti, programeri, rast\nNemačka: Bivši direktor BfV-a ponovo osudio imigracionu politiku Merkelove


"MANJE ZNAM, VIŠE VREDIM" | SENSE Agency | /sense.50.html | Vest\nOstoja Marjanović, svjedok odbrane Ratka Mladića\nKraj unakrsnog ispitivanja Ostoje Marjanovića protekao je u raspravi o masovnim grobnicama koje su otkrivene na području rudarskog kompleksa Ljubija, čiji je on bio generalni direktor tokom rata u BiH. Tužilac je sugerisao da je u pokopavanju leševa nesrpskih civila iz Prijedora, uz znanje svedoka, učestvovala vojska optuženog Ratka Mladića, dok Marjanović tvrdi da ništa ni o čemu nije znao.\nTužilac je ukazao da su nakon rata na kopovima Ljubije – Tomašici, Jakarinoj kosi i Redaku – pronađene stotine leševa. Zatim je pokazao fotografiju na kojoj se u grobnici Jakarina kosa vide rupe napravljene mašinama za kopanje rude koje je, po svedokovom priznanju, posedovao njegov rudnik Ljubija. U grobnicama su, pored leševa, pronađeni ostaci vojne opreme i vojnog eksploziva, ali je Marjanović rekao da učešće vojske u pokopavanju leševa i prikrivanju zločina ne može "ni da potvrdi, ni da porekne". "Da li hoćete da kažete da ste kao direktor kompleksa uspeli da ostanete o svemu neobavešteni", pitao je tužilac Traldi, a svedok bez ustezanja odgovorio: "Da".\nRekao je takođe da mu nije poznato da je ove godine otkriveno još stotine ljudskih ostataka na Jakarinoj kosi, kopu u centralnom delu Ljubije gde je pronađena sekundarna masovna grobnica sa leševima prenetim iz Tomašice. "Nisam pratio, verujte, znam samo za sahrane koje se događaju na groblju blizu moje zgrade", bilo je sve što je rekao. Objašnjavajući kako tokom rata kao generalni direktor Ljubije nije imao saznanja o pokopu leševa na toj lokaciji, objasnio je da je za Jakarinu kosu bio zadužen direktor centralnog rudišta Dragoljub Kitonjić, koji ga ni o čemu nije izveštavao. Na pitanje sudije Flugea/Flugge da li je bio zadovoljan takvim ponašanjem podređenog rukovodioca svedok je odgovorio da jeste i pojasnio: "Manje znaš, više vrediš".\nU nastavku zasedanja odbrana je na klupu za svedoke izvela Savu Štrpca, bivšeg sekretara vlade krajinskih Srba, člana tamošnje Komisije za razmenu zarobljenika i sadašnjeg predsednika "Veritasa", organizacije koja vodi evidenciju o srpskim žrtvama rata u Hrvatskoj. U glavnom ispitivanju on je naširoko objašnjavao kako je došlo do rata, optužujući hrvatsku stranu za nasilje nad Srbima i izazivanje sukoba sa JNA.\nŠtrbac je rekao da je u oktobru 1991. godine upoznao tadašnjeg komandanta Kninskog korpusa JNA Ratka Mladića. Opisao je da mu je ovaj pomogao prilikom jedne razmene zarobljenika iz Gospića, kada se pokazao kao "taktičan i mudar" oficir. Pred kraj današnjeg zasedanja, počelo je unakrsno ispitivanje svedoka koje će biti nastavljeno i okončano sutra.


Objavljeni nacrti izmena i dopuna Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji i Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje Objavljeni nacrti izmena i dopuna Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji i Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje\nObjavljeni nacrti izmena i dopuna Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji i Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje\nHome/Vesti • Porezi (ostalo) / fiskalne kase • Radni odnosi / PIO /Objavljeni nacrti izmena i dopuna Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji i Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje\n13.11.2018.VestiRadni odnosi / PIOPorezi (ostalo) / fiskalne kaseDoprinosi, Izmene i dopune, Poreski postupak\nMinistarstvo finansija je na svojoj internet strani u okviru dela „Nacrti i predlozi“ objavilo nacrte nekoliko zakona:\nNacrt zakona o izmena i dopuna Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji (pregled odredaba koje se menjaju, odnosno dopunjuju možete pogledati ovde)\nNacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje (pregled odredaba koje se menjaju, odnosno dopunjuju možete pogledati ovde)\nNacrt zakona o izmenama Zakona o republičkim administrativnim taksama\nJedna od najvažnijih izmena u vezi sa doprinosima za obavezno socijalno osiguranje je ukidanje doprinosa za osiguranje od nezaposlenosti na teret poslodavca.\nEventualne sugestije i primedbe mogu se dostaviti do 16. novembra 2018. godine, do kraja radnog vremena, na adresu fiskalni.sektor@mfin.gov.rs.\nDetaljnije o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji i Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje ćemo pisati u komentarima kada nacrt bude prihvaćen od strane Vlade Srbije i poslat u skupštinsku proceduru i nakon usvajanja.\nPredlozi izmena i dopuna zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji i zakona o porezima na imovinu u skupštinskoj proceduri


Chevrolet Orlando test Ekskluzivno\nNakon izvesnog oklevanja, Chevrolet je najzad lansirao sopstveni “kompaktni” van, kao što se moglo i očekivati, pravougaonih formi i znatno superiornijih dimenzija od evropskih\nZa američke familije, vrhunac zadovoljstva je Orlando, zabavni park tipa Disneyland na Floridi. No, od nedavno i evropske višečlane familije imaju svoj Orlando, ali u vidu mini vana, sa sedam raspoloživih mesta. A ukoliko je neko pomislio da se radi o samo preobučenoj Opel Zafiri, sa znakom Chevroleta, prevario se, reč je o potpuno novom vanu, postavljenom na produženoj platformi modela Cruze. Spolja, to se da i videti, jer njegov stil zaista nema ništa zajedničko sa fluidnim linijama evropskih predstavnika.\nPre bi se reklo da je Orlando “mešanac”, dobiven ukrštanjem više različitih segmenata, sa genima “crossovera”, vana i karavana. Spreda dominira ogromna “presečena” maska proizvođača, sa karakterističnom “leptir mašnom”. Masivno da ne može biti masivnije, no samim tim, ovaj Chevrolet uliva poverenje, i u krajnjoj liniji nije ga ružno videti, čak ni od pozadi. Iz ovog ugla, zaista podseća na jedan SUV, posebno jer je donji štitnik od metalizirane plastike, toliko zastupljene kod ovog segmenta. Lično, nalazim da je najneuspešniji iz profila, kada se stiče utisak da je spljošten, poput nekakvog psa jazavičara!\nTo dokazuju i dimenzije, jer osim što je znatno duži i širi od konkurenata (4,65 x 1,87 m), ujedno je i niži, sa skromnih 1,63 m. Da bi se pronašao rival sličnog gabarita, mora se ići u superiorniji segment, i porediti ga eventuelno sa Renaultom Espace (ista dužina, s tim da je od ovog niži za 10 cm). Rezime, kome treba auto “na metar”, teško da će pronaći bolji odnos cena/spoljne dimenzije, jer početna za ovog “amera” (proizvodi se u Južnoj Koreji) iznosi jedva nešto više od 16.000 evra. No, ovo je već poznati specijalitet Chevroleta, ponuditi dovoljno savremeno vozilo, ubedljivo jeftinije od konkurencije. Prava radost za višečlanu porodicu, skromnog budžeta, po mogućnosti ne preterano “razmaženu”…\nMisija Orlanda je samo na prvi pogled jednostavna, jer za prevoz “trupa”, danas svi proizvođači imaju barem po jednog predstavnika. Pojedini, kao spomenuti Renault, i do 3-4 (veliki i mali Scenic i Espace, Kangoo i Trafic). Za Chevrolet ovo je premijera, pa su verovatno iz tog razloga pokušali spojiti više žanrova. Već po otvaranju vozačevih vrata, pre se stiče utisak da smo u jednoj berlini, nego li u vanu, pre svega zbog same pozicije za upravljačem. Tek je blago uzdignuta, sa vertikalno postavljenim volanom i relativno malim vetrobranskim staklom. Komandana tabla je “barokna”, ogromna, sa retko preglednim i jednostavnim komandama.\nNema nikave potrebe posegnuti za tehničkim uputstvom, jer za par minuta vozač ovlada svim vitalnim funkcijama. Ergonomija je dakle, bez zamerki. Orlando lako prolazi prvi test. Jeste da čitavom enterijeru nedostaje topline, kao i kvalitetnija plastika i završna obrada, no i ovde važi gore navedeni preduslov!? Nije za preterano zahtevne osobe. Iz tog ugla treba posmatrati jednostavnu instrument tablu, bledo plave boje, nedovoljno čitljivu pri jakoj svetlosti. Ukoliko baš tražimo mane, mogli bismo mu prebaciti i nedovoljnu količinu prostranih polica i pregrada za odlaganje sitnica, s tim da nam se jedna baš dopala. Nalazi se na centralnoj konzoli, ispod panela audio uređaja. Iako sam znao da sam zaboravio novčanik u kolima, nisam se preterano “sekirao”, znajući je odlično skriven.\nJoš par reči u vezi sa vozačevom pozicijom. Naime sedišta su se pokazala veoma udobnim i dovoljno profilisanim, a pogled prema napred, sasvim zadovoljavajući. Spoljni retrovizori, bezmalo A4 formata, uspešno sprečavaju mrtav ugao (C stub je rekordno “mesnat”), ali pogled kroz unutrašnji je veoma loš. Chevrolet nije našao za shodno da ugradi uvlačeće naslone za glave putnika u drugom redu. Tako dođosmo i do njih, gde odmah konstatujemo da se radi o klupi, ne i nezavisnim sedištima, koja se praktikuju kod evropskih predstavnika.\nLogično, ova je jeftinija, zauzvrat, nagib se može podešavati, ali ne i prostor za kolena (nije na klizačima). Ostaju nam još sedišta u poslednjem redu, već kao po običaju, uredno skopljena u prtljažniku. Pristup je iznenađujuće jednostavan, jednim delom zahvaljujući velikom ulaznom otvoru. Sama klupa podeljena je na 2/3, i lako se preklopi uz naslon prednjih sedišta (postoji čak i mali amortizer, koji je pogura). Inače, sedišta za nuždu su nezavisna, ali i obavezna, tj Orlando se ne može poručiti samo sa pet standardnih. Šteta, jer tako bi prtljažnik bio veći, a cena niža, iako ova nisu za potcenjivanje.\nupotrebljivih 7 mesta,\nChevrolet Orlando 2.0 VCDi/130 LTZ\nmaks. snaga [KS/o/min] 130/3800\nobrtni moment [Nm/o/min] 315/2000\nmasa vozila/nosivost [kg] 1730/632\nCena € od 16.150\nKao što se može videti na fotografijama, “garçon” (momak) od tačno 1,72 m, nema većih problema sa glavom i nogama, mada je činjenica da se oseća prijatnije na nekom sedištu bliže vozaču. Posledica ovakve koncepcije je visok utovarni prag i mala zapremina prtljažnika, posebno uzevši u obzir spoljne dimenzije. Najmanja iznosi 90 lit (sa sedam mesta), da bi u konfiguraciji sa pet sedišta, porasla na 454 lit, odnosno 1487 lit, kada su sva oborena. U tom slučaju, pod je potpuno ravan i spomenuti “garçon” može se ispružiti, ukoliko ne i prenoćiti u kolima.\nSkoro bez mane\nPored benzinskog 1.8/141 KS, Orlando poseduje još i dizel blok 2.0VCDi, razvijen u dve verzije. Voženi, sa 130 KS, i snažniji od 163 KS, po želji u kombinaciji sa manuelnim, odnosno automatskim menjačem. Uzevši u obzir namenu vozila, slabiji dizel je pravi izbor, posebno jer ni u jednom trenutku nije ostao kratkog daha! Iako ovaj Chevrolet ima čitavih 1700 kg, zahvaljujući izdašnom obrtnom momentu od 315 Nm, ubrzanja i međuubrzanja su ubedljiva. Jedino u najnižem režimu rada, ispod 1.500 o/min, treba sečekati da proradi turbo. Potpomognut preciznom ručicom šestostepenog menjača i dobro odmerenim prenosima, ovaj motor je na visini zadatka u svim situacijama. Uz to je i iznenađujuće diskretan, jedino nas je razočarao povišenom potrošnjom. Računajte u proseku na 8 litara, sa rasponom između 6,5 i 11 lit.\nPored korektnih perfomansi (10,5 sec do 100 km/h i maksimalna brzina od 180 km/h), Orlando je ujedno i siguran auto, sa dobrom voznom dinamikom. Pomalo „tvrd“ pri nižim brzinama, postaje znatno prijatniji sa njenim porastom. Prilikom slalom vožnje, odnosno u oštrim zavojima, nema izraženijeg naginjanja karoserije, karakterističnog za ovaj segment. Pohvalimo još hidrauličnu asistenciju upravljača, odmerenu baš kako treba, kao i precizno upravljanje i snažne kočnice. Podrazumeva se da Orlando poseduje serijski ABS i ESP.\nBez neprijatnih iznenađenja\nPoznat po odličnom odnosu uloženo/dobijeno, Chevrolet nas ni ovoga puta nije razočarao. Kako stvari za sada stoje kod nas, u ponudi su tri završna nivoa, LS Plus, LT i LTZ. Već uz prvi se dobija ESP, šest vazdušnih jastuka, manuelni klima uređaj, radio CD MP3..., dok je voženi LTZ posedovao automatsku klimu, aluminijumske naplatke od 17 cola, svetla za maglu, tempomat, senzore za automatsko uključivanje brisača, kožni volan sa audio komandama, zadnje parking senzore, putni računar... Nije loše, no ipak treba reći da Orlando ne poseduje sofisticiranu opremu kao pojedini konkurenti, tipa klima uređaj sa više zona podešavanja, startovanje motora bez ključa, električnu ručnu kočnicu, sistem protiv mrtvog ugla, inteligentni regulator brzine... No za nekih 18.000 evra, koliko košta najeftiniji 2.0 VCDi/130 KS, zaista je teško očekivati i dobiti više.\nBilo kako bilo, Orlando ima sve šanse da bude usvojen od strane porodičnih ljudi sa prosečnim primanjima (pa i ispod prosečnih), naravno u iole razvijenijim evropskim zemljama. Jeftiniji od sličnih vozila u segmentu za više hiljada evra, trenutno nema konkurenta, sve dok krajem ove, ili početkom naredne godine, Dacia ne predstavi svoj sopstveni van.\nChevrolet Orlando: Prinova u porodici\nVoleo bih da pročitamo ovakav članak o FIATu Freemont. Nadam se uskoro\nNije los taj "garson", dolazi li u Srbiju na leto? Koji mu je broj mobilnog?\nPrimljeno k znanju, saradujem sa Fiatom, znaci da ne bi trebalo biti problema... Nazalost nista pre jeseni, jer sam rezervisan do kraja jula, dok su u avgustu svi parkovi automobila zatvoreni, a ja, boze zdravlja, u Srbiji!\nInace Freemont je prvi zajednicki model Fiata i Chryslera, baziran na bivsem Dodge Journey.\nUzeo GA pre deset Dana,fenomenalan auto,18500eura ,dizel,grand scenik 1.9 dizel je of 22500eura u osnovnom paketu pri tom se 6i7 sediste doplacuju oko 700 eura,o Opel zafiri toureru da ne pricam 28000 eura itd.Orlando za svoju cenu daje fantastic an odnos kvaliteta,prostora,dizajna I performansi


NSinfo: "Srbija bi bila Švajcarska - Da nije bilo ratova"\n"Srbija bi bila Švajcarska - Da nije bilo ratova"\nDa nije bilo ratova Srbija bi danas bila kao Švajcarska, izjavio\nbiznismen, autor nekoliko knjiga i osnivač švajcarske organizacije Vorld Majnds, Rolf Dobeli.\nOn je u razgovoru za "Blic" rekao da će njegova organizacija sledeće godine početi sa organizovanjem skupa Vorld Majnds u Beogradu. Kaže i da je Srbija zabeležila dobar napredak i da radi dobar posao.\n"Imali smo sastanak sa premijerkom koja je bila jedna od osoba koja je veoma uticala na to da dodjemo u Beograd, a i gospodin Vučić je takođe to inicirao. Želeli bismo da dovedemo što više ljudi iz naše originalne zajednice na World Minds u Beogradu", kazao je on za "Blic" tokom boravka u Beogradu.\n"Sa vašom vladom bismo mogli dan nakon simpozijuma da organizujemo sastanke sa onima koji su učestvovali da vidimo šta ko može da ponudi, da razgovaramo o investicijama itd. Ali, mogu da vam kažem da je zaista dobro raditi sa vašom vladom, ona je brza i ne komplikuje", kaže on.\nNa pitanje zašto baš Beograd i Srbija, on kaže da su imali dosta pitanja iz drugih gradova da li mogu da organizuju simpozijum tamo, ali je vlada Srbije izrazila jaku podršku.\nDobeli je dodao da je tu još jedan razlog - Srbija je priličo nalik Švajcarskoj, imaju približan broj stanovnika, nemaju naftu, pa, kako kaže, "mi generišemo bogatstvo naukom i preduzetništvom i Srbija će uraditi isto".\n"Ne zaboravite vi ste imali tri rata, Švajcarska nije, mi nismo učestvovali u Prvom svetskom ratu, bili smo postedjeni u Drugom i naravno nismo imali jugoslovenski rat. Dakle prošli ste kroz tri rata i to je razlika... Mi smo imali bolji početak i sreću, a vi ste imali lošu sreću. Da nije bilo toga vi biste bili kao Švajcarska, garantujem vam", kaže Dobeli.\nNa pitanje kako Srbija da spreči odliv mozgova, on kaže da Srbija treba da nađe način da se ponovo poveže sa tim ljudima. "I Vorld Majnds može da pomogne u tome. Beograd ima regionalni uticaj i vodeći je centar za nauku u regionu. Srbija treba da postane magnet, njeni naučnici odlaze u inostranstvo i to treba da rade, ali Srbija treba da nadje način da ih privuče nazad. To je dugotrajan projekat, ali to mora a se desi", kaže Dobeli.\nOdgovarajući na pitanje kako Srbija može da privuče investicije i popravi svoj imidž u svetu, on kaže da će to doći s vremenom. "Ali mislim da će stvarno pomoći integracija u EU. Čim se to desi, mnogo investicija će stići u zemlju. Mislim da će proći još nekoliko godina, ali ste napravili dobar napredak. U medjuvremenu, pomaže vam što radite na digitalizaciji, smanjenju birokratije, stimulisanju preduzetništva, gradite tehnoparkove...mislim da Srbija radi dobar posao, a sada smo i mi mali deo toga", navodi on.\nizvor: Tanjug, Blic, agencije, foto: NSinfo


Muškarac iz Bratunca ubijen iz vatrenog oružja | Palelive.com\nPočetna Regija Han Pijesak Muškarac iz Bratunca ubijen iz vatrenog oružja\nMuškarac iz Bratunca ubijen iz vatrenog oružja\nHAN PIJESAK – Lica čiji su inicijali K.B. /28/, M.P. /43/ i K.B. /41/ uhapšena su zbog sumnje da su danas u mjestu Bogaz, opština Han Pijesak, iz vatrenog oružja ubila lice čiji su inicijali V.D. iz Bratunca, saopšteno je iz Policijske uprave Istočno Sarajevo.\nSumnja se da su ova lica počinila krivično djelo ubistvo oko 17.00 časova.\nUhapšena lica će nakon kriminalističke obrade, uz izvještaj o počinjenom krivičnom djelu, biti predata Okružnom javnom tužilaštvu u Istočnom Sarajevu, navodi se u saopštenju.\nPrema nezvaničnim informacijama, ubijen je tridesettrogodišnji Davor Vitić.\nPrethodni članakUskoro spomen obilježje u Mokrom\nNaredni članakVozači iz Prnjavora pobjednici relija “Kozara-Sutjeska”


Vojska SAD ostavila je iza sebe u Bagramu mnošto vozila. Malo njih, međutim, ima i ključeve.\nOdlazak vojske SAD usred noći iz svoje glavne baze u Avganistanu izazvao je šok među avganistanskim vojnicima dok se suočavaju s napredovanjem talibana širom zemlje, pa i u okolini aerodroma Bagram koji je bio u središtu najdužeg američkog rata, pišu svetski mediji.\nAmerička vojska napustila je aerodrom Bagram – svoju ključnu bazu u Avganistanu – u gluvo doba noći, a da nije obavestila Avganistance, rekao je novi komandant baze, avganistanski general Asadulah Kohistani.\nKohistani je za BBC rekao da su SAD napustile Bagram u petak, 2. jula, u tri sata noću po lokalnom vremenu.\nDok se američke trupe povlače iz Avganistana, kako ukazuje britanski javni servis, talibani brzo napreduju zauzimanjem teritorija u ruralnim okruzima, ali i okruživanjem nekih većih gradova.\nPovlačenjem vojske SAD iz Bagrama kontrolu nad bazom dobile su mnogo lošije opremljene avganistanske snage. General Kohistani rekao je u ponedeljak, 5. jula, da avganistanske snage očekuju da će talibani napasti Bagram, pošto je dobio izveštaje o njihovom "kretanju u ruralnim oblastima" u blizini baze.\nSAD su u petak saopštile da su napustile Bagram, praktično završavajući svoju vojnu kampanju u Avganistanu uoči zvaničnog datuma završetka povlačenja 11. septembra, koji je predsednik Džo Bajden (Joe Biden) najavio ranije ove godine.\nKontrolu nad Bagramom su tokom godina imale različite snage, ukazuje BBC. Bazu su napravili Amerikanci za Avganistance 50-ih godina prošlog veka, pre nego što je pala pod sovjetsku kontrolu kada je Crvena armija izvršila invaziju na Avganistan 1979.\nBagram je potom zauzela avganistanska vlada koju je podržavala Moskva, a zatim i mudžahedinska administracija, da bi pao u talibanske ruke sredinom 90-ih. Posle napada SAD 2001. i svrgavanja talibanskog režima, američka vojska je bazu pretvorila u ogroman kompleks odakle je vodila rat protiv ekstremističke grupe.\nPripadnik avganistanskih snaga posmatra okruženje iz vozila u donedavno američkoj bazi u Bagramu, 5. jula 2021.\nAvganistanski vojni zvaničnici kažu da je vojska SAD posle 20 godina držanja Bagrama, isključila struju u bazi i iskrala se usred noći, za šta je novi komandant baze saznao tek posle dva sata, navodi Asošiejtid pres (Associated Press).\nGašenjem struje 20 minuta po odlasku Amerikanaca, bazu je zahvatila tama, što je, prema rečima avganistanskih vojnika, bio znak za pljačkaše koji su ušli u bazu i preturali i krali po kasarnama i skladištima pre nego što su izbačeni.\nAvganistanska vojska u ponedeljak je medijima pokazala ogromnu bazu, pružajući redak uvid u epicentar američkog rata za svrgavanje talibana i lova na aktere napada Al Kaide na SAD 11. septembra 2001. godine.\nKomandant baze Kohistani je rekao da su SAD iza sebe ostavile 3,5 miliona predmeta – od stotina hiljada flaša vode, energetskih napitaka i vojnih obroka, preko lakog oružja i municije do stotina oklopnih vozila i hiljada civilnih vozila. Mnogi od njih, međutim, nemaju ključeve da bi mogli da se pokrenu.\nProšle nedelje je iz Avganistana otišla i većina vojnika NATO-a, takođe u tišini. Poslednji američki vojnici će ostati u Avganistanu dok se ne postigne dogovor o zaštiti međunarodnog aerodroma u Kabulu, za šta se očekuje da će preuzeti Turska.\nDotle na severu Avganistana okrug za okrugom pada u ruke talibana, ističe AP, dodajući da su u poslednja dva dana stotine avganistanskih vojnika pobegle preko granice u Tadžikistan umesto da se bore s pobunjenicima.\nPreprodavac sekundarnih sirovina, bira među predmetima koje su pripadnici američkih snaga pobacali ispred baze u Bagramu pred njeno napuštanje. Zabeleženo 3. jula 2021.\nŠok za avganistansku vojsku\nOdlazak Amerikanaca – čiji je tačan tajming bio čuvan u tajnosti iz bezbednosnih razloga, uprkos nedeljama priprema s avganistanskom vojskom – poklopio se s napredovanjem talibana širom zemlje, uključujući u okolini Bagrama, na oko 65 kilometara severoistočno iz Kabula, piše Volstrit džurnal (The Wall Street Journal).\nBajden je u aprilu naredio da sve američke trupe moraju otići iz Avganistana do 11. septembra. Od tada je gotovo trećina avganistanskih okruga pala pod talibansku kontrolu dok su se avganistanske snage, lišene američke vazdušne podrške koja je često dolazila od Bagrama, masovno predavale, navodi list, ukazujući da nedavna američka obaveštajna procena kaže da bi Avganistan mogao pasti pod kontrolu talibana u roku od šest meseci od odlaska američkih snaga.\nIako je američka vojska javno objavila nameru da ode iz baze i sarađivala s avganistanskim zvaničnicima na primopredaji, list ukazuje da je povlačenje ipak šokiralo i zbunilo mnoge avganistanske vojnike.\nSada avganistanski zvaničnici pokušavaju da smisle kako da zaštite i održavaju bazu. SAD će nastaviti da podržavaju i finansiraju avganistanske bezbednosne snage , ali će, ističe Volstrit džurnal, pomaganje iz daljine biti izazov.\nAvganistanski zvaničnici rekli su da ne znaju šta da rade s većinom američkih stvari koje sada poseduju. General Kohistani je rekao da je zahvalan na preostaloj infrastrukturi, uključujući bolnicu s 50 kreveta, rezervoare za skladištenje goriva, drugu vojnu i civilnu opremu i radare za vazdušne operacije. On je kazao da se u bazi se nalazi i zatvor s oko 5.000 zatvorenika, od kojih se za većinu sumnja da su talibani ili pripadnici takozvane Islamske države.\nAvganistanska vojska će se verovatno mučiti s održavanjem Bagrama, ogromnog objekta koji zahteva veliko znanje i sredstva da bi funkcionisao. Prema sporazumima koje je bivši predsednik Donald Tramp (Trump) postigao s talibanima prošle godine, povlačenje američke vojske takođe podrazumeva povlačenje civilnih dobavljača koji su opsluživali baze međunarodne koalicije.\nStražar Avganitanske nacionalne armije u bazi Bagram, posle odlaska američkih snaga, 2. jul 2021.\nPokušaji ublažavanja šoka\nDok talibani pojačavaju ofanzivu, Pentagon pokušava da ublaži šok od povlačenja američke vojske. Uz blagoslov Bele kuće, ministar odbrane Lojd Ostin (Lloyd Austin) naredio je niz koraka da uspori tempo povlačenja iz najdužeg američkog rata, piše Njujork tajms (The New York Times).\nBajden je dao rok za završetak povlačenja do 11. septembra, ali sa samo 3.500 vojnika preostalih u Avganistanu, povlačenje ide mnogo brže nego što se očekivalo i nekoliko zvaničnika Pentagona i vojnih komandanta predviđa da bi misija mogla da se završi do sredine jula.\nPortparol Pentagona u petak je prvi put rekao da će povlačenje biti završeno do kraja avgusta, što je, kako piše Njujork tajms, suptilna, ali značajna promena koja treba da pomogne u postizanju najmanje tri cilja.\nPrvo, biće produženi ugovori nekoliko stotina od 18.000 podugovarača Pentagona koji pružaju neophodno održavanje i snabdevanje avganistanske vojske. Avganistanska avijacija se u velikoj meri oslanja na američke i druge strane dobavljače koji odlaze zajedno s američkom vojskom, ostavljajući jaz za koji američki i avganistanski lideri kažu da bi mogao naškoditi avganistanskim snagama dok se bore s talibanima.\nRok do avgusta takođe daje administraciji više vremena da pronađe mesta za preseljenje hiljada Avganistanaca i članova njihovih porodica koji su pomagali Amerikancima tokom dvadesetogodišnjeg rata, a kojima sada preti osveta talibana.\nKomandant američke vojske u Avganistanu general Ostin Miler (Austin Miller) ostaće u toj zemlji još nekoliko nedelja. Zvaničnici Pentagona rekli su da bi istovremen odlazak iz Bagram i generala Milera bio razoran udarac za moral avganistanskih snaga.\nBela kuća se u petak pridružila naporima za uveravanje Avganistanca da će imati podršku, do toga da je Bajden rekao da snage SAD i dalje mogu da izvode vazdušne napade da bi zaštitile avganistansku vladu. Ipak, ukazuje Njujork tajms na navode zvaničnika, s povlačenjem trupa i aviona iz Avganistana, podrška bi morala da dođe iz američkih baza u Kataru i Ujedinjenih Arapskih Emirata.


Niška City produkcija završila snimanje filma o Zoranu Radmiloviću\nPoslednja klapa filma o Zoranu Radmiloviću\nProteklog vikenda pala je i poslednja klapa snimanja dokumentarnog filma „Glumčina“ o pokojnom Zoranu Radmiloviću, niške City produkcije. Poslednje sekvence snimljene su u Beogradu i Novom Sadu, a o čuvenom Radmiloviću sa puno emocija pričali su njegovi prijatelji.\nO glumcu, dramskom pesniku, pustolovu Zoranu Radmiloviću, valja i govoriti i ćutati – napisao je svojevremeno Muharem Pervić. Valja ga se sećati u ljubičastoj tami pozorišnog spektakla i tamnoj noći kada se vraćao svom domu. Kako god „valja ga se sećati“.\nSnimanje filma počelo je u Zaječaru, rodnom gradu Zorana Radmilovića, nakon 35 godina od njegove smrti.\nNa scenariju je radio glumac Milan Caci Mihajlović, koji je za Zoranom radio punih 13 godina u brojnim predstavama, ne samo u „Radovanu III“. Zato je pristao da svoja sećanja prenese ljudima koji rade film, jer, kako je istakao, ako je iko to zaslužio, to je Zoran Radmilović. Njega nema već 35 godina, ali je zahvaljujući izuzetnim ulogama prisutan i dan-danas.\nSa snimanja filma o Zoranu Radmiloviću; Foto: promo\nReditelj Vladimir Ristić kazao je da je snimanje filma bilo opterećeno krajnje nepodsticajnom situacijom zbog epidemije, ali ipak i pod takvim uslovima uspeli su da rad na terenu konačno privedu kraju.\n„Film će po svojoj strukturi biti mozaičnog tipa. Imaće jednu liniju koja će pratiti Cacijeva svedočanstva na nivou biografskih podataka, zanimljivosti, anegdota i nekih dosad neobjavljenih priča. Sadržaće i svedočanstva ljudi koji su godinama sarađivali sa Zoranom u pozorištu i na filmu. Veliki oslonac je arhivski materijal, ogromna građa koja je ostala iza Zorana i koja predstavlja riznicu kulturne baštine Srbije“, kažu iz produkcijske kuće.\nOstvarenje „Glumčina“ će premijerno biti prikazano na „Danima Zorana Radmilovića“, i to povodom dva jubileja: 75. godina od osnivanja pozorišta u Zaječaru i 30. godina od osnivanja festivala. Takođe, biće prikazan i na Filmskim susretima u Nišu, ali i na mnogobrojnim festivalima u zemlji i regionu.\nPROČITAJTE: U foajeu Narodnog pozorišta Timočke krajine u Zaječaru 2019. godine otkrivena je bista Zorana Radmilovića\nKo je Zoran Radmilović\nZoran je rođen u Zaječaru 11.maja 1933. Završio je zaječarsku gimnaziju i bio je član dramske sekcije koju je vodio Milan Srdoč. Na Akademiji za pozorište, film, radio i televiziju diplomirao je 1963. godine.\nKada je 1992.godine doneta odluka da se u Zaječaru organizuje pozorišni festival koji nosi njegovo ime ispravljena je nepravda prema još jednom Zaječarcu prema kome se njegov grad dugo nije odnosio kako treba.\nUlica u kojoj se nalazi Radmilovićeva rodna kuća dobila je njegovo ime, pozorište takođe, a pre 12 godina u blizini pozorišta, kod gradske biblioteke podignut mu je doličan spomenik.\nPrethodni tekstNova istraživanja pokazuju da sunčevi zraci uništavaju koronavirus\nSledeći tekstOd sutra nove mere: Kafići otvaraju bašte, tržni centri i dalje zatvoreni


Vučić i Nikolić čestitali Uskrs! - Vesti - Aktuelno - ALO!\nPREDSEDNIK I BUDUĆI PREMIJER POSLALI ČESTITKE\nVučić i Nikolić čestitali Uskrs!\nAutor: Agencije | 19.04.2014 - 21:57:00h | Komentara: 1\nPredsednik Srbije i budući premijer čestitali najradosniji hrišćanski praznik.\nVučić i Nikolić | Foto: Aleksandar Stanković\nPredsednik Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić čestitao je večeras Uskrs svim građanima Srbije koji slave taj praznik.\n- U ime Srpske napredne stranke, i u svoje ime, čestitam najveći hrišćanski praznik svim građanima Srbije koji slave vaskrsenje Hristovo, sa željom da praznične dane provedu sa najmilijima, u obilju radosti, mira i sreće- navodi se u čestitki Vučića koju prenosi SNS.\n- Neka nas ovaj praznik, koji slavi pobedu života nad smrću, ljubavi nad mržnjom, dobrog i pravednog nad tamom, podseti na važnost razumevanja, tolerancije, praštanja, međusobnog poštovanja i uvažavanja. Hristos Vaskrse- naveo je Vučić.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić poručio je u vaskršnjoj čestitki građanima da snaga Srbije treba da bude u razumevanju, ljubavi i solidarnosti.\nNikolić je u čestitki poručio da su pobeda Isusta Hrista nad smrću i nauk vaskrsenja sina Božijeg, nada za sve vernike da su pravda i dobrota uvek jače od nepravde i zla.\n- U prazničnim danima u kojima slavimo vaskrsenje Isusovo, neka naše molitve budu posvećene zdravlju i napretku naših porodica, prijatelja, našem rasejanju, slabim i ugroženim sunarodnicima, napretku zajedničke nam domovine Srbije, dobrobiti svakog čoveka, bez obzira na versku pripadnost", poručio je predsednik Srbije.\ngoran Vreme: 20.04.2014 09:59h\nDa li je istina da predsednik Nikolic vec tri godine izbegava da ode na sud po tuzbi Šešelja još iz 2010 godine.


“Dakle, postoji mogućnost i za odgađanje dženaze i obilježavanje godišnjice genocida, ali ćemo o tome još razgovarati. Nije dovoljno da ih visoki predstavnik u BiH i Ambasada SAD-a u Sarajevu samo opominju ako se ovo ne zaustavi. A prije svega odgovornost je na Valentinu Inzku. Ukoliko se to ne uradi, jasno će biti da se sve ovo dešava jer smo mi muslimani. Ja ove godine trebam ukopati kosti najmlađega sina. Zapravo, samo dvije njegove kosti koje su pronađene. Nema smisla da ga ukopavam i da pravimo dženazu ako će iznad Memorijalnog centra biti ta inat crkva. Jer mi ne možemo kontrolirati 100 hiljada ljudi koji će prisustvovati dženazi i obilježavanju godišnjice genocida, ne možemo kontrolirati Bošnjake koji su uvrijeđeni i ogorčeni ovakvim provokacijama”, kazala je Munira Subašić za AA.\nSubašić je naglasila kako majke Srebrenice nisu protiv pravoslavnih crkava, ali da je su protiv inat crkve kojoj su “bijeli nišani srebreničkih žrtava bliži nego ijedan pravoslavac koji bi se tu molio”.\n“To što se radi nije nimalo slučajno… Gledajte, mi nismo protiv crkava. U vrijeme kada se dešavao genocid u Srebrenici i kada su naša djeca umirala od gladi, mi u Srebrenici smo sačuvali dvije crkve i ponosni smo na to. To su i naše crkve! Osim toga, toliko je zla učinjeno da bi svaka avlija u Srebrenici trebala imati crkvu da se mole i da im Bog oprosti za hiljade ubijene djece, silovanih djevojčica, porušenih džamija… Te crkve im trebaju ako imaju i trun vjere u sebi. Ali, ta crkva na Budaku je čista provokacija, politička crkva kojom se Bošnjacima u Srebrenici šalju jasne i prijeteće poruke”, rekla je Subašić za AA.\n“Ali, ovo što se radi nedopustivo je. Sistemski se radi na tome kako bi Bošnjaci nestali s ovih prostora. Mi smo osuđeni da se svaki dan moramo boriti, gledati zločince, boriti se za neku pravdu. Očito je cilj da se unište i oni koji su preživjeli genocid. Ali, kako da nas iznenađuje ovo što se danas dešava u Srebrenici kada su nas četiri godine ubijali pred očima cijelog svijeta? To je ogledalo današnjeg svijeta. Više se sude saobraćajne nesreće nego genocid nad hiljadama Bošnjaka u Srebrenici. Na razne načine nagrađuju zločince koji su počinili genocid, a i ta crkva je sada samo simbol tih nagrađivanja”, rekla je Mehmedović za agenciju Anadolija.\nDodala je kako ne zna čemu vode ovakve provokacije, te podvukla kako o tome treba brinuti međunarodna zajednica koja “dozvoljava da se vrši genocid nad živima”.”Tvrde da su svi narodi konstitutivni na cijeloj teritoriji BiH. Ovo što se dešava u Srebrenici pokazuje da smo mi ovdje narod drugog ili trećeg reda”, zaključila je Mehmedović.\nTakođer, Ambasada Sjedinjenih Američkih Država u Sarajevu (SAD) je izrazila žaljenje zbog informacija da su jutros ponovo započetaizgradnja crkve u Budaku u Općini Srebrenica.\n“Svrha izgradnje crkve u čijoj blizini nema značajnije naseljenog mjesta, a koja je tako blizu bivše masovne grobnice i Memorijalnog centra srebreničkog genocida, je provokacija, i ne služi legitimnim potrebama vjernika. Općina Srebrenica je nudila lokacije za izgradnju crkve koje su mnogo bliže pravoslavnoj zajednici u Dugom polju. Ponovo izražavamo podršku vjerskim slobodama i slobodnom prakticiranju za sljedbenike svih religija u BiH. Ovo pravo mora biti izbalansirano s legitimnim pravima drugih, a u ovom slučaju, s pravima onih čije su porodice sahranjene u Potočarima kako bi u miru posjećivali Memorijalni centar i dostojanstveno sahranjivali svoje najmilije”, saopćeno je iz Ambasade SAD-a u Sarajevu.


Specijalna emisija povodom 75. godi擰njice pobede u ratu protiv japanske agresije - Kineski Radio Internacional\nSpecijalna emisija povodom 75. godi擰njice pobede u ratu protiv japanske agresije\nSpecijalna emisija „Heroji u plakatima“, koju je napravio Centar za zabavni program pri Kineskoj medijskoj grupi, prikazana je na Centralnoj televiziji 30. avgusta, povodom 75. godišnjice pobede u ratu protiv japanske agresije i pobede saveznika protiv nacizma i fašizma.\nEmisija „Heroji u plakatima“ obuhvata 20 priča i 10 plakata. Emisija napravljena na osnovu filmova o ratu protiv japanske agresije, pokazuje da je kineski narod, pod rukovodstvom Komunističke partije Kine, krvi i životom stvorio veliku istoriju rata, kao i da je zaštitio nacionalnu nezavisnost, slobodu i suverenitet.\nEmisija bogata umetničkim formama govori o legendarnim herojima rata protiv japanske agresije, kako bi se gledaoci kroz scensku dramu, melodramu, simfoniju, horsko pevanje, balet i tradicionalnu lokalnu operu upoznali sa duhovnim svetom heroja.


6 razloga zašto se vaša predratna rutina oseća zastarela - i kako to osvežiti | SR.Lamareschale.org\n6 razloga zašto se vaša predratna rutina oseća zastarela - i kako to osvežiti\nObnoviti svoju pre-game, tako da možete osvojiti veliki.\n2. Vi čekam da vidim šta on radi Dalje\nVaš poen ne dolazi sa ručnim nekog vlasnika, a to nije fer pretpostaviti da vaš partner treba samo znati šta je dobro, kaže sertifikat seksualni terapeut kat van Kirk dr\nUmesto da čekaju strpljivo dok ne čini toe-Karling potez, baci momku kost dajući mu osećaj za pravac, ili sa nekoliko šapnuo reči ili pomeranjem ruke, usta, ili kako god gde je to potrebno.\n"Većina partnera cenim ovo," kaže Van Kirka.\n"Tada daju povratne informacije sa bilo jecaj, stisnuti, ili uzdah," kaže ona.\n3. Da koristite istu Moves iznova i iznova i iznova.\n"Kada znate šta dolazi tokom predigre, možete postati dosadno ili odvojen", kaže Van Kirka.\nA to može da vas sačuvati od, hm, dolazi.\nMože čak da se juri kroz predigru samo da završimo s tim.\nRešenje: Da li se nešto-nešto-drugačiji.\n"Istraživanja pokazuju da je spontanost i raznovrsnost pomoć držati partnera zajedno na duge staze", kaže ona.\nTo može pomoći da se u svoje predigra seshes sa ciljem, kaže Ava Kadel, dr, autor NeuroLoveologi.\nŠta želiš izaći iz nje, osim što je očigledno?\nNa primer, da li želite da romantike, dublje intimnosti, zabave i razigranosti, erotike, ili sirovog seksa?\nZatim izaberite predigra poteze koji odgovaraju svoje ciljeve, kao što su prljave priče, ljubljenje, seksualnog sadržaja, masiranje, striptiz, poveza za oči, i G-spot ili istraživanja prostate (kao u njegovu zadnjicu).\nTo je odličan način da se Morph predvidljivost ili žure do orgazma u dobre navike da te ostavim i ispunjeni i zadovoljni, kaže Kadel.\nTakođe možete pokušati ove Oralni seks pozicije ili pokazati partneru te masturbacija poteze Mind-bloving on može koristiti na tebe.\n4. Vi Mandat predigre svaki put, po svaku cenu\nNaravno, mi smo učili da je seks dešava u fazama ali kad je u skladu sa pravilima ikada bio seksi?\nMisleći da je predigra uvek desi pre nego seks može pretvoriti u poslom.\nUmesto toga, dodati malo niz u meni, i omogući svakom od vaših seksualnih susreta biti drugačiji po potrebi, kaže Van Kirka.\nNa primer, ako ste prikrivenog na brzaka, mogu postojati manje vremena za predigru.\n"To pomaže da ostanu otvoreni za koji u cilju stvaranja mogućnosti za vas i vašeg partnera", kaže ona.\nSamo treba malo lubrikant, jer si ti prirodni sokovi neće biti teče kao što su post-predigra, kaže Van Kirka.\n5. Iou Do not Make predigru Main Event\n"Lično, ja mnogo više volim izraz" seks igra. "\nPredigra znači da penetracija mora biti kraj svega biti ", kaže Van Kirka.\n"Ako možete prihvatiti da je seks igra može dogoditi bilo kada, bilo gde, a može uključivati eventualno prodiranje ili ne, stvari odjednom dobiti mnogo uzbudljivije," kaže ona.\nDajte vaš partner brzo BJ kao što se sprema za posao, ili gurati ga uza zid i strastveno poljubi ga kao idete kroz vrata, ili poslati mu iznenađenje Sekt tokom pauze, sugeriše Keli Kitlei, licencirani klinički socijalni radnik koji radi sa parovima u Čikagu.\nTo vam daje i nešto da maštaju o tome i radujem kada dođete kući, kaže ona.\n6. Vi Retko Get It On Sam\n"Masturbacija redovno može pomoći da se osećate još spreman i izazvao za seksualne igre na bio-hemijske i nivo ponašanja", kaže Van Kirka.\n"Seks rađa ljubav, da li je Masturbatori ili partnerstvo. Previše žena se oslanjaju na partnerskom pola da bude njihov jedini izlaz."\nOsim toga, ako žena ne očekuje da doživi orgazam (na primer, ako je anorgazmija), ona može izgubiti interes za predigru i eventualno seks u nekom trenutku, kaže Laino.\nIzrada sigurni da dobro znate svoje telo, otvoreno govori o svemu što može dobiti na putu vašeg seksualnog zadovoljstva, a vežbanje na sebi pre nego što pređemo na svojim partnerom, može dovesti do seksi vreme da zaista oseća seksi.\n"Napravi malo vremena za sebe", kaže Van Kirka.\n"To bi trebalo da bude deo vašeg redovnog zdravstvenog režima: Vork out, spavanje, dobro jedu, i masturbira."\n7 Igračke sa seksologom-odobrene seksualne igračke ispod 20 dolara\nKako napraviti vašeg partnera da bude više avanturistički u krevetu\nPonovo ne ponavljam orgazam\n6 Nošenje kostima za Noć veštica što je dvostruko kao seks igračke\nŠta da radite ako mrzite način njegovog semena ukusa


Zbog razlike u platama u EU žene od 4. novembra rade besplatno – Biznis.ba\nNaslovnaSvijetZbog razlike u platama u EU žene od 4. novembra rade besplatno\nobjavljeno 04. nov 2019. u 09:26\nŠirom Evropske unije žene zarađuju prosječno 16 posto manje od muškaraca, prema posljednjim podacima.\n“Prije 60 godina načelo ravnopravnosti plaća upisano je u evropske ugovore i još uvijek žene širom Evrope ne vide usklađenost stvarnosti svakodnevnih života sa zakonima”, napisali su u priopćenju povjerenici Evropske komisije Vera Jourova, Marianne Thyssen i Frans Timmermans.\n“Iako smo napravili neke korake u pravom smjeru u proteklih pet godina više se mora učiniti i brže. Naši građani od nas očekuju da se više potrudimo”, dodali su.\nTo zajedno s novim pravilima EU koja olakšavaju muškarcima i ženama da ravnopravno dijele odgovornosti za odgoj djece trebalo bi “odgovoriti na korijene uzorka jaza u plaćama po spolu”, navelo je troje povjerenika, prenosi Hina.


Srbiju volimo - Raška pravoslavna arhitektura\nSrpsku arhitekturu XIII veka predstavljaju veliki manastiri koji su građeni prema koncepcijama vizantijskih manastira. Najnovija arheološka istraživanja otkrivaju građevine tih celina, projektovane tako da omoguće život monaških zajednica. Među manastirskim građevinama koje mogu da se rekonstruišu u idealnom smislu, dela različite namene vredna su pažnje. Međutim, glavne manastirske crkve – katolikoni – najbolje očuvane, najveće su i najreprezentativnije građevine po kojima se prati glavni tok arhitekture.\nProgram prostora i arhitektonska zamisao celine ostali su dve bitne odrednice srpske arhitekture u XIII veku. U Žiči (1207-1219) ktitora kralja Stefana i njegovog brata Save, prvog srpskog arhiepiskopa, program prostora je zaokružen u bitnim elementima. Jednobrodna građevina sa kupolom na sredini, delovi prostora za horove uz naos i odvojene priprate sa bočnim paraklisima, pripadali bi za naredne spomenike neizostavnoj celini. Dodaci tom programu bivali su plod naročitih namena.\nU Žiči spoljna spratna priprata sa kulom podignuta je po želji prvog arhiepiskopa kao sedište novoosnovane srpske arhiepiskopije. Građenje tog dela crkve bilo je povereno skupini majstora iz zapadnih krajeva, sa romanskog područja, koji su, po svoj prilici, izgradili posle toga veliku spoljnu pripratu u Studenici, kulu zvonik iznad ulaza u manastir, zatim Pridvoricu i Bogorodicu Hvostansku, obe u opisanim raškim koncepcijama. Toj skupini majstora, ili nekoj drugoj sličnog obrazovanja, valja pripisati i crkvu u Mileševi, posvećenu Vaznesenju. Kod svih pomenutih građevina osnova je raški program prostora, a oblici – ravne malterisane fasade uz krupnije ili sitnije pojedinosti – govore o romanici kao stilu. Velike spoljne priprate kao novina u prostoru, podrazumevale su potrebe razvijenih obreda. Proširena namena u Studenici bila je razlog za izgradnju velike spoljne priprate kralja Radoslava, a u Mileševi, u drugačijoj zamisli, verovatno po Savinoj želji. U toj priprati je on i sahranjen. Jedno od sedišta episkopije, Bogorodica hvostanska u Metohiji, takođe je dobila spoljnu pripratu i dve snažne kule.\nAutor:Šuput Marica- Arhitektura vizantijskog sveta\nLegende i predanja Vranja bude radoznalost među slušaocima, a zahvaljujući atraktivnosti samih priča u slušaocu se javlja želja za saznanjem i informisanošću. Legende i predanja su vezana za objekte koji čine kulturnu baštinu grada. Najpre postoji legenda za naziv grada Vranje, koja glasi da se ono u starini zvalo Golubinje i to do propasti ...\nProslavljeni violinista Jovan ...\n05/04/2014\t0 comment


Hokejaši Spartaka već uveliko igraju na ledu, u iščekivanju ledene ploče na Gradskom klizalištu | (Vesti - 19. 09. 2017) Subotica.com\n19.09.2017. u 00:00h\nPo rečima Uroša Brestovca, trenera Spartaka, aktivnosti za subotičke hokejaše su počele od 1. septembra, naročito za mlađe selekcije, sa sprovođenjem trenažnih procesa na ledenim površinama u susednoj Mađarskoj, kao i sa nastupima u kvalifikacijama za Prvenstvo Mađarske.\n- Iako se postavljanje leda na Gradskom klizalištu u Subotici očekuje tek u drugoj polovini novembra, ekipa Spartak je zbog daljeg napretka i usavršavanja, većeg broja kvalitetnijih utakmica, konstantnih aktivnosti, kao i praćenja ostalih timova u regionu, morala da krene sa "nomadskim" hokejom, barem po pitanju treniranja na ledu i odigravanja utakmica / turnira u prvom delu sezone 2017/2018. - ističe trener "ledenih golubova"\nHokej klub "Spartak" postigao je dogovor o saradnji sa mađarskim Kiškorošom o zajedničkom nastupu u selekcijama U12 i U14, u oba prvenstva (Srbije i Mađarske), dok su sve ostale selekcije ostale u samostalnom nastupu, sa tim da selekcije U8 i U10 takođe nastupaju i u Prvenstvu Mađarske i u Prvenstvu Srbije. Ekipa seniora će se takmičiti u sklopu BIHL (Balkan Ice Hockey League), takmičenje organizovano po turnirskom sistemu, zajedno sa nekoliko ekipa iz regiona.\nNajmlađe selekcije U8 i U10 su odradile prethodna dva vikenda svoje treninge od po dva i po sata u ledenoj hali u Kiškorošu, kao priprema za nastup koji ih očekuje sledećeg vikenda (23. i 24. septembar) na velikom turniru otvaranja sezone u Budimpešti, na kojem učestvuje oko 50 ekipa iz cele Mađarske. U ove dve kategorije HK Spartak ima registrovano oko 30 dečaka i devojčica, koje su još u školi hokeja, ali koji svakodnevno vredno rade i treniraju i spremno iščekuju svoje nastupe na turnirima.\n- Selekcija U12 je u nedelju 17.09. odigrala svoju prvu utakmicu u sezoni u Prvenstvu Mađarske, gde su gostovali u Budimpešti ekipi MAC B, klubu koji važi za jedan od najjačih u Mađarskoj, sa izuzetnom razvojnom školom hokeja i sa fenomenalnim infrastrukturnim uslovima jer imaju led 10 meseci godišnje. Nažalost, trema, neiskustvo i nedovoljna uigranost su uzeli danak i zabeležen je prvi poraz u sezoni (10:5). - kaže Brestovac\nZa zajedničku ekipu od subotičkih igrača su nastupali: Vučinić Vasilije, Antonijević Aleksandar, Pećerić Slaven, Nađ Mateja, Bukvić Nikita, Kuntić David, Nimčević Nemanja, Kukaras Luka, Prčić David. Trener: Jaramazović Zoran.\nSelekcija U14 je u sklopu kvalifikacija za B1 Prvenstvo do sada odigrala već 4 utakmice u Mađarskoj i osvarila tri pobede (Debrecen 8:2, Kapošvar 7:3 i KSI SE 6:4) i samo jedan poraz (Sportorszag SC 5:11), i ostala im je samo još jedna utakmica u sklopu kvalifikacija protiv beogradskog Partizana, koji se takođe prijavio za takmičenje u Prvenstvu Mađarske.\n- Konačni "povratak" nekoliko subotičkih igrača u redove Spartaka, u generaciji 2005/2006 koji su 2-3 sezone zbog boljih uslova i više leda proveli igrajući za segedinski Tisza Volan, dalo je i te kako opipljivih rezultata - ova generacija, koja je nosilac igre u ovoj zajedničkoj ekipi, ima odličnu šansu da zaigra sezonu 2017/2018 rame uz rame sa nekim od najboljih i najkvalitetnijih ekipa iz Mađarske i Rumunije, čime će steći ogromno iskustvo i veliki broj utakmica (36 samo u regularnom delu Prvenstva), što je u njihovom trenutnom uzrastu i periodu sportskog razvoja i te kako važan segment. - rekao je Brestovac\nZa zajedničku ekipu U14 od subotičkih igrača su nastupili: Sabo Rac Albert, Kiš Matej, Kostić Luka, Pećerić Petar, Vučić Aleksa, Sabo Rac Maksim, Feher Čongor, Feher Balint, Šandor David, Antonijević Aleksandar, Bukvić Nikita, Pećerić Slaven i Kuntić David. Trener: Jaramazović Zoran.\nhokej klub spartak hokej na ledu hokejaši spartaka uroš brestovac\npre 38 minuta i 6 sekundi