Program: Prelomi proksimalnog okrajka butne kosti - Dijagnostika i tretman\nBROJ AKREDITACIJE A-1-1354/19\nAutor (klikni na ime): Prof.dr Goran Tulić\nAkreditovan za: Lekare (specijalnost: anesteziolozi sa reanimatologijom, opšta medicina, medicina rada, ortopedska hirurgija sa traumatologijom, radiologija, opšta hirurgija, sportska medicina, sudska medicina, patologija, fizijatrija)\nBroj akreditacije: A-1-1354/19\nKratak sadržaj: Ovaj program kontinuirane medicinske edukacije namenjen je lekarima (specijalistima opšte medicine, medicine rada, urgentne medicine, ortopedske hirurgije sa traumatologijom, anesteziologije sa reanimatologijom, radiologije, fizikalne medicine i rehabilitacije) koji se svakodnevno sreću sa pacijentima u riziku za prelom proksimalnog okrajka butne kosti, koji se bave zbrinjavanjem preloma ili sanacijom njegovih posledica.\nPrelom proksimalnog okrajka butne kosti je problem od ogromnog javnozdrav-stvenog, ali i kliničkog značaja. Prema podacima iz 2005.godine, SAD godišnje zbrinjavaju preko 350.000 preloma ove vrste godišnje, na šta se potroši 15 milijardi dolara. Posledice u smislu prevremenog umiranja, funkcionalnih ograničenja i oštećenja kvaliteta života ljudi sa prelomom proksimalnog okrajka butne kosti su nemerljive. U Urgentnom centru Kliničkog Centra Srbije godišnje se zbrine oko 700 ljudi sa ovom povredom. Učestalost ove vrste preloma iz godine u godinu raste.\nPrelom proksimalnog okrajka butne kosti najčešći je kod bele rase i češći su kod žena (4:1). Učestalost eksponencijalno raste posle 50.godine života.\nMehanizmi nastanka preloma dele se prema veličini sile, na prelome izazvane silom visokog intenziteta (saobraćani udesi, padovi sa visine, zatrpavanja, mlađi pacijenti, manji deo ukupnog broja bolesnika sa ovom vrstom preloma, uglavnom muškog pola), silom niskog intenziteta (stariji pacijenti čine 95% populacije povređenih, uglavnom žene sa znacima osteoporoze), kao i stres prelome.\nKlasifikacioni sistemi zasnivaju se na anatomskoj lokalizaciji, morfologiji i stepenu dislokacije preloma.\nNajpozantije klasifikacije preloma vrata butne kosti su: Pauwels, Garden, AO (AO grupa) i OTA (Orthopaedic Trauma Association). Lečenje se zasniva na mehaničkim principima, a rezultat je biološki (intrakaspularni) ili mehanički uslovljen (ekstrakapsularni prelomi). Parametri za donošenje odluke o lečenju su biološka starost, funkcionalni nivo, komorbiditet, neurološki poremećaji, kooperativnost i očekivanja pacijenta. Osnovni cilj lečenja preloma vrata butne kosti je povratak funkcionalnih sposobnosti pacijenta na nivo pre povrede. Ishod lečenja određuje dislokacija i stabilnost preloma.\nNajpozantije klasifikacije ekstrakapsularnih preloma su Boyd i Griffin, Tronzo, Evans, Seinhaiser, Fielding, AO. Cilj operativnog lečenja pacijenata sa ekstrakapsularnim prelomima je stabilna osteofiksacija reponiranog preloma u stabilnoj poziciji. Faktori uspešnosti lečenja mogu biti nezavisni (kvalitet kosti, tip preloma), ili zavisni od hirurga (anatomska repozicija, izbor implantata i stabilna fiksacija). U programu se takođe razmatraju pravila ia izbor adekvatnog implantata u odnosu na karakteristike preloma i karakteristike pacijenta, kao i komplikacije operativnog lečenja i mogućnosti da se one izbegnu.\nKorisnici ovog testa će steći znanja o incidenciji i prevalenciji problema, ugroženosti različitih kategorija stanovništva, mehanizmima nastanka preloma, kriterijumima za klasifikaciju preloma, karakteristikama intrakapsularnih i ekstrakapsularnih preloma, parametrima za izbor adekvatnog modela lečenja, karakteristikama lečenja kod različitih kategorija u odnosu na vrstu preloma i karakteristike pacijenta, komplikacijama operativnog lečenja i faktorima uspešnog operativnog lečenja.\nObavezna literatura: 1. Prof.dr Goran Tulić, "PRELOMI PROKSIMALNOG OKRAJKA BUTNE KOSTI", prezentacija predavanja.\nDopunska literatura: 1. Turmezei TD, Lomas DJ, Hopper MA, Poole KES. Severity mapping of the proximal femur: a new method for assessing hip osteoarthritis with computed tomography. Osteoarthritis and Cartilage, 2014. 22(10): 1488-98; 2. Chesser T, Chauhan G, Kelly M. Management of hip fractures in the elderly. Surgery (Oxford), 2016; 34(9): 440-3; 3. Goudie EB, Duckworth AD, White TO. Hip fractures in young adults. Orthopaedics and Trauma, 2017; 31( 2): 76-85; 4. Diament M, White C. Hip dislocations and femoral head fractures. Orthopaedics and Trauma, 2018; 32(2): 110-5; 5. Winter A, Bradman H, Fraser C, Holt G. The management of intracapsular hip fractures. Orthopaedics and Trauma, 2016. 30(2): 93-102.\nA-1-1354/19 / BROJ VAŠE LICENCE\nPoziv na broj: A-1-1354/19 / BROJ VAŠE LICENCE\nRemittance information: A-1-1354/19\n344.1Kb PDF dokument\n1. Prof.dr Goran Tulić, "PRELOMI PROKSIMALNOG OKRAJKA BUTNE KOSTI", prezentacija predavanja URL adresa\nTEST: Prelomi proksimalnog okrajka butne kosti - Dijagnostika i tretman\nPostigli ste traženi rezultat za TEST: Prelomi proksimalnog okrajka butne kosti - Dijagnostika i tretman


Mali stan inspirisan tradicionalnom španskom coralla kućom - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nU Španiji, tradicionalne "corrala" kuće su veoma fiksirane u svom rasporedu: uglavnom su izgrađene kao stanovi povezani pristupnim hodnicima koji se otvaraju ka unutrašnjem dvorištu.\nKada je mladi doktor iz Madrida, Hajme, zatražio od arhitektonskog studija Husos Arquitectos da njegov stan od 46 m² renoviraju u stilu corrala kuće, želeo je što je moguće veću fleksibilnost ... za njega i njegovog psa.\nArhitekte Kamilo Garsija i Diego Barahas iskoristili su priliku da ovaj stan učine što je moguće više prilagođenim na način na koji je malo stambenih projekata. Na primer: kako Hajme ima dežurstva u bolnici, njegov cirkadijalni ritam je u neredu - oporavlja se od noćnih smena dremajući tokom dana.\nDakle, umesto da se usredsrede na spavaću sobu kao ključnu oblast za odmor, duo je stvorio namenski prostor u dnevnoj sobi koji bi bio alternativa klijentovom krevetu.\nTada kapsula za spavanje postaje prostor za prijem gostiju tokom noći, mesto za gledanje filmova jer se klizna vrata pretvaraju u ekran - ili salon za pisanje medicinskih izveštaja, jer prozor pruža prirodno svetlo i pogled na drvored u ulici ispod.\nOvaj mali stan, nalik corrala kući iz 1960-ih ima orijentaciju istok-zapad, a zbog originalnog rasporeda, veći deo unakrsne ventilacije je bio blokiran.\nTo je značilo da bi tokom intenzivnih toplih madridskih leta i Hajme i njegov pas Albondiga trpeli posledice: buldozi su poznati kao osetljivi na toplinu. Garcia i Barahas su preraspodelili prostore i kreirali otvoren plan prostora i ka istoku i ka zapadu, što omogućava bolju cirkulaciju vazduha.\nPas sada ima ma set pamučnih ostrva, usidrenih na podu .Vlasnik takođe ima veliki garderober i ostavu,ali, najvažnije, na balkonu ima povrtnjak.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Moderan i rustičan stan u Sao Paolu


Tužilaštvo TK zatražilo pritvor za devet osoba | Visokoin.com\nTužilaštvo TK zatražilo pritvor za devet osoba\nTužilaštvo Tuzlanskog kantona predložilo je nadležnom sudu određivanje mjere pritvora za devet osoba uhapšenih u akciji kodnog naziva “Golf”, a protiv još dvije osobe se vodi istraga, rekao je Srni portparol Tužilaštva Admir Arnautović.\nOn je precizirao da je pritvor predložen protiv osam osoba sa područja Zvornika i jednog sa područja Visokog.\nArnautović kaže da je Željko Rakić osumnjičen da je organizovao grupu u Zvorniku, te precizirao da je u ovom predmetu riječ o teškim krađama ili pokušajima krađa automobila na području Tuzle i Kalesije, dok je jedan slučaj iznude zabilježen na području Kladnja (8.200 KM za otkup dva ukradena automobila).\nOn je precizirao da protiv dvije osobe iz Tuzle i Kalesije protiv kojih se vodi istraga nema zakonskog osnova za pritvor, jer su učestvovali u krivotvorenjima isprava, a ne u teškim krađama, niti su bili članovi organizovane kriminalne grupe.\nDevet osoba uhapšeno je u Zvorniku, dvije na području Tuzlanskog kantona, a jedna u Visokom u okviru akcije “Golf”, koja je prevedena juče na području Tuzlanskog i Zeničko-dobojskog kantona, kao i u Zvorniku.


19. Jul 2000 16:22 (GMT+01:00)\nOdmetnuti piroman zapalio još jednu vikendicu\nNota žari i pali Pašinim poljem\nLESKOVAC (Beta) - Vikendica Vojislava Perovića iz Leskovca koja je izgorela u utorak uveče u poznatom leskovačkom izletištu Pašina česma deveta je po redu, koju je,kako se veruje, za poslednjih petnaestak dana zapalio izvesni Nota iz sela Milanova. Nota, za koga se tvrdi da se odmetnuo u hajduke, još desetak vikendica je opljačkao.\nNa Pašinoj česmi ima oko pedesetak vikend kuća, a prema izjavi vlasnika, šteta se procenjuje na oko 20.000 nemačkih maraka. Vojislav Perović je rekao da je palikuća iz vikendice odneo lovačku pušku i dvogled, a vlasnici okolnih vikendica tvrde da je Nota, obučen u mantiju i sa šeširom na glavi, vatru posmatrao s "pristojne udaljenosti". Oni tvrde da Nota ima i bombu koju je "pokupio" u jednoj od vikendica.\nPolicija je, kako Beta nezvanično saznaje, udvostručila patrole na Pašinoj česmi i sa psima tragačima pretražuje teren. Takođe nezvanično, saznaje se da su tokom jučerašnjeg dana privođeni neku meštani sela Milanova za koje se sumnja da su Notini "jataci".\nPriznao ubistvo u "Konti klubu"\nUbica advokata ćuti pred sudom\nRanio vršnjaka hicem iz pištolja\nSfor platio 15.000 maraka\nČlan DSS pretučen bejzbol palicom\nSuđenje Krajišniku počinje za godinu dana


Irak izbacuje američke i ostale strane vojnike sa svoje teritorije - Sputnjik Srbija\n17:06 30 Maj 2020\n12:12 06.01.2020 (osveženo 12:26 06.01.2020) Preuzmite kraći link\nIrak je počeo pripremu mehanizma za povlačenje stranih trupa iz zemlje, saopštio je portparol komandanta Oružanih snaga zemlje Abdel Kerim Half.\n„Iračka Vlada pripremila se za početak povlačenja američkih trupa iz Iraka. Aktivnosti međunarodne koalicije u Iraku biće ograničene na konsultacije, oružje i obuku vojnika, a oružane snage će napustiti Irak... Poslednji američki napadi su glupost koja se ne može oćutati“, istakao je Half, prenosi „Al Džazira“.\nOn je istakao da je „iračka Vlada ograničila kopneno i vazdušno kretanje snaga međunarodne koalicije i neće im dozvoliti da se bilo kuda kreću“.\nPrema njegovim rečima, Amerikanci su operacije sprovodili sami, bez obaveštavanja generalne komande oružanih snaga.\nRanije je irački Parlament izglasao da se sve strane vojske, uključujući i američku armiju, povuku sa teritorije Iraka.


Utvrditi odgovornost: Koga građani mogu tužiti zbog zagađenog zraka u BiH? | DEPO Portal\nUtvrditi odgovornost: Koga građani mogu tužiti zbog zagađenog zraka u BiH?\nIndividualna vozila su u prosjeku stara 17 do 18 godina, individualna ložišta su na ugalj, uglavnom lošeg kvaliteta zbog niže cijene, kvaliteta sobnih peći ne odgovara korištenom gorivu, cijena plina je visoka što nije stimulativno za njegovo korištenje, a oblast urbanizma i građenja nedovoljno poštuje stanje kvaliteta zraka kod planiranja\nKonvencija Ujedinjenih naroda za ekonomsku komisiju za Evropu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša, poznata kao Aarhus konvencija, usvojena je 1998. godine, a Bosna i Hercegovina ratificirala ju je 2008. godine preuzimajući time i obaveze iz konvencije.\nTakođer, jedna od obaveza države odnosi se i na pripremu periodičnih izvještaja o implementaciji Aarhuske konvencije, a do sada su pripremljena tri nacionalna izvještaja, ali najveći dio obaveza je na entitetima i Brčko distriktu BiH.\nU svrhu implementacije Arhuske konvencije formirana je mreža Arhus centara 2013. godine, koja predstavlja sponu za razmjenu informacija između nadležnih institucija i javnosti, podstiče transparentnost rada javnih organa, te građanima omogućava da iskažu mišljenja o odlukama koje mogu imati uticaj na životnu sredinu.\n- No, kada je u pitanju problematika zaštite kvaliteta zraka u Bosni i Hercegovini, ovu oblast treba posmatrati i u širem kontekstu jer je u uskoj vezi sa stanjem ekonomije i životnog standarda - kažu u Ministarstvu.\nZbog svega toga u Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa smatraju da adekvatno upravljanje kvalitetom zraka podrazumijeva koordinirane i sistemske aktivnosti svih nivoa vlasti kroz duži vremenski period.\n- Entiteti su u skladu s okolinskim zakonima obavezni uspostaviti ovaj registar, ali to još nije provedeno. U Federaciji je postignut izvjestan uspjeh u tome, dok su u Republici Srpskoj tek pokrenute aktivnosti. Zbog ovoga je proces ratifikacije protokola stopiran - pojašnjavaju iz Ministarstva.\nNa pitanje Fene da li građani imaju pravo tužiti državu odnosno nadležne institucije ukoliko im je zbog ugroženosti životne sredine ugroženo zdravlje ili nanesena šteta, iz državnog ministarstva kažu da je Zakonom o zaštiti okoliša Federacije BiH propisano postupanje za štetu učinjenu u okolišu za pravne subjekte i fizičke osobe.\nTaj zakon propisuje i to da ukoliko šteta nanesena okolišu ne može da se sanira odgovarajućim mjerama, osoba koja ju je prouzrokovala odgovorna je za nadoknadu u visini vrijednosti uništenog dobra. Visina naknade treba biti približna ekonomskoj i ekološkoj vrijednosti uništenog dobra.\nGovoreći o situaciju u regionu kada je u pitanju zaštita okoliša iz Ministarstva kažu da je svuda drugačija situacija ovisno od stadija u procesu pristupanja Evropskoj uniji.\nPostojeći pravni okvir jasno definira aktivnosti i nadležnosti u slučajevima prekoračenja parametara kvaliteta zraka, ali implementaciju mjera, te nadzor nad implementacijom mjera i aktivnosti koje se dešavaju na nivou kantona treba unaprijediti.\nFederalno ministarstvo okoliša i turizma je u proteklom periodu pokrenulo proces izrade novog Zakona o zaštiti zraka s ciljem napretka u procesu transpozicije EU okvira na polju zaštite kvaliteta zraka i klimatskih promjena, uz pojačane mjere inspekcijskog nadzora i povećanje kaznenih odredbi.\nIz državnog Ministarstva posebno naglašavaju da zaštita okoliša predstavlja veliki izazov za društvo, ali i potencijal za razvoj i ekonomski prosperitet, sve to zahtjeva da ovo pitanje bude u prioritetima svih vlada, na nivou države, entiteta i kantona, kao i u aktivnostima lokalne samuprave.\n- Veća odgovornost prema okolišu mora biti zastupljena i u politikama firmi i industrija koje posluju na bh. tržištu - upozoravaju iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa.\nKako dodaju, nadležnosti za pitanje zaštite okoliša u BiH podijeljene su na nekoliko administrativnih nivoa, bez dovoljne koordinacije, poprilične rascjepkanosti zakonskih rješenja po entitetima, nepostojanje akata na nivou države i agencije za okoliš, tu su i mnogi socio-ekonomski i institucionalni problemi, a sve to otežava napredak i implementaciju aktivnije borbe BiH na zaštiti okoliša.\nMeđutim, kako su zaključili za Fenu u Ministarstvu, svjesnost zaštite okoliša treba podići na veći nivo kod građanina i donosioca odluka, te se toj oblasti trebao dati veći značaj u programskim opredjeljenjima.\n#smog #zagađenje #zrak #tužba


07.08.2018. / 11:17\nBANJALUKA – Predsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je danas u Banjaluci da postoji garancija da će biti uvećane plate radnika u realnom sektoru Srpske, jer je prošlog mjeseca u Narodnoj skupštini usvojen set zakona kojima se to obezbjeđuje.\n“Te će stvari biti vrlo jasne i vidljive, a svi naši radnici, ukoliko uoče bilo kakav nedostatak ili budu izuzeti iz ovog, imaju sagovornika u Vladi i institucijama poput Inspektorata da se preduzmu konkretne aktivnosti na tom planu”, navela je premijer Srpske.\n“Ovo je nešto što njima omogućava da obezbijede povećanje plata, a da oni nisu na šteti. Dakle, sredstva koja bi uplaćivali u budžet ići će za plate radnika i Vlada će biti apsolutno netolerantna prema bilo kome ko izigra jedan ovakav dogovor. Uostalom, to nije samo stvar izigravanja, već on mora da snosi sankcije”, poručila je Cvijanovićeva.\nTom prilikom usvojeni su zakoni o izmjenama i dopunama zakona o radu i o porezu na dohodak, zakoni o platama zaposlenih u organima uprave Republike Srpske, u Ministarstvu unutrašnjih poslova Srpske, u oblasti prosvjete i kulture, u javnim službama Srpske, u institucijama pravosuđa, u javnim ustanovama u oblasti zdravstva Srpske, te Zakon o platama i naknadama sudija i javnih tužilaca u Srpskoj. Srna\nTagovi: garancijeizbornsrsplatepovecanjeradnicivaznozakonzeljka cvijanovic


Dan Evrope proslavljen u okviru projekta EUteka - EU Delegacija u Srbiji\nPovodom obeležavanja #DanEvrope u Biblioteci je održan kviz EVROPA I MI za učenike srednjih škola sa teritorije Opštine.#EUzaTebe #EUteka @EUICBG #BibliotekaKraljevo pic.twitter.com/BVRwcbO0yX\nU istom gradu, aktivnosti je imala i biblioteka „Radoje Domanović“. Tamo su u prepodnevnom delu, srednjoškolci saslušali predavanje o istoriji, a potom odgovarali na pitanj u nagradnom kvizu. Nastojaćemo da obezbedimo sve uslove da Evropa dođe kod nas, poručio je jedan od učesnika. U večernjim satima, predavanje je održao istoričar Dejan Ristić, sa akcentom na očuvanju kulturnog nasleđa.\nSrednjoškolci iz prvog razdred gimnazije u Narodnoj biblioteci „Dr Dušan Radić“ u Vrnjačkoj Banji pogledali prezentaciju i upoznali se sa osnovnim evropskim vrednostima i sa istorijskim okolnostima koje su dovele do osnivanja Evropske unije.


Tepić: Imam sedam svedoka za podvodjenja na Palminim žurkama, otkriću identitet kada dobiju ...\nTepić: Imam sedam svedoka za podvodjenja na Palminim žurkama, otkriću identitet kada dobiju …\nBeta 26. aprila 2021. 16:20\nPotpredsednica Stranke slobode i pravde (SSP) Marinika Tepić izjavila je danas da je prilikom davanja iskaza u Policijskoj upravi u Jagodini, „imenom i prezimenom iznela lica“ koja su „duži niz godina“ učestvovala u podvodjenju žena, devojaka i devojčica na „žurkama“ Dragana Markovića Palme, ali da će imena sedam svedoka dati kada im se obezbedi zaštita.\nTepić je na konferenciji za novinare u Jagodini rekla da je „u policiji dala iskaz protiv nekoliko krivičnih dela koji se navode u njenom pozivu za davanje iskaza, izmedju ostalog trgovine uticajem, pedofiliju i prostituciju“, u vezi sa optužbama protiv predsednika Jedinstvene Srbije i Skupštine grada Jagodine Dragana Markovića.\nOna je navela da je u iskazu navela da su medju redovnim korisnicima takve zloupotrebe bili i najviši funkcioneri iz Jagodine, „gradonačelnik Ratko Stevanović i poslanik, predsednik Odbora za pravosudje i član Visokog saveta sudstva Petar Petrović“.\nTepić je rekla da nije želela da otkrije identitet svedoka, od kojih su neki svedočili tim delima, a neki su žrtve, ali da je „jagodinskoj policiji opisala sva saznanja do kojih je neposredno došla“ i da ima „najmanje sedam lica koja žele da budu medju ljudima koji će učestvovati u dokazivanju ove sramote za celu Srbiju, a ne samo za Jagodinu“.\n„Nisam smela da otkrijem identitet tih ljudi. Stavila sam se na raspolaganje tužilaštvu ali bez obezbedjenja zaštite i žrtava i svedoka ne mogu da dovodim u rizik bilo koga. Da sam iznela njihova imena u jagodinskoj policiji, sigurno bi do večeras njihova imena bila na stolu i telefonu Dragana Markovića Palme“, kazala je Tepić.\nOna je rekla da „prvoosumnjičeni (Dragan Marković Palma) nije trepnuo (zbog optužbi) i da danima, od Narodne skupštine do televizija sa nacionalnom frekvencijom, non stop traga za svedocima“ u pokušaju „da utiče na sam postupak i da zastraši svakog ko bi se usudio da svedoči“.\n„Zakon o krivičnom postupku predvidja da tužioci imaju pravo da obezbede status posebno osetljivog svedoka, što podrazumeva ne ovakvo dolaženje u policiju da svi znaju, nego i onlajn davanje iskaza, bilo kojim video putem, ali i da tužilaštvo ode kući kod tih svedoka ili žrtava da bi se oni osećali bolje“, kazala je Tepić.\nTepić je navela da će se „istog momenta kada Tužilaštvo obezbedi posebne uslove i za svedoke i za žrtve, odazvati sa identitetom najmanje sedam lica koji žele da svedoče protiv Dragana Markovića Palme i dugogodišnjeg horora“.\n„Pre nekoliko dana odavde su protiv mene podnete 393 krivične prijave, nakon najave Dragana Markovića Palme, za to vreme za najmanje deset godina od neposrednih svedoka koliko sve ovo traje, nikada nijedna prijava nije podneta. A ova policija je bila u obavezi da zna za okupljanja najmanje 20 ljudi naročito kada su na njima prisutni javni funkcioneri“, rekla je Tepić.\nOna je rekla da su „sama država i pravosudje priznali da u Jagodini ne može biti nezavisne istrage ni postupanja“ time što je predmet delegiran u dugo tužilaštvo.\nPrema njenim rečima, na osnovu iskaza svedoka i žrtava, koji su joj poznati, „šema je uvek ista“, kako su se podvodile žene, devojke i devojčice.\n„Iskazi svih svedoka se podudaraju bez obzira da li su putovanja u inostranstvo u pitanju ili lokalni ručkovi. Uvek se nastavlja after parti kada se gosti povuku, kada na scenu stupaju veoma mlade devojke, devojčice, žene, kojima koordinišu Palmine sekretarice“, kazala je Tepić i dodala da su neke od tih „kooridinatorki“ zaposlene u javnim preduzećima.\nIspred zgrade Policijske uprave u Jagodini okupio se veliki broj ljudi koji su došli da joj daju podršku, medju kojima su i lider i funkcioner SSP Dragan Djilas i Borko Stefanović, lider Pokreta za preokret Janko Veselinović, Dragana Rakić iz Demokratske stranke, aktivistkinja Aida Ćorović, kao i aktivistkinje više nevladinih organizacija.


Sud BiH ukinuo je pritvor Faruku Elezoviću i Samiru Etemoviću koji su osumnjičeni za organizovani kriminal u vezi sa trgovinom droga. Izrečene su im mjere zabrane napuštanja mjesta boravka, putovanja uz privremeno oduzimanje putne isprave, sastajanja sa određenim osobama, kao i da se obavezno javljaju nadležnoj policijskog stanici jednom sedmično.\nDanijel Oroz, Faruk Elezović, Samir Etemović, Dragan Gajić, Stipe Pravdić, Asad Krajina, Slavko Davidović, Rajko Slijepčević, Branislav Radujković, Mersudin Hadžić, Zulfo Ramić, Maja Kosić i Anto Omazić osumnjičeni su trgovinu skankom.\nRanije je iz Tužilaštva BiH saopšteno da je organizator trgovine drogom državljanin Albanije Leonardo Duši. Prema prikupljenim podacima, na području BiH bilo je više kriminalnih grupa koje su nabavljale drogu od Dušija i potom je dopremale u BiH.


Faktor | Grobnica u Rizvanovićima 499. koja krije posmrtne ostatke prijedorskih Bošnjaka\nObjavljeno: 30.09.2019. u 19:09\nMuftija bihaćki hafiz Mehmed-ef. Kudić je danas posjetio lokalitet grobnice Rizvanovići – Škola na kojoj se vrše ekshumacije posmrtnih ostataka ubijenih Prijedorčana\n- Pitanje nestalih osoba je humano, ljudsko i civilizacijsko pitanje. Mi želimo da svaka nestala osoba dobije svoj identitet, da bude dostojno pokopano u skladu sa vjerskom tradicijom. Naša dužnost, mislim na vjerske zajednice jeste da pomognemo ovaj proces, da mu pružimo punu podršku. Iskoristio bih priliku da pozovem sve ljude, prije svega vjernike svih konfesija da pomognu u ovom procesu. Apelujem na na sve one koji mogu dati informacije o nestalim osobama da ih podijele sa nadležnim institucijama i tako barem malo donesi mira porodicama žrtava. Mi kao Muftijstvo bihaćko stojimo na raspolaganju institucijama koje se bave traženjem nestalih osoba, stojimo na raspolaganju porodicama žrtava - poručio je muftija Kudić, saopćeno je iz Muftijstva.\nMuftija pozvao vjernike da pomognu u procesu traženja nestalih\nDr. Mujo Begić je istakao da se na prostoru Bosanske krajine još se traga za preko 1.000 nestalih osoba. Najveći broj nestalih je iz Prijedora.\n- Danas smo na lokalitetu grobnice Rizvanovići i ovom prilikom želimo kao i do sada pružiti podršku u radu Institutu za nestale osobe. Nestali, nevine žrtve ubijenih Prijedorčana, prije svega Bošnjaci do sada su pronađeni u 498 grobnica, a ovo je 499. grobnica. Na ovom mjestu, klanjana je šehidska dženaza, a danas otkopavamo grobnicu. Zahvaljujem se uvaženom muftiji na ovoj posjeti koja nam mnogo znači. Značaj vjerskih zajednica u ovom procesu je od velikog značaja, a Islamska zajednica je dugogodišnji suport našim aktivnostima i do sada su nas mnogo puta podsjetili da nismo sami u ovome što radimo i da neko cijeni ove napore koje ulažemo - kazao je on.\nMehmed-ef. KudićMuftijstvo bihaćkoRizvanovićigrobnica


Političke implikacije pada kursa dinara | B92 Blog\nSlabljenje domaće monete u poslednjih pola godine za oko petinu svoje vrednosti prema evru, moglo bi biti znatno usporeno u narednom periodu (u poslednja dva meseca dinar se stabilizovao, a početkom aprila blago i ojačao). Treba naglasiti da pad dinara nije izuzetak i da su sve zemlje kontinenta izvan evrozone, praktično izuzevši samo Švajcarsku (čiji je franak u toku prethodne godine ojačao za desetinu a u prva tri meseca ove godine je blago oslabio prema evru, bile suočene sa slabljenjem svojih moneta). Naravno, izuzetak su zemlje sa fisknim režimima kursa ili valutnim odborima, koje su imale znatno smanjivanje deviznih rezervi zbog intenziviranja intervencija na deviznom tržištu. Valute kao rumunski lej, mađarska forinta, ruska rublja, poljska zlota, britanska funta i većina ostalih, izgubile su u poslednjih pola godine između petine i četvrtine svoje vrednosti prema evru (ukrajinska hrivnja prošla je još gore).\nPostavlja se pitanje kakve su političke implikacije pada nacionalne valute. Šta kažu svetska iskustva? Prema istraživanju čuvenog američkog ekonomiste Frankela iz 2004 devalvacija, ili tačnije rečeno slabljenje vrednosti nacionalne monete od najmanje 25% godišnje, povećava verovatnoću pada vlade u narednih godinu dana za čak 45%. Bar tako govori analiza koja je obuhvatila 103 zemlje u razvoju u proteklih preko tri decenije, za koje vreme je bilo 188 valutnih krahova. Kada se posmatra polugodišnji period, mogućnost da, sa snažnom depresijacijom valute, padne i vlada je čak dvostruko veća (i iznosi 23%) nego u normalnim okolnostima.\nKako stvari stoje sa ministrima finansija ili guvernerima centralnih banaka? Po svemu sudeći, za njih je depresijacija od preko 25% mnogo kobnija. Naime, verovatnoća da će sačuvati svoj posao u godini posle najmanje tolikog slabljenja nacionalne monete je tek oko dve petine.\nPostavlja se pitanje zašto je devalvacija tako opasna po najviše državne zvaničnike? Kako to da je Suharto, dobro poznati indonezijski lider (koji je i sa Brozom ''drugovao''), posle 32 godine velikih političkih izazova pao posle valutne krize? Na kraju, od kolikog je značaja navedena statistika za našu zemlju, odnosno da li kreatori državne politike, posebno ekonomske, teže da stabilizuju kurs dinara iz čisto ekonomskih razloga?\nRazloge za političke potrese posle devalvacije treba tražiti u recesiji koja je vrlo čest pratilac devalvacije ali i u nepopularnosti restiktivnih programa (osnovni cilj devalvacije je smanjenje i preusmerenje potrošnje sa čim glasači, svakako, nisu oduševljeni). Pored toga, političari često daju obećanja vezana za održavanje stabilnost kursa čije izneveravanje donosi negativne politčke poene (verovatnoća da će pasti vlada je dva i po puta veća ako je prekršeno dato čvrsto obećanje da neće biti devalvacije).\nPrema recentnim procenama američkih stručnjaka, čak 40 sadašnjih vlada u svetu moglo bi da završi mandat pre vremena (u tom spisku je i Srbija, koja sa ostalim državama u regionu spada u grupu zemalja sa visokim rizikom za smenu vladajuće garniture).\nPosle Islanda i Letonije, zbog ekonomske krize pala je i vlada u Češkoj i to za vreme predsedavanja EU. Mađarski premijer je podneo ostavku, a klimaju se i vladajuće garniture u Estoniji, Litvaniji, Grčkoj, Belgiji. Nasilne masovne demonstracije (poput onih u Grčkoj i Francuskoj) prete ne malom broju evropskih zemalja.\nPrema britanskom analitičkom servisu "Ekonomist intelidžens junit", Srbija se zajedno sa Crnom Gorom, nalazi u grupi zemalja visokog rizika zajedno sa većinom istočnoevropskih država. Srbija je najlošije prošla u nekoliko političkih kriterijuma povezanih sa ugroženošću od političkih nemira: nova i neiskusna država i birokratija, istorija nemira, režim koji nije ni puna demokratija, a ni autokratija (posebno pogodan za nemire), visok nivo nezadovoljstva stanovništva i nizak nivo poverenja u političke institucije.\nOdređeni domaći ekonomisti, inače oštri kritičari kursne politike, naglašavaju da je konstrukciona greška, napravljena već posle dve, tri godine od početka tranzicije, kada je dozvoljeno da srpska moneta snažno realno ojača, što je oslabilo konkuretnost domaće privrede, snažno povećalo uvoz, gušilo domaću proizvodnju i otežavalo izvoz. Tu se kao bitan faktor navodi i politički motiv, jer je jaka valuta jak audt pred glasačima, koji definitivno ne vole slab dinar, iako se od većine građana može čuti da je dinar napumpan.\nČinjenica je da značajno slabljenje dinara u preteklih pola godine (za oko petinu), svakako, nije bilo dobro za imidž vlade koja, pored ostalog, hoće da se pokaže i kao čuvar nacionalne monete. Pošteno je reći da kreatori domaće devizne i monetarne politike imaju vrlo ograničene manevarske mogućnosti. Čini se da će se pokušati da se slabljenje dinara što više uspori, i aranžman sa MMF i reprogram dugova će im znatno olakšati poziciju. Najnovije ekonometrijske studije ukazuju da se sada manje od šestine depresijacije dinara preliva u inflaciju, što upućuje da kurs u situaciji snažno usporene tražnje više nije glavni generator rasta cena.\nDodatna značajna depresijacija za kreatore ekonomske vlasti u Srbiji je neprihvatljiva jer bi bila rizična sa socijalnog aspekta zbog toga što bi se u dramatičnoj meri redukovala apsorpcija domaćeg tržišta (tek naviknutog na viši nivo ponude) i potkopalo bi se poverenje u ekonomsku politiku zemlje.\nInteresantno je da se u najnovijem poverljivom izveštaju MMF-a u kaže se da bi istočno i centralno evropske članice EU trebalo da se odreknu svojih valuta i usvoje evro bez da formalno postanu članice Evrozone prethodnim ispunjavanjem strogih uslova. Fond tvrdi da bi takva "evroizacija" bila najbolji način da se reši problem spoljnog duga tih zemlja i obnovi poverenje u njihove posustale valute. Ipak, teško je verovati da je tako nešto realno.\nSlabljenje valuta izabranih zemalja u poslednjih pola godine\nDepresijacija u poslednjih 6 meseci, zaključno sa početkom aprila\ndragan17 10:11 07.04.2009\nSaxo banka za 2009\nSaxo banka je u neku ruku predvidela kolaps ekonomija u 2008, ali je tek njihovo predvidjanje za 2009 dobilo veliku medijsku paznju (bas zbog tacnosti predvidjanja za 2008)\nKako kazu, izmedju ostalog, 2009. ce obeleziti veliki pad Eura u odnosu na americki Dolar. Najniza vrednost ce biti cak 0.95 (sada je oko 1.3). Sigurno ce zemlje EU ovu promenu najvise osetiti, ali necemo ni mi ostati po strani posto nam je EUR neformalna valuta.\nSvasta jos nesto saxovci predvidjaju ovde\ndragan17 10:15 07.04.2009\nRe: Saxo banka za 2009\nA za politicke implikacije su potrebni ili sindikati, opozicija kojoj je stalo do necega osim licnog bogacenja, gradjanska svest... a mi to nemamo.\nIli tajne policije (zasto mi njih jos uvek zovemo policijom kad ne rade nista po zakonu?) koje bi vrlo brzo mogle da organizuju sindikate i opoziciju, gradjansku svest ne nikako.\nSepulturero 12:42 07.04.2009\nВидео сам те прогнозе још онда када су се појавиле, крајем прошле године и нису ми се чиниле много вероватним. Ево сада је већ прошао први квартал 2009 и ништа од свега тога се није остварило нити изгледа да ће.\nЦела ствар ми личи на wishful thinking илити по нашки Што је баби мило то јој се и снило. Поготово оно о нередима у Ирану и нафти за 25 долара.\nТакође је прилично невероватно да ће долар да порасте у односу на евро. Па америчке штампарије новца раде пуном паром. Довољно је да Кинези промене монетарну политику тј. да престану да купују америчке обвезнице и долар ће да падне као камен.\nGoran Nikolić 15:55 07.04.2009\ntesko je da ce evro pasti tako nisko\nGoran Nikolić 15:57 07.04.2009\nnafta ispod 35 dolara je prakticno nerentabilna za proizvodnju\nvladimir petrovic 10:31 07.04.2009\nNaša Vlada nije ugrožena\nAluzije na slabljenje naše Vlade nisu dobrodošle.\nPredsednik BT kaže da Vlada dobro radi i isključuje bilo kakvu mogućnost novih izbora.\nTo da je devalvacija opasna po vlade ne mora da znači da je svuda tako. Preživela bi naša Vlada i - devalvaciju, he, he, he....\nČinjenica je da značajno slabljenje dinara u preteklih pola godine (za oko petinu), svakako, nije bilo dobro za imidž vlade koja, pored ostalog, hoće da se pokaže i kao čuvar nacionalne monete.\nOvo je tačno. Ali mi u Vladi non-stop imamo jednog Dinkića, koji se time hvali a stalno je zadužen za ekonomske resore. I njemu ne samo da nije škodilo, već mu je išlo u prilog što je povećavan uvoz (svaka vlada profitira od carina), gušena domaća proizvodnja i otežavan izvoz. Da nije, on bi reagovao - a nije reagovao.\nLjuti sam na Dinkića i zbog onih mojih 1.000 evra, što mi je obećao (od akcija u privatizovanim javnim preduzećima), pa ja pravio neke planove - a njih nema. Baš me je zeznuo.\nLjudi moji, neko je kriv za lošu ekonomsku politiku poslednjih naših Vlada, a ekonomistima u Vladi (tu su još Djelić, pa i sam veselnik Cvetković) ništa ne fali... Sramota je ako osećaju da im je tzv. svetska ekonomska kriza dobro došla, jer mogu da se izgovaraju do mile volje, he, he, he...\nGoran Nikolić 15:58 07.04.2009\nRe: Naša Vlada nije ugrožena\nmedjutim92 11:39 07.04.2009\nal moram da pitam\nPrema recentnim procenama\nsta znaci recentno, i u kom jeziku?\nInner Party 11:53 07.04.2009\nRecent (engl.) - skorasnje, nedavno.\nmedjutim92 13:06 07.04.2009\njes, al to je recent, to znam, a ovo je recentno\nmarkonio92 14:06 07.04.2009\nČika Vujaklija kaže:\nrecentan (lat. recens gei. recentis) nov, svene, sadašnji, skorašnji, nedavni.\nmedjutim92 15:40 07.04.2009\nmarkonio92 15:56 07.04.2009\nGoran Nikolić 15:59 07.04.2009\nInner Party 11:57 07.04.2009\nA bas danas...\n... ojacao dinar (za nekih 90 para).\nMozda su ljudi krenuli da prodaju evre iz slamarica...\nG r o f 12:24 07.04.2009\nRe: A bas danas...\nojacao dinar (za nekih 90 para).\n...ma ne...Oni ne diriguju kurs. To se bas danas povecela ponuda eura.\nNajvise mrzim kad me neko gleda u oči i laže ne trepćući ...i čak se uvredi ako mu ne verujem.\nGoran Nikolić 16:01 07.04.2009\nma tesko bilo ko moze da diriguje kurs\ncak i NBS\nG r o f 21:21 07.04.2009\nNa duži rok, naravno, ne,,,ali dok u rukama imaš dovoljno eura i vlast nad kovnicom, naravno, da.\nDa se u periodu dok je bilo više eura držao realniji kurs, sad bi bili u daleko povoljnijem položaju.\nSrdjan Cvetkovic 21:32 07.04.2009\nNije nemoguće. U ovoj panici zadnjih mesec dana masovno su posalte opomene za neizmirene poreske obaveze (kojih je u Srbiji ogroman broj), pre svega sto se tice stanova tj. redovni kvartalni porez sa sve zaostalim kamatama, porez na prenos apsolutnih prava kod kupovine i nasledjivanja. Drugo tu je hajka i na neplacene komunalije u Beogradu i mozda jos nesto. I onda sta ljudima preostaje nego da vade evre iz slamarica s oobzirom da su ga kupovali u panici posklednjih tri cetiri meseca a prihodi opadaju . Ovo pisem jer sam isam u istom problemu ko hoce da kupi evro po srednjem kursu sutra neka mise javi privatnom porukom. pozz\np.s. Znam da ovaj problem tangira i autora ali nadajmo se da na blogu ne vise pripadnici poreskih organa\nGoran Nikolić 01:15 08.04.2009\npa moj tekst pokazuje da su, manje vise,\nsve valute sa fleksibilnim deviznim rezimima\nimale jaku depresijaciju od oktobra 2008\nJednostavno, i na srecu,\nnasa devizna politika nije bila originalna,\na kada su Srbi u pitanju,\nnajbolje je kad je tako\nGoran Nikolić 14:47 08.04.2009\nnije veliki udeo menjackih poslvoa u ukupnom prometu deviza\npa samim tim nije i veliki uticaj na kurs\nmile.drapsin 14:27 07.04.2009\nNe mogu, života mi.\nNNN 14:48 07.04.2009\n...ka' ćemo mi da pređemo na Evro (zvanično)?\nBtw. Ovo za Crnu Goru nema veze sa realnošću (kod njih će da se promeni vlada kad Milo ne bude imao ništa protiv).\nGoran Nikolić 16:00 07.04.2009\nfireworks 11:45 08.04.2009\nMogli bismo odmah, jer je zgodan odnos 100 dinara za jedan evro, dakle, sve cene u din se lako prebace u evriće, svi se lako naviknu, fiksira se kurs i uvede ravnopravnost upotrebe obe valute...\nipixtlan 22:55 07.04.2009\nDepresijacija od -19.2 znači da je dinar ojačao 19.2 litara/kg\nLepo kaže Nassim Taleb za vas:.."Ne zaboravimo da se ekonomisti procenjuju na osnovu toga kako inteligentno zvuče, a ne na osnovu nekog naučnog merila o njihovom poznavanju realnosti"...\nGoran Nikolić 01:17 08.04.2009\nEkonomija je najegzaktnija\nmaksa83 11:18 08.04.2009\nNauka u kojoj je eksperiment praktično neizvodljiv teško može da ima "e" od egzaktnog.\nNNN 11:55 08.04.2009\neksperiment praktično neizvodljiv\nIzgleda kao da je ovo što mi zovemo realnost, ustvari sve deo eksperimenta...\nGoran Nikolić 14:46 08.04.2009\npa u kojoj je drustvenoj nauci eksperiment moguc\nmaksa83 21:21 08.04.2009\nPadaju mi na pamet npr. psihologija, sociologija, pedagogija, a postoji čak i eksperimentalna arheologija, a opet nijedna ne tvrdi za sebe da je mnogo egzaktna.\nDa je ekonomija egzaktna bih se složio ukoliko bi je sveo na puko knjigovodstvo, ali to su em osnovne računske radnje, em se obrisi te konkretne discipline nisu značajno menjali zadnjih 500 godina (Pacioli), i tu negde njena egzaktnost staje + ekonomija ima veće pretenzije od knjigovodstva.\nGoran Nikolić 22:44 08.04.2009\nma to nije moja teze\nprocitao sam to negde\nbilo je reci o metodologiji nauka ili slicno\njeepster 13:51 08.04.2009\nje institucija koja odredjuje kurs. Naravno, ne direktno kako bi to radila NBS vec indirektno, preko raznih suptilnih mehanizama. Kako bilo, ako ta blagajna dozvoli slab dinar (devalvacija) onda gubi vlast jer gubi podrsku a ako dozvoli jak dinar onda opet gubi vlast jer je na taj nacin budzetska rupetina sve veca i veca. I u jednoj i u drugoj varijanti pucaju izuzev ako se neko og "experata" ne doseti da iskoristi podrsku MMF za prelazak na evro. Mada treba biti realan - prelazak na evro u ovom trenutku bi bio prava terapija za budzetski deficit jer bi nas ostavio bez mehanizma da budzimo javnu potrosnju a to je nerealan kurs. Takodje bi nas zahtevi koji su uslov za uvodjenje evra naterali (direktno i indirektno) da se sprovede racionalizacija potrosnje - da se trosi onoliko koliko se ima a ne koliko treba ili moze. Kakvo bi to otreznjenje bilo kada bi videli nase cene izrazene u evrima i kada bi ih uporedili sa cenama u okruzenju.\nGoran Nikolić 14:50 08.04.2009\nRe: Partijska blagajna...\nnisu nam visoke cene\nAnonimni Pojedinac 19:22 08.04.2009\nSa druge strane B 92\nDa li su ova dva texta o istom problemu?\nMeni se cini da je Srbija zaista pred bankroptom. Kako dinar da se odbrani?\nZar ova dva teksta ne govore dve suprotne stvari?\nGde da ulozim ovih 10 miliona $? :)\nPomagajte sa savetom!\nGoran Nikolić 22:43 08.04.2009\nRe: Sa druge strane B 92\nzaista saosecam s vama\nulozite u hedz fondove, svakako,\nmada su vam to vec rekli, verovatno\ndebiltant 22:08 09.04.2009\nPozdrav svima..Osvrnuo bih se na neke detalje. Za prvo javljanje bicu malo opsirniji,pa molim citaoce da se ne zamore.\nPrvo, polovinom prosle godine je gotovo svakodnevno u domacoj stampi organizovana hajka na precenjen dinar koji toboze neda domacoj industriji da izvozi. Teoretski, imaju pravo, jer ako pretpostavimo da u dva navrata kurs bude 76 i 95 dinara za evro, domaca firma bi sa 100 evra izvoza prihodovala 7.600 i 9.500 dinara respektivno. Naravno da se ovo drugo cini bolje, jer pojeftinjuje domacu robu,pa stranac za 100 evra moze kupiti 20% vise domace robe u drugom slucaju, a istovremeno poskupljuje i strana roba za isti procenat, cime,bar teoretski raste izvoz,a pada uvoz. Medjutim,taj efekat na Srbiju ne vazi! Kako to? Nasa privreda je izuzetno uvozno zavisna, sto znaci da mi moramo cak i sirovine da uvezemo da bi nesto izvezli! Jer,cinjenica je da su nasi veliki izvoznici ujedno i veliki uvoznici. Tako da politika kursa u sluzbi pospesivanja izvoza kod nas ne pomaze! Dokaz je i to sto nam izvoz nije skocio posle devalvacije od 20%! A pouzdan pokazatelj da li je kurs realan ili ne su dileri na ulicama i razlika izmedju zvanicnog i crnog kursa, setite se 90-ih!\nDruga stvar je uticaj depresijacije kursa na inflaciju. Vec je receno da u uslovima redukovane traznje taj uticaj nije veliki. U Srbiji postoji uvrezeno misljenje da je inflacija neki virus koji napada dzepove Srba ubacen sa strane i da se Kreatori monetarne politike jedva bore protiv toga virusa! A zapravo generator inflacije su kreatori fiskalne politike i gotovo jedino oni! Jer su plate budzetskih korisnika i penzije u prethodnim izbornim periodima nerealno povecivane, kako bi toboz ljudi bolje ziveli,a biraci pri tom ne shvataju da zapadaju u novcanu iluziju, ne shvataju da ljudi ne zive bolje kad imaju vise para, nego kad su im stabilne cene! Ja sam veliki fan kvantitativne teorije novca i smatram da inflacija nije rast cena, vec povecanje kolicine novca u prometu, a rast cena je samo posledica toga! Kako to drzava radi? (objasnjenje ovoga je vrlo vazna stvar i mozda daje odgovor zasto nam je privreda u stanju u kakvom jeste)! Naime, sve mere Vlade u borbi protiv globalne ekonomske krize se zapravo svode na pronalazenje najmanje bolnog nacina za popunu budzetske rupe koja zjapi iznosom od milijardu evra! Neki analiticari kazu da je Vlada nerealno skrojila budzet,te napravila toliku rupu! Tako je,zato se i radi rebalans.\nMedjutim, nije problem velicina deficita (rupe), glavni problem je zapravo njegova upotreba! O tome se malo govori! Primer, da li je isto ako se neki Srbin zaduzi pa kredit pojede i popije, ili ako ga "investiciono potrosi"? Naravno da nije, ali bojim se da se u Srbiji poslednjih godina lepo jelo i pilo. Vi cete me ispraviti ako gresim. Samo od prodaje Mobtela, moglo se napraviti bezmalo dva autoputa Horgos-Pozega jedan pored drugog! Dzon Majnard Kejns je razradio teoriju multiplikatora, a siguran sam da bi dinar deficita ulozen u investicioni projekat imao visestruko multiplikativno dejstvo na saobracaj, ugostiteljstvo, industriju, pa i poljoprivredu i usluge svakako... Ako se deficit trosi na plate i penzije, a trosio se itekako, tu ne vidim nikakvog multiplikativnog efekta! Po meni ovo je sustina! Pravilnom strukturom deficita mi jedino mozemo doci do brzeg razvoja, samim tim i do veceg izvoza koga necemo podrzavati politikom kursa, vec ce izvoz podrzavati kurs, jer je jedna valuta jaka onoliko koliko se roba te zemlje trazi!\nTrece, arazman sa MMF-om je po meni vazan, bez obzira na razne stavove tipa teorija zavere i sl. ,jer je podrska deviznim rezervama sada bitna sto zbog odbrane kursa i povlacenja milijarde evra iz banaka, te smanjenog priliva evra iz inostranstva po osnovu doznaka, akvizicija ili novih projekata, te zbog obezbedjenja placanja prema inostranstvu cime se kreditni rizik smanjuje koliko toliko, pa i drzava moze da se zaduzi jeftinije, jer je manja i riziko premija, sada oko 6%!\nNa kraju bih se osvrnuo i na razne tvrdnje o krahu slobodnog trzista itd. Ubedjen sam da ova kriza pokazuje superiornost trzista, te da Smitova "nevidljiva ruka" sada itekako deluje i sve dovodi na pravu meru, ona i miluje, ali i lupa samare, toga smo svesni!\n(oprostite na sirini)\nfreerider06 17:24 10.04.2009\nZa inflaciju ne mogu biti odgovorni kreatori fiskalne politike. Fiskalni i monetarni sektor su dva potpuno odvojena tela. Narodna Banka je politicki nezavisna institucija, kreatori fiskalne politike ne mogu da prave deficite koliko se njima cini jer onaj ko je zaduzen za stampanje novca je NB te ona ima zadnju rec kao nezavisna institucija koja poseduje odgovarajuce atribucija i specificne ciljeve (ponuda valute, kontrola inflacije, stope nezaposlenosti, itd.)\nSamim tim sto povecanje novca u opticaju donosi kao efekat prilagodjavanje cena novoj monetarnoj ponudi znaci da je NBS kriva za to. Postoje 2 tacke krivice:\n1.) Svesno je ubrzala inflaciju.\n2.) Podlegla je politickom pritisku\nAko podlegne politickom pritisku i svesno nacini inflaciju onda je prekrsila statute institucije. Sto je veca politicka nezavisnost NB to je veca stabilost ekonomije i brzi razvoj.\nDrugo, multiplikator uvek postoji kao i brzina cirkulisanja novca, NBS kroz kontrolu kamatne stope modifikuje vrednosti multiplikatora ali to uvek radi trazeci optimum. Veliki multiplikator ima katastrofalno dejstvo pod deficitom deficita i potencira inflaciju.\nMh = monetarna baza\nM1 = Mh x multiplikator\nKorelacija izmedju M1 i IPC je skoro perfektna (0.99). Ako drzava poveca monetarnu bazu za velicinu deficita onda to znaci da ce multiplikator automatski uvecati M1 i samim tim visestruko potencirati deficit. Efekat ce biti bruto povecana monetarna ponuda koja ce se vrlo brzo pretvoriti u skok IPC-a i povecanje brzine cirkulacije (efekat bezanja para). Kada to krene imamo inflatornu spiralu...\nGoran Nikolić 18:46 10.04.2009\nimam samo neke primedbe\nnije u pitanju struktura budetskog deficita, vec struktura javne potrosnje.\nkoliko se javna potro[nja i ukupna potrosnja u Srbiji mogla smanjiti\nu korist povecanja investicija nije lako odgovoriti.\nTrenutno na delu imamo smanjenje potrosnje,\nnpr javna potrosnja ce opasti skoro 2 procentna poena,\nu realnom iznosu pad ce biti cak oko 7%.\n|pak, javna potrosnja nije samo potrosnja vec su njen deo i javne investicije\ntako da to stvara malu zbrku.\nnazalost, smanjenje javne potrosnje\nobilato ce pomoci smanjene javne investicije.\nIpka, generator krize nije bila visoka javan potrosnja,\nona je samo pomogla.\nzamislimo hipotetcku situaciju\nu kojoj je Srbija prethodnih osam godina\nimala znatno manju javnu potrosnju,\nnpr za pet procentih poena nizu, nesto ispod 40% BDP\nSTa bi bio rezultat\nimali bi manje javne prihode,\ndakle manje zahvatanje iz relanog sektora\ni od domacinstava,\ndok bi deo novca od privatizacije\nbio usmeren u infrastrukturu.\nS druge strane deficit tekuceg racuna platnog bio bi nesto nizi, kao i uvoz.\ns jedne strane to bi indukovalo manju domacu traznju i sporiji rast BDP.\ns druge strane, imali bi izgradjenu odredjenu infrastrukturu, sto bi uz veca ulaganja\nprivatnog sektora zbog manjih nameta doprinosilo investcijima.\nukupni efekat bio bi bolji, ali ne drasticno,\nRepublka Srpska ima javnu potronsju od oko 36%, Makedonija je do 2007 imala vrlo nizak defict platnog bilansa,\nnijedna se nije bas proslavila\nKljuc nije u javnoj potrosnji,\nkljuc je stranim direktnim investicijama\nGoran Nikolić 18:53 10.04.2009\nveza izmedju M1 i CPI (inflacije, ako ste tako mislili)\nnije uopste tako jednostavna\ni poslednjih npre 6 godina\nrast M1 u Srbiji bio je znatno visi od rast CPI,\npre svega zbog rasta monetizacije privrede.\nVeza izmedju budzetskog deficita i primarnog novca\nje posredna i drzava nime direktnog uticaja\nna velicinu primanrnog novca,\nosim ako se uzme u obzir sira definicija\nkoja inkoroporira depozite Trezora kod NBS\ndebiltant 20:23 10.04.2009\nZa inflaciju ne mogu biti odgovorni kreatori fiskalne politike. Fiskalni i monetarni sektor su dva potpuno odvojena tela.\nMoguce da su dva odvojena tela, ali ne mozete sporiti da im mere nemaju nikakvih dodirnih tacki. Nisam zastupnik teze da je za stabilnost cena odgovorna jedino NBS!\nNarodna Banka je politicki nezavisna institucija\nFormalno da, ali fakticki tesko...U zemlji Srbiji nema politicki nezavisne institucije tog znacaja...\nkreatori fiskalne politike ne mogu da prave deficite koliko se njima cini jer onaj ko je zaduzen za stampanje novca je NB te ona ima zadnju rec kao nezavisna institucija\nDeficit ne mora da se pokriva samo stampanjem novca! Da trivijalizujem stvar, deficit drzava moze da pokrije ako nesto proda od imovine, ako se zaduzi ili ako stampa pare bez pokrica. Ovo zadnje je najgora stvar!\nZa inflaciju ne mogu biti odgovorni kreatori fiskalne politike\nJa sam hteo reci da upravo izborom nacina trosenja deficita zavisi i jacina uticaja toga trosenja na inflaciju, pomenuo sam slucaj trosenja deficita na rast plata u javnom sektoru,kao i slucaj trosenja deficita na infrastrukturni projekat! Slozicemo se da uticaj na inflaciju nije isti u oba slucaja. Koji ce od ova dva slucaja biti primenjen odlucuju kreatori fiskalne, a ne monetarne politike! U prethodnom periodu od 8 godina nisam primetio da je i jedan veci infrastrukturni projekat zavrsen, a videlo se znacajno povecanje plata u javnom sektoru nekih godina, pogotovo izbornih! Ako to nije inflatorno, ja ne znam sta je. Zato sam kao odgovorne za inflaciju naveo i kreatore fiskalne politike.\ndebiltant 20:28 10.04.2009\nZapravo hteo sam reci "struktura trosenja budzetskog deficita" u smislu nacina na koji se on trosi! Bez obzira na to, u pravu ste za ovu primedbu.\ndebiltant 21:24 10.04.2009\ngenerator krize nije bila visoka javan potrosnja,\nSlazem se, ali sam gotovo siguran da visoka javna potrosnja moze biti i kamen oko vrata za teze izlazenje iz krize! Da me ne shvatite pogresno, ali kod nas se socijalna komponenta premnogo potencira,bar u javnim nastupima. Govori se da je radno mesto sada svetinja, Boze oprosti...\nMedjutim, niko da kaze ljudima da radna snaga predstavlja varijabilan, a ne fiksni trosak i da je nemoguce da ako prihodi padnu za 25 ili 30% da i broj radnika ostane na tom nivou! Tj. moguce je , samo je pitanje ko ce to da plati, jer nema besplatnog rucka...\nBanalan primer- ako pretpostavimo da neka firma zaposljava 10 radnika, da su joj fiksni troskovi 1.000, a radi jednostavnosti, svi varijabilni troskovi neka budu trosak radne snage takodje 1.000, a da su prihodi npr. 2.100! Vidimo da svaki od 10 radnika ima platu od 100, a sama firma ima profit od 100!\nE sad, usled globalne ekonomske krize padne traznja za proizvodima nase firme,a time i prihod na npr 1500, iz cega moramo pokriti fiksne troskove od 1.000, a pojavi nam se manjak za plate od 500! Sta cemo sad? Ko ce to da plati? Ja vidim sledece mogucnosti.\nPrvo, moguce je da se otpusti visak radne snage od 5 radnika, a da ostalih 5 ima i dalje istu platu od 100, dakle stetu placaju 5 otpustenih radnika!\nDrugo, stetu mogu da plate svi radnici te firme time sto ce prihvatiti teoriju svetinje radnog mesta i pristati na smanjenje plata na 50 za sve, umesto na predjasnjih 100! Ne verujem u komunisticku pricu da nam bude svima jednako, jednako siromasno...\nTrece, moze stetu da plati drzava ako da subvenciju od 500! Kad kazem drzava, mislim na poreske obveznike, dakle da platimo svi mi! Lako je kada je u pitanju jedna firma kao u mom primeru,ali sta cemo kad vecina firmi dodje u slicnu situaciju...Nisam pobornik ni takve solidarnosti, mada vidimo da je vrlo popularna danas kod nas i u svetu npr u SAD, gde svi treba da placaju za necije greske na hipotekarnom trzistu!\nZato mislim da prevelika uloga drzave, a tu mislim na cuvanje socijalnog mira ,nama samo moze usporiti izlaz iz krize, jer se socijalnim mirom ne povecava prihod preduzeca, a samo preduzece nema podsticaj da se prilagodjava na nove trzisne okolnosti...\nSmatram da najmanje stete donosi prvo resenje! Da ne budem licemer i ja sam bio medju onima na prinudnom odmoru dva meseca, iz jedne brokerske kuce zbog pada prometa na berzi, nije mi bilo lako,mnoge brokerske kuce su se ugasile, pa su neki i trajno ostali bez posla.. zaista nije lako!\nAli, hvala Bogu, opet sam se od ovog meseca vratio na posao!\ndebiltant 21:56 10.04.2009\nSa ovim se slazem, a javnu potrosnju sam pominjao samo u svetlu njenog uticaja na inflaciju, nista vise.\nMada,evo kakve takve veze izmedju te dve stvari! Naime, kad pogledamo rizik zemlje Srbije nisam bas najsrecniji! Ovaj arazman sa MMF-om je dobra stvar za rejting Srbije, ali setite se da na rizik itekako utice i velika volatilnost inflacije na primer! Da li neko od Vas pouzdano zna kolika ce biti inflacija bar otprilike ove ili sledece godine? Ja nemam pojma, a verujem da ne zna ni monetarni odbor cim vec godinama daju visoke raspone, npr od 4-8%! I jos redovno probijamo i tako velike okvire uz svesrdnu pomoc fiskalne politike! Sta da pomisli strani investitor koji hoce direktno da investira, kad naidje na ovakvu situaciju, osim da trazi visoku riziko premiju?\nU pravu ste Vi, ali ja samo pokusavam da uhvatim vezu izmedju neodgovorne fiskalne politike koja povecava rizik zemlje i stranih direktnih investitora koji,pogotovo danas, imaju poprilicnu averziju prema riziku!\nIpak, da vidimo ove mere Vlade kako ce da uticu, iskreno se nadam pozitivno!\nNaravno, nije sve tako crno, ima i belog...napred Partizan...\nfreerider06 23:07 10.04.2009\nGresis. Postoji jaka veza izmedju finansiranja budzetskog deficita i monetarne baze. Da napomenem, drzava ima samo 3 nacina da finansira deficit:\n1) Zaduzivanjem (unutrasnjim ili spoljasnim) kroz hartije od vrednosti (dugorocan efekat)\n2) Koriscenjem rezerva\n3) Emisijom novcanica\nU slucaju Srbije, spoljno zaduzivanje jos postoji kao opcija ali realno gledajuci situaciju kreditnog trzista i uzimajuci rizik (rejting) zemlje u obzir, opcije su jako smanjene i poprilicno nepovoljne (rizik = veca kamatna stopa). Unutrasnje zaduzivanje je vrlo limitirano, da ne kazem prakticno nemoguce, vec dosta dugo se vodi restriktivna monetarna politika. Devizne rezerve nisu mudra opcija jer je to pokrice cele privrede, kontrola kursa valute, garancija celokupnog bankarskog sistema... bez rezervi centralna banka apsolutno gubi uticaj na monetarno trziste.\nDakle, to nas ostavlja sa emisijom novcanica. Znaci vrlo je realno da se deficit pokrije jednom proporcijom internacionalnim finansiranjem a drugom porcijom stampanja novca. Isplate penzija i plata drzavnog sektora idu putem plasiranja novog novca koji instantno prerasta iz monetarne baze u M1. Dakle sekvenca je sledeca:\na) Povecanje monetarne baze\n∆M = P x Def\nb) Deprecijacija valute\nπ = V(DEF/Q) + ∆V/V\nc) Povecanje cena primarne robe (Purchasing Power Parity)\nP = EP\n∆E/E = V(DEF/Q) + ∆V/V\n⇒ ∆E = ∆P\nd) Generalna inflacija i porez na inflaciju (segniorage)\nSE = π(M/P)\nLicno smatram da problem nije u zastoju inostranih investicija vec u cinjenici da Srbija nema proizvodnju. Sadasnji krah finansijskog trzista samo je doprineo tome da se brze suocimo sa istinom. Proizvodnja je generator beneficija a ne finansijski hokus-pokus ni privatizacija (koja ne moze vecno da traje).\ndebiltant 18:21 11.04.2009\nLicno smatram da problem nije u zastoju inostranih investicija vec u cinjenici da Srbija nema proizvodnju.\nSa ovim se slazem, ali i Goran je verovatno hteo da kaze da jedno povlaci drugo! Jer, bar ja ne vidim, kako drugacije da pokrenemo proizvodnju, ako ne stranim direktnim investicijama? Pogotovo velikim, strateskim kompanijama iz raznih oblasti, jer one sa sobom donose i trziste za prodaju takve robe, dakle izvoz! Nemojmo se zavaravati da smo mi na takvom tehnoloskom nivou da mozemo napraviti bilo koji proizvod, a da to nije neki na nizem nivou obrade, jeftinije od tehnoloski razvijenijih zemalja! To nikad nije ni bilo niti ce i biti! Jos u 19.veku Srbija je bila sirovinska baza za Austrougarsku, a Austrougarska za Nemacku! To je zakon!\nZasto je to tako? Po meni iz 3 razloga: 1) Ekonomija obima 2) Tehnoloski razvoj 3) Sinergijski efekat\nJa sam fan liberalne ekonomije, ali smatram da je David Rikardo, veliki jevrejski klasicni ekonomista napravio zbrku svojom Teorijom komparativnih prednosti! Jer u praksi ova teorija tera siromasne da se specijalizuju da budu siromasni, a bogate da budu bogati! Ona tera crnce da se specijalizuju da budu sobarice, a belce da rade na NYSE! Zasto? Zato sto ta teorija apstrahuje gore navedena tri efekta koja uspesne cini uspesnima! Zbog toga cak ni plate sobarica u Somaliji i sobarica u Londonu nikad nece biti jednake!\nSansa Srbije i svih manjih zemalja je ne da probamo da po svaku cenu proizvodimo sve i svasta kao u SFRJ, nego da probamo da dovedemo multinacionalke iz strateskih oblasti koje ce obezbediti pre svega trziste za te proizvode, a time i ekonomiju obima koja je nuzna zbog fiksnih troskova! Dalje, obezbedice i tehnoloski nivo koji je potreban da bi se ekonomija obima ostvarila,a najvaznije je da sve to zajedno izaziva i pozitivan sinergijski efekat na ostale privredne grane Srbije, njen izvoz, razvoj...\nLakse je reci nego ostvariti,al pogledajte primer Slovacke u autoindustriji! Izvozila je milion vozila godisnje! Ostvarila sva tri efekta i izvukla se koliko toliko iz nemastine... Sigurno ima jos dosta primera... primer Fiata zvuci lepo, samo da se to realizuje, jer Fiat ima i ekonomiju obima i tehnologiju, a videli ste i sinergiju na cene stanova i placeva po Kragujevcu jos dok je sve bila najava...pa kursevi italijanskog jezika u KG cvetaju...dakle,efekat i na opismenjavanje Srbije...\nDakle, Gorane u pravu ste za strane direktne investicije, a i Vi freerider06 za proizvodnju! Jedno povlaci drugo!\n(Pre nego sto pocnem da pisem ovde,ja uvek procitam sporenja koja trenutno postoje, pa pokusavam da povezem stavove jednog i drugog u jednu, koliko se moze, smislenu celinu. Ne zamerite mi na tome.)\nthan 01:43 14.04.2009\nNekako je normalnije da se uzima cjelogodisnji period (dakle, godina, dve, tri...), a ne na 6 mjeseci, ako se vec navodi...\nOdnosno usporedjivanje s onime od prije 12, 24, 36 mjeseci.\nSto se tice svih nagadjanja, od toga se ogradjujem. Nitko od njih niti nema pojma kako ovo rijesiti, niti su ocekivali da ce se nesto dogoditi, ali zato svako ima svoju 'analizu' sto ce biti. No, po teoriji vjerojatnosti, netko ce pogoditi :).


MIHAJLOVIĆEVA NAJOŠTRIJE OSUDILA JEREMIĆEVE UVREDE NA RAČUN PREMIJERKE: Jezik mržnje i uvrede nam ne mogu doneti ništa dobro! Radite, Vuče na sebi, izlečivo je\nFoto: Tanjug/Kabinet potpredsednice Vlade, Printscreen\n28.10.2018. 16:56h 28.10.2018. 16:56h\nPotpredsednica Vlade Zorana Mihajlović kritikovala je danas Vuka Jeremića zbog uvreda na račun premijerke Ane Brnabić a povodom njenog obraćanja na obeležavanju godišnjice prisajedinjenja Vojvodine Srbiji.\nNa pitanje o značaju obeležavanja stogodišnjice prisajedinjenja Vojvodine Srbiji, “premijerka” @anabrnabic je rekla da uvek kada se govori o tom datumu treba napomenuti da Srbija ima veoma dobru saradnju sa Mađarskom?! Neobrazovana, od morala i dostojanstva operisana karikatura. pic.twitter.com/RN491CGYRe\n— Vuk Jeremić (@jeremic_vuk) October 28, 2018\nJeremić je na svom Tviter nalogu napisao: "Na pitanje o značaju prisajedinjenja Vojvodine Srbiji 'premijerka' Ana Brnabić je rekla da uvek kada se govori o tom datumu treba napomenuti da Srbija ima dobru saradnju s Mađarskom?! Neobrazovana, od morala i dostojanstva operisana karikatura." Mihajlovićeva kaže tim povodom da lideri tzv. opozicije iz Saveza za Srbiju nastavljaju sa sramnim uvredama i širenjem govora mržnje u javnosti.\n"Jezik mržnje i uvrede nam ne mogu doneti ništa dobro. Kojoj god političkoj opciji da pripadamo ne smemo dozvoliti sebi ovakvo ponašanje. Vuk Jeremić i družina nam, zapravo, pokazuju kako bi se ophodili prema ženama u Srbiji da su na vlasti. Radite, Vuče na sebi, izlečivo je!", rekla je Mihajlovićeva.\nPREMIJERKA BRNABIĆ O MONSTRUOZNIM PORUKAMA OPOZICIONARA: Pretnje silovanjem i vešanjem su samo dokaz njihove nemoći\nZorana MihajlovićVuk JeremićAna Brnabićvređanje


Uhapšen i treæi navijaè - B92\nIzvor: B92 petak, 18.12.2009. | 00:32 -> 10:08 Evropa, Ukrajina\nPored Gorana Klještana (33) i Aleksandra Perišiæa (28), u petak je priveden i Milan Gudoviæ (23). Podsetimo, svi oni su uhapšeni jer su na utakmici šestog kola grupe J Lige Evrope pozivali na linè i ubistvo novinarke B92 i autorke emisije Insajder Brankice Stankoviæ. Njima je odreðeno policijsko zadržavanje do 48 sati.\nMinistar policije Ivica Daèiæ rekao je za B92 u èetvrtak uveèe prilikom hapšenja prvih huligana, da su identifikovane i ostale osobe koje su bila u grupi koja je pozivala na linè Brankice Stankoviæ, kao i da æe oni takoðe biti uhapšeni.\n"Sigurno je da u ovoj državi niko nikome ne sme da preti niti da ugrožava bilo èiju sigurnost. Policija i ministarstvo unutrašnjih poslova æe preduzeti najodluènije mere i sankcionisati sva takva krivièna dela", rekao je Daèiæ.\nKrijumèarenje i lažni roditelji – fudbaler Junajteda nelegalno stigao iz Afrike\nTuhel: Poraz od Junajteda me je mnogo pogodio


UTJECAJ KRIZE NA LOKALNI PRORAČUN - PRIMJER OPĆINE KUPRES | The University of Split Repository\nSplit: University of Split, Faculty of economics Split, 2019. urn:nbn:hr:124:988633\nZrno, V. (2019). UTJECAJ KRIZE NA LOKALNI PRORAČUN - PRIMJER OPĆINE KUPRES : Diplomski rad (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:124:988633\nZrno, Viktorija. "UTJECAJ KRIZE NA LOKALNI PRORAČUN - PRIMJER OPĆINE KUPRES : Diplomski rad." Master's thesis, University of Split, Faculty of economics Split, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:124:988633\nZrno, V. (2019). 'UTJECAJ KRIZE NA LOKALNI PRORAČUN - PRIMJER OPĆINE KUPRES : Diplomski rad', Master's thesis, University of Split, Faculty of economics Split, accessed 22 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:124:988633\nZrno V. UTJECAJ KRIZE NA LOKALNI PRORAČUN - PRIMJER OPĆINE KUPRES : Diplomski rad [Master's thesis]. Split: University of Split, Faculty of economics Split; 2019 [cited 2022 May 22] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:124:988633\nV. Zrno, "UTJECAJ KRIZE NA LOKALNI PRORAČUN - PRIMJER OPĆINE KUPRES : Diplomski rad", Master's thesis, University of Split, Faculty of economics Split, Split, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:124:988633\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:124:988633\nTitle UTJECAJ KRIZE NA LOKALNI PRORAČUN - PRIMJER OPĆINE KUPRES : Diplomski rad\nAuthor Viktorija Zrno\nCreated on 2019-12-17 09:23:52


Jari-Matti-Latvala pobedio u Sardiniji - AutoPortal.rs\nHome > Auto sport > WRC > Jari-Matti-Latvala pobedio u Sardiniji\nJari-Matti-Latvala pobedio u Sardiniji\nVozač Forda, Jari-Matti-Latvala je odličnim nastupom na reliju u Sardiniji prekinuo neverovatan niz Sebastiena Loeba.\nFinac je pokazao pravu formu na Sardiniji, nakon lošeg početka sezone. Nakon preuzimanja vodstva na kraju prvog dana relija, Latvala je bio najbrži i doneo je osmeh svom šefu Malcolmu Wilsonu.\nPrethodnih nekoliko meseci bili su jako teški za mladog Finca. Najteži trenutak doživeo je u Portugalu, gde se njegov Ford prevrnuo 17 puta. Pominjana je i mogućnost njegovog odlaska iz Fordove fabričke ekipe, ali je Latvala pokazao da problemi ne mogu uticati na njegovu brzinu i talenat.\n“Ovo je veliko olakšanje. Odlično je što sam pobedio na ovom reliju i to mi zaista mnogo znači. Bilo je neverovatno, ali imao sam i sreće jer su stvari išle u moju korist. Ova pobeda došla je u jako važnom trenutku.“\nPre relija, mnogi su startnu poziciju isticali kao najvažniji faktor za pobedu. Latvala je na prvom danu relija iskoristio prednost sedmog startnog mesta, i preuzeo je vodstvo nakon što su Loeb i Hirvonen namerno usporili kako bi imali što bolje uslove na drugom danu takmičenja. Latvala je tako postao vodeći sa velikom prednošću.\nHirvonen se približio timskom kolegi, dok je Loeb imao problema sa probušenom gumom. Izgledalo je kako Hirvonen može preuzeti vodstvo nakon smanjivanja zaostatka na samo devet sekundi, ali nije uspeo u tome.\nTreće mesto pripalo je Loebu, koji je nadmašio fantastičnog Solberga, ali je nakon završetka takmičenja odlučeno da se Francuzu dodeli vremenska kazna od dva minuta. Loebov suvozač Daniel Elena u jednom trenutku nije bio vezan i Citroenov tim je zbog toga kažnjen. Loeb je tako izgubio treće i pao na četvrto mesto, dok je Solberg ugrabio postolje.\nLoeb u poretku vozača ima prednost od 17 bodova ispred drugoplasiranog Hirvonena.\nVozač Auto Vreme/zaostatak\n3. Sebastien Loeb Citroen + 1m43.7s\n4. Petter Solberg Citroen + 1m57.6s


Bez krune, na partiju šaha sa Aleksandrom Vučićem: Bakirova barka za spas Milorada Dodika - Istraga .ba\nBez krune, na partiju šaha sa Aleksandrom Vučićem: Bakirova barka za spas Milorada Dodika\nKada košarkaškoj ekipi ne ide, podsjećam na Izetbegovićevu (nespretnu) rasističku izjavu, onda angažujete "crnca". A kada vam ide u politici, onda angažujete Bakira Izetbegovića. Da upropasti sve što ste dobro napravili.\nKada je, napokon, počeo igrati bijelim figurama, Bakir Izetbegović je, ničim izazvan, izvijestio javnost da planira put u Beograd, na još jednu partiju šaha sa Aleksandrom Vučićem. Pritome se odrekao prava prvog poteza i opet će zaigrati crnim figurama, jer Vučić u Beogradu uvijek igra – bijelim.\nKada košarkaškoj ekipi ne ide, podsjećam na Izetbegovićevu (nespretnu) rasističku izjavu, onda angažujete “crnca”. A kada vam ide u politici, onda angažujete Bakira Izetbegovića. Da upropasti sve što ste dobro napravili.\nNakon što su, glasovima SDA, SDS-a, SDP-a i DF-a, iz Centralne izborne komisije BiH izbačeni Milorad Dodik i Dragan Čović, nakon što je, spletom okolnosti, u zakonske okvire vraćeno Visoko sudsko i tužilačko vijeće, nakon što je iz Tužilaštva BiH “protjerana” privatna glavna tužiteljica “dioničkog društva” okupljenog oko HDZ-a, SNSD-a, SBB-a i porodice Čampara, nakon što je Ustavni sud BiH presudio u korist države na osnovu apelacija Izetbegovićevih kadrova, lider SDA je odlučio sve to poništiti jednim odlaskom u Beograd.\nU čije ime će pregovarati? U ime Bošnjaka, koje je srbijanski vladar Aleksandar Vučić pozvao na srpsko-bošnjački dijalog? Odlaskom u Beograd, Bakir Izetbegović pokazuje da mu je do institucija Bosne i Hercegovine stalo otprilike onoliko koliko je stalo i Miloradu Dodiku.\n“Čega si ti, ono, predsjednik”, upitat će člana bh. Predsjedništva srpski patrijarh Porfirije.\n“Ti si predsjednik”, odgovorit će patrijarh umjesto upitanog Milorada Dodika,”ničega”.\nDodik je član Predsjedništva BiH. Dakle, 1/3 je predsjednik BiH.\nA čega je, ono, predsjednik Bakir Izetbegović? Stranke demokratske akcije. Institucionalno gledano – ničega. I u kojem je svojstvu, sada, Bakir Izetbegović odlučio putovati u Beograd da odigra unaprijed izgubljenu partiju šaha? Možda u svojstvu vođe “muslimana”, kako Milorad Dodik naziva najbrojniji narod u BiH. Ako ide u svojstvu šefa Doma naroda, onda bi njegov sagovornik u Srbiji trebao biti predsjednik Skupštine Ivica Dačić. No, neće. Izetbegović putuje u Beograd na “bošnjačko-srpski” dijalog.\n“Neće mi spasti kruna s glave”, kaže Bakir Izetbegović, pravdajući svoju odluku da otputuje u Beograd.\nI neće. Jer Bakir Izetbegović nema krunu. On nije suveren Bosne i Hercegovine. On je, tek, predsjednik jedne stranke koja je u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine ima svog čovjeka. To što su SDA i Izetbegović od Šefika Džaferovića napravili čuvara državne stolice. govori, zapravo, koliko je i SDA-u i njenom lideru stalo do funkcionisanja institucija BiH.\nDa je Bakir Izetbegović otišao u Banja Luku da pregovara i razgovara sa Miloradom Dodikom, to bi bilo sasvim normalno. Lideri dvije političke partije iz BiH trebaju i moraju razgovarati. No, šta lider političke partije iz BiH ima sa srbijanskim predsjednikom? Hoće li to biti razgovori SDA i Napredne stranke Aleksandra Vučića o njihovom statutu u evropskoj “narodnjačkoj političkoj porodici”? Neće. I to svi znaju. I to i jeste problem.\nBakir Izetbegović putuje u Beograd da oživi Milorada Dodika. U političkom životu predsjednika SDA – postoji jedna barka koja nikad neće potonuti. Kada je, u ljeto 2016. godine, Milorad Dodik doveo sebe i Republiku Srpsku na rub finansijske propasti, Izetbegović mu je, uz posredovanje Larsa Gunara Wigemarka i EU, pružio “umjetno disanje”, potpisujući besmisleni sporazum o “evropskim pitanjima”, na osnovu kojeg je manji bh. entitet dobio novac od MMF-a. Dodik je preživio i na lokalnim izborima pomeo opoziciju. Sada je opozicija življa nego ikada. Milorad Dodik očajnički traži način da se spasi. Ruka Aleksandra Vučiča mu nije dovoljna pa, zato, uskače, Bakir Izetbegović, da davljenika smjesti u svoju barku.\nKada nekada Ivana Marić i Enver Kazaz, “analizirajući” buduću kriznu situaciju, budu govorili da je sukob na relaciji Bakir Izetbegović – Milorad Dodik, zapravo, “dogovoreni i fingirani sukob”, niko neće moći reći, bez obzira na činjenice, da to nije tačno. A nije. Milorad Dodik i službeni Beograd nikada neće odustati od rušenja Bosne i Hercegovine. Oni ne glume. Oni konstantno rade na rušenju državnih institucija. Zna to i Bakir Izetbegović. Dijalog jeste nužan. Ali dijalog ima smisla samo onda kada iz njega profitirate. Hoće li Bosna i Hercegovina išta profitirati od Izetbegovićevog izleta u Beograd? Teško. Put u Beograd samo će spatiti Milorada Dodika.\nOsim Dodika, Izetbegović u svoju barku namjerava smjestiti i Dragana Čovića. Pa, zato, “u sjeni puta u Beograd”, najavljuje da je SDA spremna HDZ-u ponuditi “indirektan” izbor članova Predsjedništva BiH i da “Hrvati sebi biraju koga hoće”. Što, u prevodu, znači da je predsjednik SDA spreman izdati i Željka Komšića koji mu je bio jedini politički oslonac u situaciji kada je većina sarajevskih stranaka bila u službi Milorada Dodika i Dragana Čovića, odnosno Beograda i Zagreba. U situaciji kada, prvi put u posljednjih desetak godina istovremeno ne kontrolišu CIK, VSTV, Sud BiH, OSA-u, Predsjedništvo BiH i Tužilaštvo BiH, Bakir Izetbegović pruža šansu Miloradu Dodiku i Draganu Čoviću da se vrate u život. Čega se plaši Izetbegović?\nMožda, u ovom slučaju, za američke potrebe prilagođene njegove izjave: “Kada ne ide izmjena izbornog zakona, angažuj – crnu listu”.\nPrethodni članakKolumna Vildane Selimbegović: Moral i harmonika, Milanko i Gordana\nNaredni članakNa Kovačima i u čituljama: Zelene beretke odale počast ubici Mušanu Topaloviću Caci


SLATKE MUKE ZA REPREZENTATIVCA: Italijanski giganti u redu za Srbina! (FOTO)\nMiloš Veljković još nije završio borbu za opstanak u Bundesligi, a naredne sezone bi mogao da igra u Ligi šampiona.Tako bar tvrde nemački mediji, koji povremenog reprezentativca Srbije dovode u vezu sa dva velika italijanska kluba, Lacijom i Interom.\nMogao bi da bude iznenađenje prelaznog roka... Tako bar tvrde nemački mediji, koji povremenog reprezentativca Srbije dovode u vezu sa dva velika italijanska kluba! Još uvek ne znamo kakva će biti sudbina Verdera iz Bremena, tima koji je završio sezonu na 16.\nNOVI SRBIN STIŽE U LACIO: Zlatni orlić pred transferom karijere!\nZlatni "orlić" ima ugovor sa Verderom do leta 2022. godine Miloš Veljković je srpski štopert koji već godinama nastupa za nemački Verder . Tim iz Bremena je za sada izbegao ispadanje u Cvajtu, pa će uskoro igrati baraž za opstanak u Bundesligi, a uprkost tome rimski Lacio želi ...\nDefanzivac u prilici da zaigra vrhunski fudbal. U narednom izdanju Lige šampiona mogli bismo videti još jednog reprezentativca Srbije. Kako piše Bild, Inter i Lacio su zainteresovani za fudbalera Verdera Miloša Veljkovića.\nVeljković između Cvajte i Lige šampiona\nKako će izgledati tim Verdera u narednoj sezoni zavisi u mnogome od toga kakav će biti ishod baraža za opstanak u Bundesligi. Slavni klub sa Vezera u narednih sedam dana igra dva meča protiv trećeplasiranog iz Cvajte - Hajdenhajma, posle čega će definitivno biti poznato da li po ...\nHoće li Veljković sledeće sezone igrati LŠ? Italijanski velikani žele Srbina na leto\nIako je odbrana Verdera među najgorima u Bundesligi, partije srpskog defanzivca Miloša Veljkovića očigledno nisu prošle nezapažene u Seriji A! Prema navodima "Bilda", za usluge 24-godišnjeg Veljkovića zainteresovana su, ni manje ni više, dva tima koja će sledeće sezone igrati ...


Dopis Ministarstvu: Loše u pravilnicima o finansiranju škola\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Rep.Srbije\nUvođenje učenika sa smetnjama u razvoju u redovno obrazovanje je vrlo složen i komplikovan proces. Samim tim je apsurdnija izmena „Pravilnika o kriterijumima i standardima za finansiranje ustanova koje obavljaju delatnost osnovnog i srednjeg obrazovanja i vaspitanja“, a koja je stupila na snagu 1. septembra 2015. godine.\nTaj Pravilnik je znatno smanjio broj stručnih saradnika (pedagoga i psihologa) koji trebaju da budu podrška nastavnicima u radu sa decom ometenom u razvoju. Ove izmene su „skrojene“ na aktivu direktora u Beogradu 26. 08. 2015. godine, a na kome su nažalost bili prisutni i neki sindikalni lideri, a do današnjeg dana nismo saznali po čijem ovlašćenju. Posledica ove izmene pravilnika, ili kako je tada rečeno „racionalizacije“ je bilo umanjenje nekih pozicija u budžetu prosvete za oko 3 milijarde dinara za budžetsku 2016-tu godinu. Međutim, NSPRV je i tada oštro kritikovao sve učesnike u donošenju ovih, pokazalo se loših rešenja.\nSada kad je očigledno je da i Vi pokušavate da ove nelogičnosti ispravite kroz izmene i dopune „Pravilnika o kriterijumima i standardima za finansiranje ustanova koje obavljaju delatnost osnovnog i srednjeg obrazovanja i vaspitanja“ podsećam da primenom ovih izmena pravilnika od 1. septembra 2018-te godine, svaka ustanova koja ima 8 odeljenja ima pravo (umesto dosadašnjih 0,5) na jednog stručnog saradnika. Pošto je u toku proces racionalizacije mreže škola (trenutno u pet školskih uprava), a uskoro i u ostalim, imamo situaciju da su tri škole koje su u postupku racionalizacije predviđene da budu jedno pravno lice, a trenutno imaju po 8 odeljenja i 0,5 stručnih saradnika. Od 1. septembra 2018-te te tri škole će imati po jednog stručnog saradnika. Nakon stupanja na snagu nove mreže škola 1.septembra 2019-te godine, ove tri škole će imati zaposlena 3 stručna saradnika, a pošto će biti jedno pravno lice, po pravilniku imaju pravo na 1,5 izvršilaca. Dakle, već 1. septembra 2019-te u ovakvoj školi će se pojaviti 1,5 izvršilaca kao tehnološki višak.\nS obzirom da ovi izvršioci mogu biti primljeni na određeno vreme, to državi neće predstavljati veliki problem, jer im se 1. septembra 2019-te godine neće produžiti ugovor. Međutim, pošto 1. januara 2019-te stupa na snagu „Zakon o zaposlenim u javnim službama“, koji predviđa mogućnost preuzimanja iz drugih javnih ustanova, za očekivati je da veliki broj stručnih saradnika, primljenih na određeno vreme, već 1. januara budu zamenjeni viškovima zaposlenih iz centara za socijalni radi i/li drugih ustanova. Posledice mogu biti pogubne, za stručne saradnike koji prethodih 10, 15. ili 20. godina pošteno i požrtvovano rade svoj posao, a već 1. septembra 2019. godine će neki novi izvršioci, koji su negde drugde radili (često za dvostruko veće plate) ugroziti njihovo radno mesto. Već sada imamo više desetina ovakvih slučajeva, a do završetka racionalizacije mreže škola verovatno i više stotina.\nIz tog razloga, gospodine ministre, molimo Vas da ove naše primedbe ozbiljno razmotrite i u okviru svojih ovlašćenja predupredite i sprečite neželjene posledice. NSPRV je spreman da se kroz socijalni dijalog dođe do pravičnog rešenja, a u cilju zadovoljenja interesa svih strana, a na dobrobit srpskog obrazovanja.\nNovi Sad, 24.06.2018.god.\nRanko Hrnjaz, pred\n2018-06-24 rh Loše u pravilnicima o finansiranju škola


Prodaja, vrsta nekretnine poslovni prostor lokal, mesto beograd - Oglasi SveNekretnine\nBr. pronadjenih nekretnina: 259\nDODATNI PODACI:Ugovorna površina 61m2. Odličan dvostrano orjentisan prostor na atraktivonoj...vise\n186.000€67 m22 776 €/m2Dodaj oglas u favorite\nDODATNI PODACI:Kompletno opremljen lokal kafe-restoran na atraktivnoj lokaciji, u najlepšem...vise\nKalenić, Kursulina, poslovni prostor 52m2 (33m2+terasa 19m2),cg, priz\n87.000€52 m21 673 €/m2Dodaj oglas u favorite\nVračar, Kalenic pijaca, Kursulina, poslovni prostor u novijoj zgradi, uknjizen na 52m2,...vise\nZVEZDARA DJERAM 20m2 , 55000e\n55.000€20 m22 750 €/m2Dodaj oglas u favorite\nTip nekretnine:Poslovni prostor / Lokal17.10.2021\nGUNDULIĆEV V., 147M2, NPR, CG, UKNJ.\n264.000€147 m21 795 €/m2Dodaj oglas u favorite\nVišenamenski prostor, za restoran, klub, vinariju itd... Agencijska provizija 2% Kuhinja,...vise\nBEZ PROVIZIJE ZA KUPCA - PRODAJEMO NOVU POSLOVNU ZGRADU U CENTRU GRADA\nJuz Bogdanova,Centar,Stari Grad,\n6.000.000€2927 m22 049 €/m2Dodaj oglas u favorite\nNova poslovna zgrada na odlicnoj lokaciji, neposredna blizina Terazija, Trga Republike,...vise


Kotor grad iz kojeg potiču oba kriminalna klana "škaljarski" i "kavački" koji ratuju već nekoliko godina\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović je potvrdio da je u Turskoj je priveden samo Jovan Vukotić, koji slovi za navodnog vođu „škaljarskog“ kriminalnog klana iz Kotora, koji je protjeran iz te zemlje u Srbiju čiji je državljanin.\nU ovom trenutku nema informacija da se protiv Jovana Vukotića, vodi bilo kakav postupak u Crnoj Gori, za razliku od njegovog brata Igora koji se dovodi u vezu sa navodnim stvaranjem kriminalne oganizacije. Crnogorsko Specijalno tužilaštvo se nije oglašavalo povodom informacije koju su objavili gotovo svi mediji u regionu da je u Turskoj prije tri dana uhapšen Jovan Vukotić.\nOdgovarajući na novinarsko pitanje da potvrdi informaciju o hapšenju navodnih vođa škaljarskog kriminalnog klana u Turskoj, Jovana i Igora Vukotića, ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović je na pres konferenciji u Beogradu saopštio, da je u Turskoj priveden samo Jovan Vukotić i da je protjeran iz te zemlje u Srbiju.\nStefanović nije mogao, zbog istrage koja je u toku da saopštiti više detalja o hapšenju, ali je rekao da pored potjernice za Vukotićem iz Grčke, i srpska policija sprovodi određenu istragu.\n„Ovo je pitanje oko kojeg se policija (Srbije) intenzivno konsultuje sa tužilaštvom. U dogovoru sa tužilaštvom mi ne možemo da vam kažemo previše, jer je više različitih postupaka u toku. Ono što mogu da vam kaže je, da je ovo lice uhapšeno u Turskoj, da je protjerano iz Turske, da je protjerano u Republiku Srbiju, da je u Republici Srbiji u toku krivični postupak protiv ovog lica. A za ovim licem traga i Grčka zbog sumnje da je švercovao, odnosno bio u lancu trgovine 135 kilograma kokaina. To je ono što ja sada mogu da vam kažem. Trenutno se radi samo o ovom licu.“, rekao je ministar Stefanović.\nPovodom informacije o hapšenju Jovana Vukotića, uputili smo nekoliko pitanja Specijalnom državnom tužilaštvu o tome – da li se protiv njega vodi istraga, da li je za Vukotićem raspisana potjernica, te da li u Specijalnom tužilaštvu očekuju da bude izručen.\nOdgovore do sada nismo dobili.\nJovan Vukotić već nekoliko godina ne živi u Crnoj Gori, iako je medijski i policijski dovođen u vezu sa jednim od dva kriminalna klana iz Kotora. Jovan Vukotić, kao i njegov brat Igor su bili mete bombaških napada prije nekoliko godina, što se pripisivalo obračunu mafijaških grupa.\nKrajem 2016. godine Jovan Vukotić je uputio otvoreno pismo javnosti, preko dnevnog lista „Vijesti“ u kome je između ostalog saopštio „da je policija puna kriminalaca sa značkama i onih koji su na spisku mafijaških šefova i da nedužni ginu jer prljavi policajci čiste teren za njihove prijatelje“.\nTada je na upit Radija Slobodna Evropa, Specijalno tužilaštvo saopštilo da je „formiran predmet o navodima i optužbama Kotoranina Jovana Vukotića i da će Specijalno tužilaštvo ispitati navode i blagovremeno obavještavati javnost o daljem toku postupka“.\nZa razliku od Jovana Vukotića, njegov brat Igor je doveden u kontekst navodnog formiranja kriminalne grupe, zajedno sa uhapšenim Rankom Radulovićem iz Nikšića za koje se sumnja da su navodno pripremali između ostalog likvidacije visokih policijskih službenika, Specijalnog tužioca, bivših službenika Agencije za nacionalnu bezbjednost, kao i članova suprotstavljenog „kavačkog“ klana.\nSpecijalno tužilaštvo je ovaj predmet označilo kao tajni, a istraga se vodi više od dva mjeseca. Pismom upućenim dnevnom listu „Dan“ Igor Vukotić je odbacio optužbe da je učestvovao ili planirao bili kakve likvidacije i ocjenio da su optužbe „proizvod podmetanja od strane pravosudnih organa i ljudi iz javne i tajne policije koji imaju sumnjive veze“.


LG G6 korisnicki interfejs Android Nougat LG UX 6.0 | Tech | Uređaji\nLG G6: Otkrivamo vam softver i šta sve donosi | Smartlife RS\nLG G6: Otkrivamo vam softver i šta sve donosi 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n20.02.2017. / 15:24\nNažalost, neće imati najjači procesor - evo zašto!\nPrvi: Više inteligentan, manje veštački\nApsolutno sve što znamo o LG G6 je na linku\n[ANKETA] Koji je bolji: LG G6 ili Galaxy S8?


Home / Najave događaja / Konkurs za karikaturiste\nDelegacija Evropske unije u Srbiji i EU projekat “Jačanje vidljivosti i komunikacionih aktivnosti o IPA programima u Srbiji raspisali su konkurs karikature i kratkog kaiš stripa na temu “Ovo je Zemlja za nas – pokreni se za životnu sredinu!”. Pozivamo sve one koji se profesionalno i amaterski bave karikaturom i stripom da pošalju svoje radove o tome kako vide probleme životne sredine u Srbiji i kako građani čuvaju (ili ne) okolinu. Konkurs je otvoren od 15. maja do 2. juna 2019. Prve tri nagrade su vaučeri u vrednosti 500 evra, 350 evra i 200 evra. Najbolji radovi (prva tri i finalisti) koje će izabrati žiri u čijem sastavu su eminentni karikaturisti biće prikazani na izložbama organizovanim tokom juna i jula, u okviru kampanje čiji je cilj promocija zaštite životne sredine. Ograničenja za učešće na konkursu nema, osim pravno obavezujućih standarda i neprihvatanja govora mržnje.


Aero-modelari iz Banjaluke: Imamo svoj vazdušni prostor – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nVikipedija kaže da modelarstvo predstavlja hobi koji se bavi pravljenjem umanjenih, ali funkcionalnih modela raznih tipa vozila ili letjelica.\nMeđutim, za aero-modelare iz Banjaluke, ovo je više od hobija – oblik druženja, uživanja, bijega od svakodnevice.\n“Vjerovatno svako ima svoje razloge. Ali vjerujem da je većini druženje jedno od bitnijih stavki. A zašto se ljudi bave ovim hobijem? Zašto se bave svakim drugim hobijem. Sigurno svako ima neki svoj razlog”, priča Mihajlo Janjetović iz kluba aero-modelara za mojKontakt.com i na pitanje, “da li su aero-modelari pritajeni piloti”, stiže kontra-pitanje: da li su sakupljači poštanskih markica pritajeni poštari?\nLjudi se pitaju od čega se prave ti modeli letjelica, koje nisu ”prave”, ali nisu ni igračke. Materijali koji se koriste u modelarstvu su raznovrsni, a najviše se koriste razne vrste drveta.\n“Najviše balza, koja je poznata po svojoj maloj specifičnoj masi, stiropol, stirodur i slični pjenasti materijali. Takođe se koriste i metali, najviše aluminijum i legure aluminijuma, a koriste se i kompozitni materijali poput staklenog i grafitnog platna. Uglavnom vrsta letjelice koja se pravi definiše vrstu materijala koja će biti upotrebljena”, kaže Janjetović.\nZavisno od vrste koja im treba, materijale najčešće nabavljaju od lokalnih stovarišta, prodavnica opšte namjene, ali potrebna je i kupovina u specijalizovanim prodavnicama, koje su na našim prostorima jako rijetke. Naravo, neki materijali se naručuju preko interneta. Za ovaj hobi potreba su i određena znanja iz aerodinamike, mehanike, elektro tehnike i elektronike.\n“Ali, niko se nije naučen rodio, i nisu potrebna znanja na nivou eksperata, da se svako ne bi mogao okušati u ovom hobiju”, ohrabruje Janjetović neke buduće aero-modelare.\nOvo je hobi koji traži i određena ulaganja, ali kad se jednom kupe osnovne stvari, objašnjava Janjetović, održavanje i nastavak nisu preskupi. Razlika od nekih drugih hobija je u tome što se u ovom dešavaju i padovi letjelica pa i to traži svoj ”danak”.\nU banjalučkom klubu kažu da tačan broj modelara na ovim prostorima nije poznat te da je jedna od ideja njihove fesjbuk stranice upravo da se ljudi koji su ranije samostalno nešto radili, okupe, podijele iskustva, znanje i da popularizuju modelarstvo.\n“Što se samog broja modelara tiče, ima ih vjerovatno više nego što većina ljudi pretpostavlja. Samo što su većinom nešto samostalno radili, negdje daleko od ljudi, po livadama, pa onda nisu primijećeni”, objašnjavaju nam u aero-modelarskom klubu iz Banjaluke.\nNismo zaboravili da pitamo za sve popularnije “dronove”.\n– Izrada sada popularnih “dronova” je samo jedna od novih grana avio modelarstva. Ona je postala popularna najviše zbog mogućnosti komercijalne primjene ovakvih letjelica. Ali uglavnom, to je samo jedna kap u moru onoga što se sve izrađuje. Takođe želim da napomenem da naziv “dron”, predstavlja potpuno ili djelimično automatizovanu letjelicu, koje čak u većini slučajeva nisu multirotori. Samo je u narodu nekako pogrešno ustaljen naziv da su svi multirotori, bez obzira na veličinu, namjenu, oblik i primjenu – “dronovi” – pojašnjava nam Mihajlo terminologiju.\nImaju svoj vazdušni prostor\n– Aero modelari se uglavnom okupljaju na livadama, dalje od ljudi i objekata, da se smanji opasnost od oštećenja imovine ili povređivanja ljudi. Na javnim mjestima uglavnom i lete ljudi koji se više manje bave nekom vrstom komercijalnog letenja i oni često nisu modelari, već uglavnom koriste kupovne, gotove multirotor letjelice. Što se tiče Aero-modelara Banja Luka, mi smo u dogovoru sa Aero-klubom “Sveti Ilija” iz Banja Luke, dobili svoj dio prostora za letenje na letjelištu Zalužani, i tu se okupljamo uglavnom vikendom, ali i radnim danima, zavisno od vremenskih uslova i slobodnog vremena. I želimo da napomenemo da smo trenutno jedini u BiH, a možda i šire sa svojim odobrenim vazdušnim prostorom – kaže Mihajlo Janjetović.\nDrama u Sidneju: Ovakav cunami još niste videli! (FOTO, VIDEO)


Avdulah Hoti, novi premijer Kosova na sednici Skupštine na kojoj je izabrana nova Vlada Kosova, 3. jun 2020. (Foto: RTK/video greb)\nSrpska lista je u ovom mandatu dobila dva ministarstva i jednog zamjenika premijera. Dalibor Jevtić je ostao na čelu ministarstva za zajednice i povratak, a Goran Rakić je novi ministar administracije lokalne samouprave i zamjenik premijera Kosova.\n"Sahrana" Ustava Kosova na protestu u Prištini, 3. jun 2020. (Foto: VOA)\nDanašnju sjednicu parlamenta bojkotovali su poslanici pokreta Samoopredjeljenje, a protiv izbora vlade bili su predstavnici Demokratske partije Kosova.\nU toku sjednice na kojoj je birana nova Vlada, ispred zgrade Skupštine Kosova okupilo se nekoliko stotina građana protestujući zbog izbora nove vlade. Oni su simboločno “sahranili” Ustav Kosova.


Rusija: Jehovine svedoke finansira Amerika - 10.06.2020, Sputnik Srbija\nPoslanik Državne dume sa Krima Ruslan Balbek izjavio je da organizacije „Jehovini svedoci“ i „Hizb ut Tahrir“, koje su zabranjene u Rusiji, finansira američki... 10.06.2020, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, državna duma rusije\n20:32 10.06.2020 (Osveženo: 10:00 26.01.2022)\n© AFP 2022 / Martin BureauSledbenici sekte Jehovini svedoci na skupu u predgrađu Pariza\nBalbek je time prokomentarisao godišnji izveštaj Stejt departmenta o poštovanju slobode veroispovedanja u svetu u 2019. godini, u kome Amerika optužuje ruske vlasti da progone organizacije „Jehovini svedoci“ i „Hizb ut Tahrir“.\n„Organizacije 'Jehovini svedoci' i ' Hizb ut Tahrir' osmišljene su da destabilizuju region i utiču na stanovništvo. Te organizacije šire među masama isključivo američke interese i one su odskočna daska za obojene revolucije. Stoga na stranu sve tre brige Stejt departmenta zbog nekakvog progona – prilikom rešavanja naših unutrašnjih pitanja nećemo nikoga slušati“, rekao je Balbek.\nU aprilu 2017. godine Vrhovni sud Rusije Vrhovni sud Rusije je proglasio Jehovine svedoke ekstremističkom organizacijom i zabranio njenu delatnost na teritoriji zemlje. Sud je u odluci naložio da odmah prekine sa radom svih 395 odeljenja Jehovinih svedoka na teritoriji Rusije. Imovinu organizacije će konfiskovati država.\n„Stranka islamskog oslobođenja“ („Hizb ut Tahrir el Islami“) je islamska politička partija, osnovana u Palestini 1953. godine. Aktivna je u Siriji, Egiptu, Jordanu, Tunisu, Kuvajtu, Palestini, Turskoj i Zapadnoj Evropi. U nekoliko svetskih zemalja proglašena je za terorističku organizaciju, a u Rusiji je zabranjena odlukom Vrhovnog suda iz 2003. godine. Cilj organizacije je eliminisanje nemuslimanskih vlada i uspostavljanje islamske vlade na globalnom nivou stvaranje „Svetskog islamskog kalifata“.


VITMAN: Počela rekonstrukcija ulice Branka Anovića - ePancevo\nGrad Pančevo, kroz projekat Javnog privatnog partnerstva, započeo je radove na rekonstrukciji ulice Branka Anovića.\nUlica Branka Anovića spaja dve frekventne saobraćajnice, Žarka Zrenjanina i Maksima Gorkog. Dugačka je 175 metara i jedna je od retkih u samom centru grada koja nije asfaltirana. Putem Sekretarijata za investicije grada Pančeva, koji vrši nadzor, izvođenje radova na rekonstrukciji ulice Branka Anovića u Pančevu tehnički je počelo 12. jula. Ali, zbog vremeskih nepogoda, radovi su stagnirali, kaže Maja Vitman gradska menadžerka.\nRekonstrukcija saobraćajnice u celoj dužini ulice, 175m, sa izgradnjom novog kolovoza širine 5 metara, za dvosmerni saobraćaj, sa svim kolskim priključcima za objekte u ulici,\nNova pešačka staza sa obe strane ulice, širine oko 1.8m\nIzgradiće se novih 27 parking mesta (od toga 3 za potrebe lica sa invaliditetom),\nIzvršiće se radovi na hidrotehničkim instalacijama, odnosno zamena kompletne fekalne kanalizacije i vodovodne mreže sa priključcima i izrada nove kišne kanalizacije),\nRadovi na rekonstrukciji javnog osvetljenja, postavljanje novih 7 stubova javne rasvete, ugradnjom savremene LED rasvete.\nObimni radovi i na Strelištu\nGrađani su upoznati da se radi i na asfaltiranju ulica na Strelištu, te danas kreće asfaltiranje prvog izravnavajućeg sloja u ulici Mažuranićevoj, ulici Laze Kostić i ulici Vojislava Ilić. Posle izvedenih radova na Strelištu, radovi će krenuti u Gornjem gradu i to u Karađorđevoj, Stevice Jovanovića i Uroša Predića – desna strana iz pravca ulice Dimitrija Tucovića. Ujedno najavljujemo i presvlačenej ulice Dimitrija Tucovića, od Moše Pijade do Vojvode Radomira Putnika i ulice Vojvode Petra Bojovića do Dositejeve. Radovi su planirani u etapama, u saradnji sa Odeljenjem za saobraćaj pri Sekretarijatu za urbanizam i Sekretarijatom za inspekcijske poslove, Upravom policije, kao i sa predstavnivima javno -komunalnog sektora koje će uzeti učešće u organizaciji. Uradiće se projekat privremene saobraćajne signalizacije, shodno tome da će delovi ulice u jednom momentu biti biti zatvoreni. Sve je planirano da se uradi u što kraćem roku, kako građani ne bi trpeli, kaže Vitman.\nOna ističe da je lokalna samouprava zahvalna građanima na podršci i razumevanju prilikom izvođenja radova, te da su veoma zadovoljni kako projekat JPP napreduje.\nGrađanima smo obećali asfalt i trudimo se da ravnomerno izvodimo radove u celom gradu i u naseljenim mestima. Ima još puno posla koji preostaje da se uradi. Dobrim vođenjem budžeta stvaramo uslove da sve ulice dobiju asfalt. Pančevo je više decenija bilo zatočenik nemara, i to uspešno ispravljamo vođenjem odgovorne lokalne politike, koja se naslanja na politiku predsednika Aleksandra Vučića, naglasila je Vitman.


Partnersko kreditno posredovanje: Tražimo Vas - atraktivna provizija\nPrijavite se za posao kod nas\nAtraktivna prilika za zaradu\nOrganizujte radno vreme sami\nKada počnete da radite za nas, trebalo bi da ste već dobro umreženi. Ambiciozni ste i želite sami da organizujete svoje radno vreme. Podbrokeri Handeys profitiraju od dobrih provizija, koje zarađujete uz posredovanje ličnog kredita. Pridružite nam se!\nMožete slobodno birati koliko radite i uživati u maksimalnoj fleksibilnosti. Handeys je aktivan širom Švajcarske u finansijskom i kreditnom poslovanju. Pridružite se i distribuirajte naše proizvode - čekaju vas atraktivne prilike za zaradu.\nPočetni troškovi kao što je osnivanje kompanije su izostavljeni.\nBesplatno vam dajemo prodajnu dokumentaciju i radni materijal.\nHandeys ima dobru reputaciju širom Švajcarske. Ovo vam pomaže da dobro počnete.\nUživate u maksimalnoj fleksibilnosti, sami dogovarate radno vreme.\nSaznajte više o našim atraktivnim provizijama.\nPosebna obuka ili dugogodišnje iskustvo u industriji nisu apsolutno neophodni.\nKuća » O nama » Postati partner


IŠAO NA OPERACIJU ŽELUCA - Dejan Milićević drastično smršao, ima 20 KILOGRAMA MANJE! Na novoj fotografiji je NEPREPOZNATLJIV! (FOTO) - Informer\nyoutube printscreen/Ko vam dade termin\nReditelj i fešn fotograf Dejan Milićević godinama je vodio borbu sa kilogramima. Međutim, nedavno je rešio da se ozbiljno posveti tome i uspeo je da skine čak 20 kilograma.\n(VIDEO) DRAMA U PORODICI DRAGOJEVIĆ! Dalila POBEGLA iz rijalitija jer je zaljubljena u DAVIDA?! Dragojević progovorio - šok za sve! sledeća vest\nVoditeljka Suzana Mančić, njegova prijateljica, javnost je obavestila o tome koliko je Milićević smršao.\n- Kada smo se poslednji put sreli rekao je: "Sledeći put kada me vidiš imaću 20 kilograma manje". I održao je obećanje. Moj dragi Dejan Milićević. Čestitam Deki - napisala je Suzana ispod zajedničke slike na Instagramu.\nA post shared by Suzana Mancic (@suzanamancicofficial) on Jan 22, 2020 at 8:03am PST\nDejan je, podsećamo, nedavno otkrio da će otići na operaciju smanjenja želuca kako bi se otarasio viška kilograma.\nalo.rs/Informer.rs | Sreda, 22. 01. 2020.\ndžet set Dejan Milićević Suzana Mančić kilaža kilogrami Estrada VIP operacija želuca


Policajcu iz BiH prisjeo odmor: Kolega iz Crne gore mu zapalio Golfa 6 ispred hotela u Bečićima | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti Policajcu iz BiH prisjeo odmor: Kolega iz Crne gore mu zapalio Golfa...\nPolicajcu iz BiH prisjeo odmor: Kolega iz Crne gore mu zapalio Golfa 6 ispred hotela u Bečićima\nPodgorička policija uhapsila je danas po potjernici budvanskih kolega Danila Vukčevića (31) iz Podgorice koji se sumnjiči da je sa sugrađaninom Peđom Vuksanovićem 14. avgusta ispred bečićkog hotela zapalio auto policijskom inspektoru iz Bosne i Hercegovine.\nKriminalistički inspektori budvanske policije jučer su uhapsili Vuksanovića, a za Vukčevićem je raspisana potjernica, nakon što su rasvijetlili podmetanje požara ispod automobila.\nVuksanović je danas uz krivičnu prijavu priveden kotorskom osnovnom tužiocu, koji mu je nakon saslušanja odredio zadržavanje do 72 sata. Vukčević će sutra biti priveden tužiocu.\nNjih dvojica, kako se sumnja 14. avgusta u 2:44 sati zapalila su Golf 6 bijele boje bosanskih registarskih oznaka, vlasništvo policijskog službenika iz BiH\n– Vozilo je oštećeno a usljed požara je ugrožena imovina velike materijalne vrijednosti, jer je u okolini istog bio veliki broj parkiranih vozila uz hotel “Montenegro”. Stavlja im se na teret krivično djelo izazivanje opšte opasnosti iz čl. 327 KZCG”, naveli su jučer iz policije .\nVuksanović je odranije poznat policiji kao višestruki izvršilac više teških krivičnih djela. Vuksanović je 2015. uhapšen nakon što je sa još jednom osobom iz benzinske pumpe “Dekar” uzeo 600 eura, prijeteći radnicima puškom i nožem.\nPrevious articleOpozicija u Bjelorusiji planira da osnuje politički pokret\nNext articleCrnogorci danas biraju između EU i NATO perspektive s jedne, ili Rusije i Srbije s druge strane\nTK: Četri osobe prekršile zabranu kretanja


Najava Appleovog iWatch pametnog sata koja će vas uvjeriti da vam to - ne treba!\nTehnologija je u današnje vrijeme dobila sasvim novu dimenziju, uređaji su sve sofisticiraniji, manji, atraktivniji, a posebno je mnogima primamljiva takozvana 'nosiva tehnologija', no je li nam to doista potrebno...\nTomislav Ćuto | 31.05.2014. / 10:55\nTehnologija je u današnje vrijeme dobila sasvim novu dimenziju, uređaji su sve sofisticiraniji, manji, atraktivniji, a posebno je mnogima primamljiva takozvana "nosiva tehnologija", no je li nam to doista potrebno...\nAko već imamo računalo, prijenosnik, tablet, pametni telefon, je li nam, doista, ali baš ono doista, potreban i - pametan sat? A takvih je iz segmenta "wearable technology" svakim danom sve više, iako nam u pravilu ne nude (a kako bi i mogli?!) ništa više od onoga što imamo na nekom od ranije spomenutih uređaja. Ali, primamljivost marketinških kampanja je poput lavine, kada krene, onda većina više ni ne pita "a što će mi to" nego se vodi mišlju "ja to jednostavno moram" imati. Nije to ništa čudno, uostalom, na takvim temeljima danas počiva kompletno društvo, bombardiranje reklamama kao nužnu posljedicu ima trčanje u razne "shopove", zaduživanje na tekućim računima, kreditnim karticama i svim ostalim sredstvima plaćanja koja su nam dostupna...\nAli, ako na trenutak stanemo, samo malo dublje razmislimo, shvatit ćemo kako smo ponekad (ili stalno) naivni, da ne upotrijebimo neki teži "opis", kada se damo navući na novi uređaj koji nam je apsolutno nepotreban. Upravo na to nam, sarkastično i zabavno, skreće pozornost ovaj video, koji je zapravo parodija na Appleov iWatch koji je već sada u statusu jednog najpoželjnijih "wearable gadgeta". E, sad, koliko nam je jedan takav uređaj stvarno potreban, što sve s njim možemo i što je još važnije kako, pogledajte u ovom, po meni, sjajnom videu. U nešto manje od tri minute razotkrivene su sve mistifikacije koje prate ovaj i sve slične uređaje, kada se sve rastavi na proste faktore, zaključak je sasvim jasan - ne, meni to doista ne treba!