FlyBosnia nabavila prvi avion, u sezoni će imati 24 leta mjesečno - Furaj.ba | S nama u avanturu\nFlyBosnia nabavila prvi avion, u sezoni će imati 24 leta mjesečno\nKompanija FlyBosnia objavila je fotografiju aviona Airbus 319 koji je kupila u Bugarskoj.\nAirbus A319 aviokompanije FlyBosnia koji nosi ime Sarajevo imat će 156 mjesta, od kojih će 12 biti u poslovnoj klasi. Avion star 16 godina trenutno se oprema u Sofiji, a bit će korišten na relaciji Sarajevo – Rijad i u sezoni će imati 24 leta mjesečno.\nNa početku će kompanija imati samo jedan avion, ali će u narednih 6 do 12 mjeseci nabaviti još jedan Airbus A319. Iz kompanije predviđaju da će uspješan početak i velika potražnja dovesti do širenja njihove mreže ruta i letova, a cijene karata bit će vrlo konkurentne. Tokom sezone kompanija će uvesti i dodatne letove, a moguće su i nove rute do Džede, Dohe, Maname (Bahrein) i Kuvajt Cityja.\nTokom sezone kompanija bi imala 24 leta mjesečno na relaciji Sarajevo – Rijad, a mimo sezone osam letova mjesečno. Na ostalim rutama imala bi po osam letova tokom cijele godine.\nOsnivači FlyBosnie su predstavnica i direktor Al Shiddi grupacije Nudžejma Skenderović i Sulaiman Abdullah Al Shiddi koji je ujedno i jedan od najvećih investitora iz Saudijske Arabije u našoj zemlji.


Izdajem stan na Novom Beogradu u - Mali oglasi Nekretnine - izdavanje\nMali oglas: Izdajem stan na Novom Beogradu u...\nIzdajem stan na Novom Beogradu u ulici Jurija gagaina 59, 2.0, 56m2, namesten, cg, tel, tv, kablovska, interfon, klima. 300 eura+depozit. marko : 063/1292016\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20100323124016\nLink oglasa: http://www.inter.rs/mali-oglasi/20100323124016\t/\nSlični mali oglasi - izdajem, jurija, gagaina, ulici, novom, beogradu, namesten, depozit


Zaštita dece od nasilja kroz međusektorsku saradnju - konferencija u Požarevcu - MODS\nZaštita dece od nasilja kroz međusektorsku saradnju – konferencija u Požarevcu\nNaša članica „Prijatelji dece opštine Požarevac“ realizovali su konferenciju na temu “Zaštita dece od nasilja kroz međusektorsku saradnju”. Konferenciji su prisustvovali predstavnici vaspitno-obrazovnih institucija grada, učeničkih parlamenata, roditelji dece i svih sektora koji se bave zaštitom dece od diskrimacije, a sve ukupno je bilo preko 100 učesnika.\nPosle kratkih uvodnih reči i izraženih dobrodošlica učesnicima, organizatori konferencije su najavili značaj teme o kojoj će se vršiti razmena i doprineti poboljšanju teksta nacrta lokalnog protokola. O obavezi zaštite dece od nasilja govorila je Biljana Lajović ispred Ministarstva prosvete, nauke i tehonološkog razvoja, a o digitalnom nasilju Ana Mirković.\nPosle ukazivanja na rezultate istraživanja o posledicama nasilja po dečiji razvoj od Dragane Petrović, predsednik MODS-a, Saša Stefanović govorio je o značaju i potrebi međusektorske saradnje na zaštiti dece od nasilja. Učesnici su na kraju konferencije upoznati sa nacrtom i ličnim učestvovanjem kroz ramenu na radionicama doprinosili kreiranju lokalnog protokola međusektorske saradnje.\nĐorđević: „Ako ćutimo o nasilju, onda tu nema dobrih rezultata“\nOrganizacija „Prijatelji dece opštine Požarevac“, zajedno s Požarevačkom gimnazijom, osnovnim školama „Sveti Sava“ i „Vuk Karadžić“ organizovala je stručni skup „Zaštita dece od nasilja kroz međusektorsku saradnju“\nPredsednik ove organizacije, Radiša Đorđević, podsetio je na prisutnost nasilja nad decom, koje ima velike posledice kako za dete, tako i za roditelje i društvenu sredinu.\n„Ono što se u praksi susrećemo to je da kada dođe do nasilja, ne znamo kome da se obratimo. Međusektorska saradnja je takva da nije dovoljno efikasna za razvojne probleme. Ono što je važno je da ako hoćemo da ćutimo o nasilju, da imamo tišinu, onda to nema dobre rezultate nego, nažalost, još gore“, rekao je Đorđević.\nOn je istakao da je veoma značajna multisektorska saradnja, te je cilj da se okupe svi stručnjaci iz oblasti koji se bave zaštitom dece od nasilja. Đorđević kaže da očekuje dobre rezultate.\nVeliki broj dece, ipak, preživi neki oblik nasilja, kako porodično, tako i vršnjačko i digitalno\nSvetlana Spasić, pedagog osnoveškole „Sveti Sava“ Požarevac, rekla je da UNICEF-ova istraživanja pokazuju da skoro polovina, odnosno 45% dece doživi neki oblik nasilja.\n„Ono što zabrinjava je da su se deca, u istom procentu, izjašnjavala da su zlostavljani u porodici, tako da se obrasci iz porodice gotovo preslikavaju na vršnjačko nasilje i deluju jedni na druge. Samo ako formiramo okruženje u kome neće biti nasilja, ako svi radimo na tome, možemo očekivati neke pomake“, rekla je Spasić.\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja prepoznalo je nasilje kao jedno od prioritetnih oblasti, a Biljana Lajović, specijalista školske psihologije iz Ministarstva govorila je o zaštititi dece od nasilja u školama, o izazovima i mogućnostima.\nU prethodne dve godine čak 37 tinejdžera nije psihički izdržalo zlostavljanje na internetu\n„Država može da radi šta hoće, da propiše kakve god hoće zakone, podzakonske akte, da donese inicijative, ali ako to ne bude zaživelo tu gde su deca i odrasli, gde su nastavnici i roditelji, onda je to samo jedan običan dokument, koji u stvari ne znači ništa“, rekla je Lajović i istakla važnost saradnje svih institucija.\nNa skupu je, između ostalih, govorila Ana Mirković, master psihologije koja je navela da je digitalno nasilje jedno od najzastupljenijih oblika vršnjačkog nasilja. Podsetivši da još uvek nije definisan zakon koji bi adekvatno tretirao zločin, odnosno nasilje na internetu, a preko 92 % nasilja na internetu je vršnjačko nasilje.\n*** Telesno kažnjavanje dece i njihova zaštita – stanje u Srbiji\n„Prošle godine se ubilo 16 tinejdžera, a pretprošle 21 (!) samo zato što su bili zlostavljani na internetu“, rekla je Mirković i istakla da se digitalno nasilje dešava uvek i da je „zlostavljač u mobilnom telefonu, kompjuteru, što znači da je u džepu, u rancu ispod jastuka“.\nOrganizacija Prijatelji dece opštine Požarevac je od prošle godine deo Mreže organizacije za decu Srbije, te je Požarevac jedan od 20 gradova koji učestvuje u stvaranju osnovnog protokola za sprečavanje nasilja nad decom i radi na pojedinačnom protokolu za lokalnu sredinu.\nSkupu su prisustvovali predstavnici svih oblasti koje se bave zaštitom nasilja nad decom iz obrazovnog sistema, zdravstva, tužilaštva i policije dok niko iz gradske uprave grada Požarevca, potpisnika protokola, nije prisustvovao sastanku.\nČlanice MODS Telesno kažnjavanje Zaštita dece od nasilja\nZa populacionu politiku sledeće godine 600 miliona dinara


ZASVRBILO DRUŽE: "Nisam ja loš momak, i neće oni mene u zatvor" | Poskok\nZASVRBILO DRUŽE: "Nisam ja loš momak, i neće oni mene u zatvor"\nDopredsjednik Narodne stranke Radom za boljitak, dopremijer i ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva u Vladi FBiH Jerko Ivanković Lijanović, u povodu navoda koje je u jednoj dnevnoj novini izrekao predsjednik Uprave Hypo banke Aleksander Piker, želi da podsjeti javnost kako su Boljitak i svi njegovi dužnosnici uvijek isticali bezrezervnu podršku svim nadležnim pravosudnim i istražnim organima da profesionalno, nepotkupljivo i pošteno obavljaju svoj posao bez političkog utjecaja ili u službi određenih političkih opcija, stoji u priopćnju ove stranke.\n„Navodi direktora Pikera u kojima ocjenjuje „tko su loši, a tko dobri momci i tko treba u zatvor u BiH“, u potpunosti su neprimjereni.\nTakođer ovakvim nastupom gospodin Piker sebe stavlja u ulogu istražitelja, tužitelja i suca u našoj zemlji a siguran sam kako se u svojoj zemlji ne bi tako ponašao te da uistinu poštuje njen pravni sustav. Sve što su Lijanovići radili s Hypo bankom, bilo je u skladu sa zakonima u BiH i dobrom gospodarskom praksom, tako da nije bilo sumnjivih kredita, korupcije i nečeg sličnog. Zbog povlačenja Hypo banke sa tržišta u BiH nanijeta je velika šteta Lijanovićima a i drugim gospodarskim subjektima koji su imali razvojne i održive projekte.\nNe mogu se oteti dojmu da je ova medijska hajka direktno upućena protiv čelnika Boljitka i same Narodne stranke Radom za boljitak u cjelini. Sve to očigledno je režirano u svrhu jačanja daljih pritisaka kako bi se zadovoljili apetiti pojedinih političkih stranaka za promjenom izvršne vlasti u Federaciji BiH”, izjavio je dopredsjednik Boljitka, dopremijer i ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva u Vladi FBiH Jerko Ivanković Lijanović.\nNadamo se da Hypo banka neće primijeniti ovu praksu podizanja kaznenih prijava na sve prevarene građane BiH koji su se zadužili u švicarskim frankama, a mnogi ostali bez primanja ili su im ista smanjena i sada ne mogu da otplaćuju kredite, stoji u priopćenju stranke Radom za Boljitak.


Vreme 636 - Nova ambasada u Beogradu: Vitezovi u diplomatiji -->\nDUH DUGE TRADICIJE: Malteški vitezovi\nNakon deset vekova od osnivanja i nekoliko decenija anonimnosti, na scenu se vraćaju Malteški vitezovi. Ovi potomci krstaša, državljani zemlje bez teritorije (!), svi odreda plemići i parajlije (njih 14.000), proširivanjem oblasti delovanja na diplomatiju, sve više privlače pažnju javnosti. Naročito srpske, s obzirom na to da su nedavno otvorili svoju ambasadu u Beogradu.\nU toku je istorijski važan obrt Svetog malteškog reda koji je nastao u Jerusalimu 1023. godine, prvobitno s ciljem da zbrinjava katoličke hodočasnike u Svetoj zemlji da bi se kasnije pretvorio u udarnu ratnu formaciju koja je stolećima u Mediteranu štitila Evropu od Turaka. Hrabrost ovog vojnog i bolničkog reda, veoma bliskog Vatikanu, a kasnije i njihova milosrdna humanitarna dela, uživala je ogromno poštovanje tokom vekova. Najnovija transformacija Malteškog reda u pravcu diplomatije delo je velikog majstora grofa Anđela Mojana, koji je pre desetak godina shvatio da mu je neophodna modernizacija. Zato je formulisao i dokument pod imenom "Strategija za budućnost", čime je red regulisao svoje odnose sa republikom Maltom, transformisao brojne zaostavštine u svetu u svoje ambasade i počeo da traži međunarodno priznanje Malteškog reda.\nNedavno su regulisani i odnosi sa vladom Malte koja im je dala, na stogodišnje korišćenje, tvrđavu Svetog Anđela, kao i pravo da imaju svoju oružanu gardu na ostrvu. Sama Malta, novi član Evropske unije (vidi antrfile), uzela je kao državno obeležje njihov proslavljeni osmokraki krst, a glavni grad La Valeta nosi ime jednog od harizmatičnih vitezova. Uostalom, red je proslavio (i izgradio) ovo istureno parče zemlje, braneći odatle celo hrišćanstvo od najezde islama.\nRAZNOVRSNE MISIJE: Avion Malteških vitezova\nPRILAGOĐAVANjE: Malteškim vitezovima je veoma važno da budu priznati kao građani savremenog doba, a ne ostaci jednog anahronog i nepotrebnog sveta. Stoga su novim "ustavom" iz 1998. godine inicirali mnoge epohalne izmene svog reda: revidirani su odnosi sa Svetom stolicom u pravcu potpune pravne autonomije tako da ni velikog majstora više ne imenuje papa. Iako je duhovna veza Malteškog reda i Rimokatoličke crkve neraskidiva, red je prilagodio organizacionu strukturu radi jake i suverene diplomatske aktivnosti. Dalje, i ženama je dozvoljeno da postanu (niži) članovi, a uvedeni su novi (blaži) kriterijumi za priznavanje aristokratskog porekla. Takođe, ojačana je i prevlast rimske centrale gde boravi veliki majstor i uopšte koordinacija nad četrdesetak nacionalnih udruženja.\nZanimljivo je pomenuti da je prethodni ustav donesen u Parizu 1964. godine pod pokroviteljstvom kralja Petra Karađorđevića, koji je bio veliki simpatizer ovog reda. Inače, prestolonaslednik Aleksandar Karađorđević odlikovan je velikim krstom sa zlatnom zvezdom Malteškog reda, njihovim najvažnijim ordenom. Naravno odlikovan je kao predstavnik jugoslovenske kraljevske porodice koja je veliki prijatelj reda, ali on nije malteški vitez jer to mogu da postanu samo rimokatolici.\nMada svojim humanitarnim aktivnostima Malteški red mnogo podseća na Crveni krst, danas se radi o najmanjoj državi na svetu koja održava diplomatske odnose sa preko stotinu zemalja i koja ima 85 ambasada u celom svetu. Takođe, mnogi putevi lobiranja moraju nezaobilazno da pređu preko Malteškog reda – na primer, oni su među najzaslužnijim za brzo priznavanje Slovenije prilikom proglašenja nezavisnosti, a na Kubi se odnedavno slavi Božić isključivo zahvaljujući Malteškim vitezovima. Oni godišnje izdvajaju oko 100 miliona evra za humanitarne svrhe, a raspolažu ogromnim bogatstvom (tzv. zajedničko blago) koje pothranjuje zaostavština Vitezova i drugih dobročinitelja.\nIstina, Vitezovi su u bliskoj prošlosti bili predmet kritika jer su se, navodno, više posvećivali organizaciji mondenskih koktela i uštogljenih prijema. Takođe, italijanski levičari sumnjiče ih da pored novca i poštanskih markica "štancuju" za crno tržište lažno ordenje i titule za ljude plave krvi. Međutim, sem možda pojedinih slučajeva, nikad nisu prešli granicu hohštaplerstva... Čak i optužbe pravoslavne crkve da Vatikan preko njih sprema novi krstaški rat na Istoku, priča je u koju veruje svaki narod naviknut da veruje u zavere. Jednostavno, to su oni fini starci koji ručavaju u rafiniranim klubovima, njihove vile obično su skrivene u šumama, voze rols-rojseve i nose samo odeću od finih engleskih štofova. Vitezovi letuju na Azurnoj obali, viđaju se sa drugim kraljevima i prinčevima bez kraljevstva i prinčevine i savesno obavljaju svoje obaveze Malteškog reda, iako ponekad imaju teškoća da običnom svetu objasne u čemu se one sastoje.\nMALO ISTORIJE: Red je u prvo vreme nosio ime Vrhovnog vojnog i bolničkog reda svetog Jovana Jerusalimskog i imao za cilj da prihvata, pomaže i leči hodočasnike na Hristov grob u svetoj zemlji, a kasnije je postao vojni pokret za njegovo oslobođenje od najezde muslimana. Red se selio iz jednog mesta u drugo, obišavši tako ceo svet. Nakon progona iz Palestine, gde su proveli skoro 200 godina, Vitezovi su se preselili na Kipar, a kasnije na Rodos odakle su stolećima odolevali Turcima. Ipak, najveći trag u istoriji Vitezovi su ostavili boraveći na Malti, odakle potiče i njihov današnji naziv. Tu su ostali bastion hrišćanstva koje Turci nikako nisu uspeli da savladaju. Zato ih je Napoleon 1798. godine na prevaru i ne ispalivši nijedan metak proterao, napavši ostrvo znajući za pravilo Maltežana da se ne bore protiv hrišćana. Istina, malo su i oni sami krivi jer su vremenom počeli da se bave trgovinom i bankarstvom, a akumulirano bogatstvo omekšalo im je i duh i telo.\nNakon tog poraza zauvek su napustili Maltu i raspršili se po svetu. Jedan deo je čak završio kao stalni gost ruskog dvora, a većina vitezova se početkom XIX veka nastanila u Rimu odakle su vršili veliki uticaj na zbivanja na Apeninskom poluostrvu. Vitezovi su na Malti ukupno proveli 268 godina a posle toga su se raspali na male nacionalne grupe od kojih su, na primer, Rusi i Poljaci imali najveći uticaj. Čak je nakratko i pravoslavni ruski car Pavle bio poglavar Malteškog reda. Njihove herojske napore kasnije su prepričavali svi hrišćani označavajući ih kao simbol hrabrosti. Stoga su u njihovim vojnim akademijama mnoge evropske zemlje stolećima školovale svoje najbolje admirale i komandante i uopšte na iskustvima Malteških vitezova koncipirale svoju ratnu mornaricu. Inače, neki naučnici sumnjaju da su zbog svog ovog katoličkog "talibanstva" čak odgovorni za ubistvo čuvenog slikara Mikelanđela Merizija Karavađa zbog njegove homoseksualnosti.\nZa razliku od Templara, čiju su sudbinu tokom vekova delili i koji su najpoznatiji vojni viteški red (odnedavno i u Srbiji imaju svoje udruženje od pedesatak članova), Malteški vitezovi su kombinovan red – malo bolničari, malo ratnici. Osnovna razlika u odnosu na Templare je ta što Malteški red okuplja isključivo katolike i plemiće. Nestankom opasnosti u Evropi tokom XVIII veka od Turaka, Vitezovi su ostavili oružje i posvetili se humanitarnom radu. U stvari, vratili su se onome zbog čega su i osnovani – bolničkom pozivu, a trenutno raspolažu sa više od 50 bolnica u celom svetu.\nPrva u EU-u: Malta se priključila EU-u\nMalta je prva od deset država koje sledeće godine treba da se priključe Evropskoj uniji. U ovoj zrmlji održan je referendum o tom pitanju. Malteški premijer Edi Fenek Adami izjavio je u nedelju da je 53 odsto glasača glasalo za priključenje EU-u. "Na osnovu informacija kojima ja raspolažem, jasno je da su Maltežani rekli ‘da’ Evropskoj uniji", izjavio je Fenek Adami na konferenciji za novinare i dodao da je 45 odsto birača glasalo protiv.\nNa referendum je u petak izašlo oko 91 odsto od gotovo 300.000 registrovanih birača.\nPozitivan ishod referenduma ići će naruku proevropskoj Nacionalnoj partiji premijera Edija Feneka Adamija, koji je ranije izjavio da je siguran u pobedu.\nMalteška vlada ističe da će referendumsko "da" dovesti do otvaranja novih radnih mesta i poboljšanja bezbednosti.


PIO dug dostigao pola milijarde | Radio Televizija BN\nPIO dug dostigao pola milijarde\nUvjerljivo najveći dužnik je Univerzitetski klinički centar Republike Srpske, čije su neplaćene obaveze dosegle 38,7 miliona KM, a slijede “Željeznice Republike Srpske" sa 15,6 miliona KM.\nRepublika Srpska 18.06.2017 | 14:04\nUmanjicemo ga do nove godine za 113%, a sledeće godine u oktobru dobićete po 40 KM, dosta kriza je.\nCovjek sve unisti !!! Sve sto vise idemo u dubiozu i propadanje narod mu daje sve vecu podrsku !!! Doslo vrijeme bolje obmanjivati i lagati nego istinu govoriti, a svaki dan u RS nas je manje i manje.., eee moj g...i narode do kad ce nas jedan covjek praviti budalama\nKo god misli da ćemo uskoro da dotaknemo dno ponora, moram da vas razočaram. Sa ovakvim političarima na vlasti i u opoziciju ćemo prestići u Bangladeš. Tamo je mjesečna plata 35 do 50 evra. Dalje, okupatorima (koji su postavili Pinokija i ostale političke starlete u BiH) odgovaraju ovakvi okupatorski namjesnici jer tjeraju ljude iz BiH i oslobađaju prostor da okupator može lakše da uzme šta mu treba.\nKako? Uz pomoc kojih trikova da se spasimo? Ako znamo da privreda koja bi trebalo da ovo eventualno vraca je unistena. Cak i kad bi se rijesili baje, ko bi uspio spasiti nas propasti. Ima li neki ekonomista da mi objasni sta nam je ciniti? Sta nam slijedi? Bezbroj pitanja, nema odgovota....\nPuknite dusmani zivio Milorad Dodik\nre Glavno pitanje\nPopravak je nemoguć, to su ogromne pare i za jaku ekonomiju a pošto u RS ekonomija ne postoji to je nepopravljivo. Kako će to rješavati, neka eventualno nova vlast, ostaje da se vidi. opet kažem i mislim da je to nemoguće.\nTo je priprema da Arapi kupe RS,sad je bezvrijedna i nece puno kostati.Al Dodo bi mogao biti postavljen za najsiromasnijeg Šeika.\nKLEVECU KLEVECU nje to dug zbog placu ja se modiram zbog preduzece\nMile sisaj ovce vuna je dzaba ako se pobune samo kazi da su svi protiv nas i da je ugrozena RS sve ce da stane a ti deri dalje budzet do mile volje nema tuzilastva nema sipe\nDa, postoji mogućnost: Kooperativi. Malo je duže da ovdje sve opišem. Spajanjem riješenja koja već funkcionišu drugdje (primjer uspješnog kooperativa je Mondragon u Španiji) bi stvorili "narodni kapitalizam". Manji kooperativi bi se onda udruživali i stvarali mrežu koja bi bila jaka jer bi postojali zajednički interesi (finansijski, medijski, obrazovni...). U suštini, sami bismo napravili paralelan sistem pored postojećeg i taj sistem bismo mi kontrolisali i svi ravnopravno stvarali bogatstvo (koje bismo držali u našoj banci, koja bi opet finansirala naše kooperative itd.) Tako bi zaustavili i iseljavanje naroda jer niko ko ode na zapad nikada neće biti suvlasnik i ravnopravni odlučivač u nekoj firmi. Cilj bi bio da budemo kao vukovi: Sami smo slabi, kao čopor neuništivi.\nGospodine umišljeni vi ste" presjednik" i birate "vladu".Svi problemi koje ima RS su vaš produkt neznanja i bezobrazluka.Da ste" patriota" kako se nazivate dali bi ostavku na sve funkcije koje obavljate ili raspisali izbore prijevremene ako je to moguće.Neznam ali bi to bilo patriotski i pošteno.\nDaj naučite već jednom značenje riječi DUBIOZA i nemojte je uptrebljavati tamo gdje joj nije mjesto. Kada naučite, javite i našim političarima da se više ne provaljuju.\nOvakvo stanje je proizvod i produkt Milorada Dodika jer on upravlja i odlucuje o svemu....\nTrebao bi svako pogledat zabranjeni cas ekonomije sa Brankom Dragasem.Covjek je sve objasnio poslje ove emisije mnoge stvari su mi bile jasnije.Covjek sve objasni i da rjrsenje ali nazalost vlast ga neslusa nije podoban nego pametan.\nBlago tebi, moj crveni kmeru poješče te mržnja.\nRazmišljam, kako imam glup narod tj sledbenike.\nFAKTICKI VLADA KONTINUTETA I NEPOTIZMA I LAZNIH DIPLOMA.GDJE JE SINISA DODIK OBRADI TUNELE BEZ SVJETLA NA KRAJU TUNELA I ODE U SRBIJU.\nTreba uvesti rad za džabe...i tad će ovce glasati zarad nekog "višeg cilja".\nA za Sinišu\nA za Sinišu Dodika koji je u bjekstvu glavna tužiteljica tužilaštva BiH zabrani da se raspiše potjernica.I kada to Mektić spomene kažu kako vrši pritisak na pravosuđe\nJedno pitanje. Zasto poreska uprava ne blokira racun ustanova koje duguju za poreze, kao sto je to uradjeno domovima zdravlja. Kako ce radnici, ljekari , medicinske sestre i ostali otici u penziju bez tih uplata.\nDobro pitanje! Lako je sirotinji (male privatne radnje,mala preduzeća i sl) blokirati račun i vršiti represije, ugoniti strah i ucjenama praviti priču o poreskoj politici i radu inspekcija. Klinički centar BL duguje ni manje ni više nego 200 000 000 km a još uvjek raspisuje tendere za nabavke i izgradnju u višemilionskim iznosima. Žalosno a istinito!\nAko se blokiraju racuni nema pranja para, a to je glavni motor nase reformske agende futur III. Svim glasacima fakticki zahvaljujem.\nJEDNOSTAVAN ODGOVOR .PORESKA SE NESMIJE MIJESATI U PRIVATNE POSLOVE OVIH NASIH MILOKRADA KOJI SVAKOG 31 DECEMBRA NAPLACUJU POREZ TJ UZIMAJU REKET I STA VAM NIJE TU JASNO\nSad ce Didili za ovu situaciju okriviti izdajice RS u politickom Sarajevu, pocece pricu o ugrozenosti srba i ocjepljenje RS a budale ce povjerovati.....\nTako ce i biti. Sad ce on naci krivce u federaciji, da su oni krivi. Da RS kao samostalna drzava nebi bila u toj situaciji. RS bi bila jaka kao Amerika i Njemacka, ali federalci ne daju, zato treba RS da postane suverena samostalna drzava i bice po Dodiku najjaca i najbogatija drzava evrope. Ovce ce mu opet sve vjerovati i glasace za njega. Nazalost, RS propada dalje, i sa Dodikom ce biti Banana republika Srpska!\nOvo će naša vlast predstaviti kao uspjeh i stabilnost RS i reći kako trebaju opet da pobijede na sledećim izborima.\nDo sledeceg izbora ce ostati samo penzioneri koji imaju redovne plate. Izbori u RS vise nemaju nikakvog smisla.\nA sad slijedi BANKROT I BJEZANIJA,KUD KOJI,A VI NARODE GLEDAJTE STACETE SA SOBOM.STO STE TRAZILI DOBILI STE.\nNema duga, to su sve pare nese, sve je dobro, uzivajte, neka svak u svom toru, svojim repom mase. Kakvi bakraci, kakvi dugovi? Da oremo zemlju trebaju nam samo plugovi.\nCova i Buraz\nSad bi Zeljka trebala da matematicko- fakticki objasni ovu Agendu sa dugom.Mile,Skrba,Kaya i Raja,Tegi ne moraju posto je produzeni vikend.\nSto si toliko zabrinut RODJO neboj se narod je kratke pameti dobicemo opet u 2018 toj!\nSad ce Dodo reci kako je politicko Sarajevo krivo,ostavi se nacionalizma i bavi se ekonomijom mada nisi neki ekonom kao sto vidimo\nE cuj ostavi se nacionalizma,...prica tipicnog bosnjaka. Milorade nastavi, bice to sve ok.\nre Ti pametan, TAKO JE , vidiš da ima onih koji drugačije razmišljaju.\nTi da razmisljas skontao bi da ovo sto Milorad radi je dobro, moj bosnjace. Takvih dobricina "koji drugacije razmisljaju" (cuj drugacije) pune masovne grobnice. Razmisli malo ....\n@ re Bosnjak\nO čemu ti? daj čitaj malo\nSta se sve radi,i nije puno! Koliko ih samo prima kupljene invalidske penzije? Cijena je bila 6000 km!\nNema više riječinih tokova, sve pozornice.\nSada ce to u Banjaluci moj prijatelj direktor Dzajic i u Doboju moj prijatelj direktor Zivkovic da sve rijese po mojim uputstvima. Dosta sam direktora smijenio dok nisam prave nasao. Časna partijska trenutna\nTOOOO MR PRETILI\nMI BI TREBALI SMEAGOLA BOGDANICA NOMINOVATI ZA NOBELOVU NAGRADU, ALI NE ZA MEDICINU - JER ON O MEDICINI NEMA POJMA, NEGO ZA LOPOVLUK I NESPOSOBNOST, A ONDA S NJIM U CVARKE!\nNarod je obična šaka prosjaka\nOvo nije pošteno od institucija da se ne plaćaju doprinosi pa se Vlada hvali kako je budzet preuzeo isplatu penzija pa zbog toga što i oni ne plaćaju doprinose.\nNe moze tako zauvijek kako neki misle. Stici ce se to sve u jednom momentu, a onda slijedi efekat rusenja kule od karata...taj momenat je vrlo blizu, svakim danom sve blize\nU jednom pravcu, bez povratka...\nOvo bi i njemacki budzet tesko podnio, a za RS je ovo kraj.\nKraj je OK.\nMa nije kraj ima Srpska i federaciju. Ista smo drzava,nek federalci posude od nekog za ove dugove pa cemo se nekad nekako rastalit po hidro-elektranama,rudnicima...Mile hoda po svijetu i moli za kredit a Sarajevo mu ispod nosa. Malo uljudnosti i osmisljen plan za ekonomski oporavak..al PLAN a ne smisljanje kriminala..i eto. Kad Kazahstan da Srbiji 3 milijarde sto ne bi i BiH dao 2-3. Drzava kad garantuje sve se moze.\nKraj u BiH se dogodio 1945. osnivanjem SFRJ\nKiki..odmori, neka te, nema potrebe. Dobro je to\nSmanjiti odmah politicarima plate 25%, prepoloviti naknade za upravne odbore.Pod hitno otpustiti 10% radnika iz administracije, zdravstva, budzetlija...Kako god hocete. Smanjiti 10 % sva primanja preko 1200 km, moratorij na zaposljavanje u budzetske korisnike, izuzev gdje bi socio-ekonomsko vijece dalo saglasnost. Otpustiti 25% ljudi iz elektroprivrede. Uloziti dobit elektroprivrede u nove energetske objekte, napraviti jedini moguci autoput koji je republici Srpskoj isplativ Banja Luka -Bijeljina-Raca. Provjeriti imovinske kartone svih....\nE moj prijatelju, samo da se osvrnem na ovo zadnje (i sa svim drugim se slažem, al prije će u Americi Rus postati predsjednik, nego ovo). Da ispitaju imovinske kartone i procesuiraju sve koji su krivi, prvo, koliko je sudstvo korumpirano, ne bi imao ko da sudi,drugo trebali bi nam jos zatvori kapaciteta nekoliko desetina hiljada ljudi...\nPa nisu oni dzaba toliko zaposljavali (Glasacka masinerija)da bi ih sada otpustali. Na tome pociva cijeli uspostavljeni SISTEM vladavine. To se nece desiti do samog kraja, a kraj se blizi.\nDobro je! Moze biti gore! Narod nikada bolje nije zivio. Ne vrijedi zapomagati. I sledece izbore vlast pobjedjuje. Cca 200 000 clanova..Od zaposlenih u Javnim preduzecima i Budzetu broje 90% clanstva! Plus njihove porodice! Prosta racunica. Opozicija je desetkovana..boracka populacija takodje..penzioneri..o njima suvisno pricati. Zato narode uzdaj se use i u svoje kljuse!\nMile nastavlja zapoceto\nNista SE nece dogoditi,KO ni SA ostalim gubitasima. Jel neko odgovarao za Bobar, Brod, Birac, Srpske sume, RTRS, BL Toplana, Boska ugovor....? Partokratija neznalica i losih ljudi.\nUdruzenje penzionera i fond penzionog osiguranja RS pod hitno treba tuziti onog koje omogucio i odobrio jednim i drugim preduzecima da ne placaju doprinose za penziono osiguranje. Javite se pezioneri meni ja sam u odmakloj pripremi tuzbe protiv odgovornih sta se ne uplacuje .to su sredstva penzionera.Tuzba pod hitno i javni protest sa prestankom placanja obaveza .\nPrijatelju ti si pojedinac, vecina podrzava baju i svoju propast. Bojim se da je to uzalud\nKad predsjednik kaze u I.Sarajevu za bolnicu da nista ne placaju.....koja smijurija od vlade i ekonomije a posebno od pravosudja i ministarstava...cuj nemojte placat. hahahaha Lakrdija XXXL\nRjesenje je u dolazecoj, ili mozda vec odlazecoj administraciji..\nArmija BiH, NATO i svi drugi koji su bili protiv Republike Srpske nanijeli su nam manje stete nego vlast Milorada Dodika!? U zadnjih 12 godina dok je Dodik suvereno vladao ostali smo bez 300 000 Srba,ekonomije,zdravstva,cijelog sistema...Ovo sto je ostalo samo je prazna ljustura koju vlast sminka! Inace,koliki je ponor vidjecemo tek kada odu sa vlasti odnosno kada spadne samo bojim se da ne bude kasno!?\nZa re samo ti glasaj za njega pa cemo tebe.u vojkovice\nMiloradeeeee.Ma jel smo mi to propali.A takav smo junacki narod.\nRecite Miletu nek zapise dug u teku kad ona djevojka opet naidje puf paf i ode dug haha\nMalo ga popasao Skrban......malo Bogdanic......malo Kokeza seftverima na koje se paucina hvata u magacinu i Krahhhhhhhh.Pljacka treceg rajha.I oni bi im pozavideli.\nBas me zivio cudi. Kako ce ove dugove Tegeltija i Zora Vidovic da rjese.\nkakav PIO kakvi bakraci?? Pa od onog dana kada se penzije pocele da placaju iz budzeta PIO RS-a je nestao. Zeljeznice i PIO moze samo opstati ako budu na drzavnom nivou, a ne svaka MZ kao fol ima PIO, boze me sacuvaj i sakloni.\nSad kad se uvede privatno penzijsko osiguranje, dug će još da poraste.\nZaposleni dobivaju tzv. plate ili licni dohodak, ali doprinosi nisu placeni. Cisto sumnjam da ce neko imati penziju kada dodje vrijeme za to. Katastrofa, ali izbori 2018. ce sve pokazati, jer ista grupa ljudi ce nastaviti dalje sa pljackom. BiH se nece izvuci iz g****** iducih 100 godina.\nNe beri ti brige za bih\nJok, ja se brinem za tebe. Naravno da se brinem za BiH. Da nece ponovo "referendum"?\nVidi cobane kako ti radio vlada\nU 2016 kanton Sarajevo ili ti Teheran je na racun UIO uplatio milijardu maraka vise nego cijela RS i na kraju ko je kome uteg oko vrata\nONI SU REKLI DA ĆE BITI SMJENJEN SVAKI DIREKTOR KOJI NE PLAĆA OBAVEZE TO SE NIJE DESILO ZNAČI SAMI BI SEBE MORALI SMIJENITI .TO JE TO .


Ozdravite: Rešite se ovih 10 velikih izvora stresa | Vestinet.rs\nPočetna ŽIVOT\tOzdravite: Rešite se ovih 10 velikih izvora stresa\nKljuč borbe protiv stresa nije raditi više na situaciji koja vam donosi nelagodu, već spremnost da se radi manje. Pojedine stvari koje radite u životu, samo otežavaju situaciju, i kada pribegavate takvom ponašanju, vi zapravo dolivate ulje na vatru. U stresnim situacijama kada vas pritiskaju brige, olakšajte se tako što ćete kod sebe promeniti ovih deset stvari:\n5. Prestanite verovati da vam je potrebna baš ta jedna stvar koju nemate, da biste bili srećniji i uspešniji. Nije istina da postoji samo jedna stvar čija je moć tolika da ona vlada vašim uspehom i neuspehom. Uvek postoji neka druga prilika.\n10. Ne izazivajte sebi dodatni stres time što ćete smatrati sebe odgovornim za sve ljude u vašem okruženju. Verujte da će im pomoći univerzalna sila ljubavi i pravde koja je ista za sve. Pružanje podrške i pomoći drugima je divno, ali kada to počne izazivati stres, vreme je da pustite situaciju da teče sopstvenim tokom.\nPogledajte kako izgleda mapa „Velike Crne Gore“


1782. – Španci preoteli od Britanaca sredozemno ostrvo Minorka.\n1814. – U Beču objavljena “Mala prostonarodna slavenoserbska pjesmarica” Vuka Karadžića, koja je označila početak upoznavanja Evrope sa srpskom narodnom poezijom.\n1840. – Rođen škotski pronalazač Džon Bojd Danlop, koji je 1887. izumio pneumatsku gumu. Izum je komercijalizovao 1890, u prvo vrijeme proizvodeći gume za bicikle, kasnije za automobile, što je bio jedan od najvažnijih uslova za ubrzan razvoj automobilske industrije.\n1840. – Rođen britanski konstruktor oružja američkog porijekla Hajrem Stivens Maksim /Hiram Stevens Maxim/, čiji je mitraljez konstruisan 1884. nazvan “maksim”.\n1881. – Umro škotski istoričar i filozof Tomas Karlajl, čija se djela, uz bogatstvo činjeničnog materijala, odlikuju živošću mašte i dramatičnošću izlaganja. Djela: “Francuska revolucija”, “O herojima”, “Život Fridriha Velikog”, “Sartor Resartus”, “Čartizam”, “Prošlost i sadašnjost”, “Pisma i govori Olivera Kromvela”, “Kritički eseji” /sedam knjiga/.\n1884. – Rođen srpski pisac Veljko Petrović, član Srpske akademije nauka i umetnosti, koji je pretežno pisao o Vojvodini, njenom ambijentu i ljudima. Prava je završio u Budimpešti. U Prvom balkanskom ratu bio je ratni dopisnik, a u Prvom svjetskom ratu dobrovoljac, potom načelnik u ministarstvu prosvjete, predsjednik Matice srpske u Novom Sadu i Srpske književne zadruge u Beogradu i upravnik beogradskog Narodnog muzeja. Neposrednim i rodoljubivim stihovima žigosao je nacionalno otuđivanje, korupciju i izdaju, a u intimnoj lirici bio je impresionista. Pisao je i studije o književnosti i slikarstvu. Djela: zbirke pjesama “Rodoljubive pesme”, “Na pragu”, “Stihovi”, zbirke pripovijedaka “”Bunja i drugi u Ravangradu”, “Varljivo proleće”, “Pomerene savesti”, “Prepelica u ruci”, “Dah života”, “Moloh”.\n1885. – Belgijski kralj Leopold Drugi proglasio afrički Kongo ličnim posjedom pod nazivom “Nezavisna Država Kongo”.\n1893. – Umro srpski glumac Toša Jovanović, član Narodnog kazališta u Zagrebu i Narodnog pozorišta u Beogradu, jedan od najvećih srpskih glumaca 19. vijeka. Posebno se istakao ulogama heroja i ljubavnika. Prvi je glumac iz Srbije koji je gostovao je u Budimpešti.\n1917. – Usvajanjem novog ustava Meksiko postao federativna republika 28 saveznih država. Proklamovan je princip da zemlja i rudno bogatstvo pripadaju narodu, crkva je odvojena od države, priznato je pravo radnika da se organizuju u sindikate, štrajkuju i učestvuju u podjeli profita, uvedeno je osmočasovno radno vrijeme.\n1919. – Rođen grčki državnik i ekonomista Andreas Papandreu, prvi socijalistički premijer Grčke. Bio je šef vlade od 1981. do 1989. i od 1993. do januara 1996, kad se povukao zbog bolesti. Predavao je na američkim univerzitetima Harvard i Berkli, a u politički život Grčke ušao je 1961. kao član Unije centra, stranke svoga oca Georgiosa. U očevoj vladi bio je ministar, ali je dao ostavku zbog nesuglasica s desnim strujama u partiji, a 1965. je napustio zemlju. Po povratku, poslije vojnog puča 1967. zatvaran je kao protivnik diktature, a 1968. dobio je dozvolu da ode u SAD. Vratio se 1974. i osnovao Svegrčki socijalistički pokret /PASOK/, s kojim je dobio izbore 1977, a premijer je postao četiri godine potom kad je PASOK ponovo pobijedio na izborima.\n1941. – Njemačka u Drugom svjetskom ratu u Berlinu, na tajnom sastanku šefa diplomatije Joahima fon Ribentropa s izaslanikom jugoslovenske vlade Danilom Gregorićem, izvršila jak pritisak na Jugoslaviju da pristupi Trojnom paktu, što je ona učinila 25. marta 1941.\n1941. – Umro australijski pisac Endrju Barton – Banjo Peterson, autor izvrsnih balada kao što je “Čovjek sa snježne rijeke”. U romanu “Brak” na slikovit način opisao je život na ovčarskim farmama Australije.\n1945. – Američke trupe pod komandom generala Daglasa Makartura u Drugom svjetskom ratu ušle u filipinski glavni grad Manilu.\n1971. – U Belfastu tokom nemira ubijen britanski vojnik, prvi od dolaska britanskih trupa u Sjevernu Irsku 1969.\n1983. – U Lionu poslije izručenja iz Bolivije uhapšen ratni zločinac Klaus Barbi, jedan od šefova Gestapoa u okupiranoj Francuskoj. “Dželat iz Liona” – kako su ga zvali – direktno je odgovoran za ubistva i mučenja hiljada francuskih rodoljuba u Drugom svjetskom ratu, u Boliviji se skrivao 32 godine.\n1988. – Vrhovni sud SSSR ukinuo presudu kojom su u martu 1938. osuđeni i potom ubijeni Nikolaj Buharin, Aleksej Rikov i niz drugih visokih sovjetskih partijskih i državnih rukovodilaca. Svi osuđeni su rehabilitovani, jer je optužba bila izmišljena prema nalogu Josifa Staljina.\n1990. – Sovjetski predsjednik Mihail Gorbačov na partijskom plenumu rekao da Komunistička partija mora da se odrekne monopola na vlast.\n1993. – U Beogradu osnovana Fondacija “Borislav Pekić” radi trajnog čuvanja i njegovanja uspomene na velikog srpskog pisca, sređivanja i publikovanja njegove rukopisne zaostavštine, izdavanja sabranih djela, prevođenja na strane jezike. Ustanovljena je i Književna stipendija “Borislav Pekić”.\n1993. – Umro američki režiser, scenarista i producent Džozef Leo Menkevic, dobitnik dva “Oskara” za režiju i dva za scenario. Filmovi: “Sve o Evi”, “Pisma za tri žene”, “Julije Cezar”, “Kleopatra”, “Bosonoga kontesa”, “Bjekstvo”, “LJudi će pričati”, “Tihi Amerikanac”, “Pet prstiju”, “Iznenada prošlog ljeta”.\n1994. – Na sarajevskoj pijaci “Markale” poginulo 68 ljudi od eksplozije navodno samo jedne minobacačke granate, za šta su optuženi Srbi da bi – kako se pokazalo – bilo izdejstvovano povlačenje teškog naoružanja oko Sarajeva. Srpska strana je negirala krivicu, tvrdeći da je tragediju inscenirala vlada u Sarajevu pod kontrolom lidera Stranke demokratske akcije Alije Izetbegovića. Nikada nije provedena nezavisna istraga o tom napadu, kao ni poslije eksplozije gotovo na istom mjestu krajem avgusta 1995, koja je poslužila kao pokriće za masovne napade avijacije NATO-a na Republiku Srpsku.\n1996. – Vlasti u Sarajevu su na svoju ruku – mimo znanja Međunarodnog suda u Hagu za ratne zločine – kidnapovale srpskog generala Đorđa Đukića, pukovnika Aleksu Krsmanovića i još šest ljudi, presrevši ih dok su išli na zakazani sastanak s predstavnicima međunarodnih vojnih snaga. Sud u Hagu naknadno je legalizovao otmicu navodnih ratnih zločinaca koji su prebačeni u holandsku prijestonicu, gdje je potom u zatvoru umro oboljeli general Đukić, a pukovnik Krsmanović je oslobođen optužbe.\n1997. – Tri najveće švajcarske banke – pod snažnim međunarodnim pritiskom poslije šokantnih otkrića o njihovoj sramnoj saradnji s njemačkim nacistima u Drugom svjetskom ratu u skrivanju bogatstva otetog od ubijenih Jevreja – osnovale humanitarni fond od sto miliona švajcarskih franaka za žrtve holokausta.\n2003. Sjeverna Koreja je saopštila da je ponovo pokrenula nuklearni reaktor u Jongbjonu. Ona je u decembru 2002. najavila niz akcija kojima će reaktivirati svoje nuklearne programe, uprkos činjenici da je dvije godine ranije (1994.) potpisala sporazum o njihovoj suspenziji.\nNole: Moja lična potreba je bila da spašavam zavejane u Feketiću


bebe-se-radjaju-s-predznanjima-o-govoru | Beba | Razvoj | zdravlje i nega bebe\nBebe se rađaju s predznanjem o govoru! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n09.04.2014. / 17:00 10.04.2014. / 13:51\nNedavno sprovedeno istraživanje pokazalo je da se ljudska bića, zapravo, rađaju sa poznavanjem zvučnih obrazaca određenih reči.\nIako su razlike između određenih grupa jezika velike, postoje sličnosti koje su konstantne u svim jezicima, a one potiču od lingvističkih principa koji se aktiviraju u mozgu ljudskog bića.\nNaravno, ovo nameće brojna pitanja – da li se bebe rađaju sa znanjem o tome kako bi određene reči trebalo da zvuče i da li one neke zvukove shvataju kao reči?\n"Rezultati ovog istraživanja pokazala su da su zvukovne sheme ljudskog govora produkt urođenog biološkog instinkta – nešto popot poja kod ptica", objasnila je koautorka studije prof. Ajri Berent s bostonskog Univerziteta "Nortvestern".\nNaučnici koji su sproveli istraživanje navode kao primer činjenicu da mnogi jezici sadrže reči koje počinju grupom suglasnika bl. Tako se ova grupa može pronaći u, recimo, italijanskom (blando – blag), engleskom (blink – treptati) ili španskom (blusa – bluza). S druge strane, ima i jezika u kojima je na početku reči zastupljena i grupa lb (poput ruskog), ali je i u tim jezicima suglasnička grupa bl češća. Naučnici smatraju da je razlog za to jer je ljudski mozak skloniji upotrebljavanju grupe bl od grupe lb.\nU okviru ovog istraživanja, na čijem je čelu bio dr Žak Meler iz italijanske Međunarodne škole naprednih studija, sproveden je svojevrstan eksperiment. Naime, uz pomoć infracrvene spektroskopije, tihe i neinvazivne tehnike koja se upotrebljava radi utvrđivanja promena u oksigenaciji moždane kore, posmatrane su reakcije mozga italijanske novorođenčadi na grupe bl i lb. Rezultati su pokazali nešto potpuno neočekivano – novorođene bebe reguju na grupe glasova na isti način na koji to čine odrasli, što je pokazalo da se ljudska bića rađaju s istim osnovnim znanjima o zvučnim obrascima različitih jezika.\n"Teško je i zamisliti kako bi različiti jezici zvučali kada ljudska vrsta ne bi delila ovo predznanje", ističe se u izveštaju istraživanja. "Srećom, rađamo se sa znanjima, zbog čega bebe dolaze na svet u kojem će sigurno prepoznati zvučne obrasce reči, bez obzira na to koji će jezik biti njihov maternji."\nSvet istraživanja Zdravlje porodice Nauka Razvoj govora Razvoj deteta Beba


Sinčić održao presicu i odbio odgovoriti na novinarska pitanja - Večernji.hr\nŽivi zid pozvao nove članove\nSinčić održao presicu i odbio odgovoriti na novinarska pitanja\nKazao je da će se situacija ubrzo raščistiti te da je spreman prijeći preko ružnih i uvredljivih riječi protiv Živog zida, članova stranke i njega osobno\n13. lipnja 2019. u 12:52 12 komentara 1692 prikaza\nPoručio je da stranka nastavlja s radom, jer to od nje traže građani. "Svima onima koji po tko zna koji puta likuju da je sa Živim zidom gotovo - poručujem da nije gotovo i da će Živi zid iz svega ovoga ostati još jači.", poručio je.\nKljučne riječi Ivan Pernar Živi zid Ivan Vilibor Sinčić\nNeškolovani lakrdijaši bez dana radnog staža\nStranka kojoj si ti na celu supruga u hrvatskom saboru i ti jos u briselu na sliedecim izborima imat ce sigurno sigurna dva glasa...\nStari moj, izgubio si svaki smisao i autoritet... Pokazao si da ti nosilac suknje... ključ u bravu i možete oboje za Irsku..


Opšti uslovi korišćenja - Active Hydrogen\nInternet prodavnica activeh2.com posluje u skladu sa Zakonom o trgovini i Zakonom o elektronskoj trgovini Republike Srbije. Posetom ili kupovinom na internet prodavnici activeh2.com važi pretpostavka da ste upoznati i da prihvatate uslove korišćenja koji su navedeni u daljem tekstu. Molimo Vas da ih pažljivo pročitate i upoznate se sa pravilima koja primenjujemo. Internet prodavnica activeh2.com zadržava pravo da bez prethodnog obaveštavanja vrši izmene i dopune opštih uslova korišćenja.\nOvi uslovi korišćenja definišu postupak naručivanja, plaćanja, isporuke i povrata odnosno reklamacije robe ponuđene na stranicama naše internet prodavnice. Prodavac je kompanija “8.0 Ideal Balance“ d.o.o.. Kupac robe je posetilac internet prodavnice koji posetom naše internet prodavnice odabere barem jedan proizvod i pošalje narudžbinu Prodavcu.\nPutem internet prodavnice activeh2.com kupcu je omogućena kupovina svih proizvoda koji se nalaze na internet stranicama Prodavca.\nUkoliko koristite activeh2.com, odgovorni ste za održavanje i poverljivost svog naloga i lozinki koje ste dobili prilikom registracije na našoj internet stranici. Korišćenjem activeh2.com internet stranice odgovorni ste za sve aktivnosti koje se dešavaju na Vašem nalogu. Maloletna lica mogu kupovati na activeh2.com uz nadzor roditelja ili staratelja. activeh2.com zadržava pravo da odbije pružanje usluga, ukine nalog ili otkaže narudžbenicu ukoliko ustanovi da su prekršeni Uslovi korišćenja. Vaše podatke koje ste naveli prilikom registracije activeh2.com će koristiti radi unapređenja prodaje proizvoda i uspostavljanja poslovnog kontakta i neće ih koristiti u druge svrhe ili ih dostaviti trećim licima.\nPosetioci mogu komentarisati proizvode i slati mejl poruke na internet stranicama activeh2.com. Internet prodavnica activeh2.com ima pravo da ne objavi komentare koji su zlonamerni, sadrže nepristojne izjave, šire mržnju i na bilo koji način ugrožavaju prava drugih. Takvi komentari će biti uklonjeni bez predhodnog obaveštenja. Lažno predstavljanje i registracija sa tuđom mejl adresom nije dozvoljena na activeh2.com. Protiv takvih aktivnosti kompanija “8.0 Ideal Balance“ d.o.o. može pokrenuti odgovarajući zakonski postupak.\nInternet prodavnica activeh2.com garantuje za kvalitet, ispravnost i poreklo svojih proizvoda. activeh2.com nastoji da sve proizvode opiše što je tačnije moguće. Ipak activeh2.com ne garantuje da su svi navedeni podaci u vezi sa proizvodima 100% tačni, kompletni, pouzdani i bez grešaka. Ukoliko imate nekih dodatnih pitanja o proizvodu možete kontaktirati naš korisnički servis (odeljak „Kontakt“). Ako proizvod koji ste kupili odstupa od podataka koji su navedeni na sajtu možete ga vratiti u nekorišćenom stanju sa kompletnom dokumentacijom koju ste uz njega dobili, a mi ćemo Vam vratiti novac.\nSve cene prikazane na stranici internet prodavnice activeh2.com su izražene u dinarima sa uračunatim PDV-om. activeh2.com se obavezuje da će prihvatiti svaku cenu po kojoj ste napravili narudžbenicu bez obzira da li se cena proizvoda promenila nakon kreiranja narudžbenice. activeh2.com ima pravo da otkaže narudžbenicu uz slanje mejl obaveštenja potrošaču ukoliko je došlo do grube greške prilikom postavljanja cene na internet prodavnici, (npr. umesto 10 000 din je navedena cena 100 din, slično). Ako ste poručili proizvod po jednoj ceni i sa tom cenom ste ga primili na kućnu adresu, a nakon toga je cena snižena, nemate prava na povraćaj novca. Internet prodavnica activeh2.com zadržava sva prava promene cene proizvoda.\nInternet prodavnica activeh2.com radi od 00-24h, 7 dana u nedelji. U slučaju tehničkih problema ili tokom redovnog održavanja, internet prodavnica može biti kraći vremenski period nedostupna, o čemu ćete biti obavešteni.\nactiveh2.com zadržava pravo da može u svako vreme, bez prethodne najave, promeniti podatke prikazane na bilo kojoj stranici internet prodavnice. Posetioci Internet prodavnice activeh2.com nemaju pravo da jednostrano menjaju uslove korišćenja, a svaka eventualna izmena je nevažeća osim u slučaju da se obe strane saglase pisanim putem.\nDelimična ili potpuna neprimenjivost ili nezakonitost određene odredbe ovih Uslova korišćenja neće uticati na punovažnost ostalih odredbi koje ostaju na snazi u celini. Neprimenjiva ili nezakonita odredba će biti zamenjena drugom, odgovarajućom odredbom. Saglasni ste da Vaša prava i obaveze proistekle iz ovih Uslova korišćenja ne možete preneti na treća lica bez izričitog pismenog odobrenja “8.0 Ideal Balance“ d.o.o..


Meksiko, Belize - Prijatelj za put - Klub putnika\nStarted by Pustolov26, April 12, 2021\nTrazi se saputnik (pozeljno vise ljudi) , 4-5 idealno za Meksiko i Belize. Putovanje u sopstvenoj reziji. 15-18 dana.\nObilazak meksiko sitija, kankuna, meride, belizea.\nIli Avgust prije sezone uragana ili kasni novembar posle sezone, kada je vrijeme i najljepse\n23 hours ago, Pustolov26 said:\nsad sam se upravo vratio sa tog puta....meksiko siti debelo preporucujem, kao i meridu, ali bi ti umesto kankuna koji je sutomore na kub, preporucio tulum i okolinu, a i blize je belizeu ....moze i ostrvo cozumel, ali kankun i playa del carmen zaobilaziti u sirokom luku hehe\n11 hours ago, bam-bam said:\nGde se vadi viza za Belize ?\n6 hours ago, SonePFC said:\nnemam pojma , ovaj put nisam išao do belizea, a ranije kad sam bio, ušao sam iz meksika, i niko me ništa nije pitao, nisam imao njihovu vizu......ali to je bila jedna prilično raspad država, takva im je bila i granica...sad ne znam kakvi su, dal su se malo sredili\nJa sam trenutno još na Jukatanu, imate direktan let za Belize iz Kankuna, nije jeftin, ali je trenutno nemoguće ući u Beliz kopnenim putem - zbog kovida, naravno - ali let ide nekoliko puta nedeljno. Iz Beliz sitija imate feri do poluostrva, ostrva, ili bus ka Placenci-ji, gde su najlepše plaže. Za vizu stvarno ne znam, ni gde ni kako se vadi.\nJa ne preporučujem čak ni Tulum, niti išta od Tuluma do Kankuna, to je cirkus za gringose i hipstere, ali zato imate Punta Alen, nekih 60 km netaknutih plaža, kakve su bile i sve one od Tuluma ka Kankunu, pre nego su ih privatizovali i izgradili rizorte. Druga preporuka je Xcalak, koji se nalazi ispod gradića Mahahual, prema Chetumal-u, pola sata od granice sa Belizom. Punta Alen je polu-divlja, jug ima ukupno 5 bogataških vila, tu nema smeštaja ni sadržaja. Na severu, bliže Tulumu postoji seoce gde ima smeštaja po razumnim cenama u privatnim kućama ili hostelima.\nXcalak je ribarsko seoce sa kokosima i kolibicama, i jednako divnom plažom, dok je preko puta veliki morski greben odličan za ronjenje. Ispod Xcaleta ima još netaknutijih kampova i kolibica baš na samoj plaži, svi organizuju ronjenje na grebenu.\nMahahual je polu-rizort,sa sjajnim masažama ispod palmi, ali ako tražite sigurnost civilizacije ali ne i cirkus tipa Tulum ili Kankun, onda je možda i to rešenje.\nPoslednje rešenje na Riviera Maya bi možda moglo da bude Puerto Morelos, koji je ismeđu Playa de Carmen i Cancuna, ali je u stvari seoce, ne rizort, iako ima dosta Amera koji tu i žive. Nema velikih hotela, ali nije jeftin nimalo, ali ima divnu plažu i manje turističkog pritiska nego u većim rizortima.\nUkoliko ste za nešto drugačije a ne bele plaže, predlažem Laguna Bacalar, gde sam upravo boravio par nedelja. Nije jeftino ali je predivno. Nema plaže, ali je zato samo jezero u divnim bojama. Može se kupati, kajakariti, roniti, ili videti nešto neobično, a to su stromatoliti, stene koje dišu. Do Bacalara imate direktan ADO bus koji kreće iz Kankuna za Chetumal (proverite ado.com.mx, neki kreću i za aerodroma Cancun, dokle vas iz BG direktno vezuje Turkish Airlines).\nKonačno, ako imate mogućnost da rentirate auto, pošto prevoz ne ide na tu stranu, mogu da preporučim predivno mesto El Cuyo, koje se nalazi na sjajnoj plaži, lepa je skoro kao Kankun, ali je jako vetrovita - te je preporučujem ako se bavite kite surfingom - ili želite da se u tome oprobate, možete učiti direktno na toj plaži, ne znam cene. Sa druge strane sela, a to jeste autentično selo, ima i fudbalski klub nalazi se jezero sa flamingosima. Pola sata vožnje kroz (da kroz) peščane dine izlazite na Las Coloradas, slane bazene u raznim bojama (žuti, roze, plavi).\nEto, nadam se da nešto može pomoći. Pozdrav\nJa se ne bih bas slozio sa tobom za Tulum i Kankun, mislim to su dva najpopularnija mesta u toj regiji, pa je normalno da su tu najvece guzve i desavanja, sto ti kazes cirkus Al tamo su plaze skroz pristojne, plus ima svakakvog sadrzaja, a za one koje bi da izbegnu cirkus ima i mirnih delova. Oko Tuluma ima brda onih pecina koje se mogu i vredi obici. Ja sam bio i na tom jezeru Bakalar, isto vecina lokalaca to preporucuje, mislim jeste lepo, al je meni tamo smetalo sto nema cirkusa Nadje covek naravno i tamo nacin da se razonodi nocu, ali nije kao na ova dva mesta. Sve zavisi doduse ko sta voli, ko je mirniji tip verovatno mu nece znaciti previse nocni zivot Kankuna, al opet ko vec sleti tamo na aerodrom po meni treba izdvojiti par dana tamo.\nPećine se zovu senote (cenote) i ima ih svuda po Jukatanu, najviše oko Meride i Valladolida, i opet, ako želite senotu za sebe ili svoje društvo, tu ćete ih i naći, a oko popularnih mesta su i gužve i mnogo skuplji ulaz, dolaze puni busevi iz Kankuna i Tuluma i iskrcaju ljude na kupanje. Da, sve zavisi šta ko voli, ali ja nisam ljubitelj ni gužvi ni tzv atrakcija za turiste i tražim potpuno drugačiji ugođaj od cirkusa, te su mi takve i preporuke. Takođe, u blizini Valladolida možete ići u skrivenu senotu na absailing, i hodati i plivati pećinskom rekom nekoliko sati u pratnji vodiča iz lokalne zajednice. Atrakcija se zove Takbill-ja. Bez raznobojnih svetala tipa Rio Secreto, za trećinu cene, i kompletno autentično. Sve što preporučujem smo isprobali i garantujem za sve što navodim.\nEdited May 10, 2021 by putnik08\n1 hour ago, putnik08 said:\nIspravka, absailing i podzemnu reku ćete naći pod imenom Taakbil ja, ne kako je prvo napisano. Imaju sajt i lako ih je naći, ako imate kola, gugl vas parkira ispred kancelarije, samo im se morate najaviti pre dolaska, da vas sačekaju i sve organizuju\nU februaru planiramo u Meksiko, okvirni plan je Meksiko Siti-Tuxtla-Merida-Valjadolid-Tulum-Kankun. Koristili bismo uber a na Jukatanu lokalne autobuse. Izmedju drzava letove. Posto nas ide dvoje najveca briga nam je bezbednost tj sta treba izbeci i sta ne smemo da radimo. Takodje da li i kako da biramo lokalne agencije za obilaske. Svaki savet znaci.\nJa planiram krajem marta ali sam ako nađem neku razumnu cenu za smeštaj. Gde god sam gledao naplaćuju isto da li je jedna ili dve osobe, A previše mi je da dajem kao da su dve osobe. Što se tiče besbednosti, nešto se i ne brinem. Čak neću ići ni preko neke od agencija. Plan mi je Playa del Carmen ali vidim da ovde nešto niste oduševljeni.\nda li je neko u skorije vreme vadio vizu za Belize? Ovde na forumu sam pronašla da je procedura ista kao i za britansku vizu, ali na njihovoj online platformi (za britansku vizu) nema nigde opcija da se odabere da apliciram za Belize a ne za UK vizu, pa bi mi značila bilo kakva informacija vezano za proceduru.\nInače planiram u aprilu-maju put u Belize i Meksiko.\nMeksička ambasada u Beogradu je trenutno zatvorena zbog kovida ali će zakazivati termine za februar.\n51 minutes ago, Campanula87 said:\nAl sto je nase ministarstvo nesposobno za tu centralnu ameriku to nema nigde, dobro belize je dosta zatvorena i cudna drzava, ali opet...\nNa zvanicnom belize immigration sajtu pise da je visa fee $200, tako da ti je i bolje da izvadis u UK visa application centre, ako moze, nazovi ili napisi email.\nU suprotnom ambasade u evropi imaju samo u Belgiji i Rimu (Vatikanu), tako da mozda mozes i da apliciras u Meksiku, kao sto rekoh jako cudna drzava...\n4 hours ago, Campanula87 said:\npravo da ti kazem ja sam u belize usao bez vize iz meksika, mada davno to bese, pre mozda i 15 godina heheh...ako ides u meksiko siti, bolje pokusaj tamo da izvadis vizu, bice ti lakse sigurno, jer je granica izmedju te dve zemlje jako lagana za preci\n3 hours ago, SonePFC said:\nNa naše ministarstvo su me uputili iz Ambasade Srbije u Vašingtonu (koja pokriva Belize na nerezidencijalnoj osnovi), a kad sam pisala našem ministarstvu, oni su me uputili (nazad) na Ambasadu u Vašingtonu i na ministarstvo spoljnih poslova Belizea (njima sam prvima slala mejl, ali još uvek nemam odgovor).\nZa UK application centre u Beogradu ne uspevam da nađem nikakav kontakt (ni mejl ni telefon), a kad sam online popunila aplikaciju, nema nigde da odaberem "apliciram za vizu za Belize, a ne za UK". Belize stvarno deluje kao čudna (misteriozna) država 😅 ...\n6 minutes ago, bam-bam said:\nPlan mi je da letim iz Cancuna u Belize, čisto sumnjam da bi me pustili da se ukrcam na avion bez vize. Treba da idem na neku kraću ekspediciju u Lamanai, nakon čega bih malo landrala po Belizeu, pa posle toga po Yukatanu.. Ta ekspedicija mi dolazi prva, pa mi je zbog toga dosta bitno da idem sa "čistim papirima". Ali hvala u svakom slučaju na sugestijama\n3 hours ago, Campanula87 said:\nu avion te pustili sigurno ne bi, ali na kopnenom mozda i bi, jer ne gledaju nista, pogotovu kad se ulazi iz meksika u belize....ja sam usao na granicnom prelazu kod chetumala , granicni prelaz je bio gukvalno odma pored grada.....sta ima da letis iz kankuna, spusti se busom....to je blizu....pa ako te ne puste, onda idi u meksiko siti....ili idi prvo u meksiko siti po vizu hehe....ovako ima da se iscimas do jaja...i ja sam tako trazio kako da izvadim vizu za belize, na kraju sam odustao i otisao na boom, i usao...jer resenja nije bilo ni blizu na vidiku, samo su me prebacivali sa jedne na drugu " instituciju"....kod albukerkija je trebalo da skrenemo desno\np.s. pri tom u belizeu nema nista, sem tog ronjenja, potpuno su raspad drzava...glavni grad im lici na neki jadniji hood u kingstonu na jamajci...\ni mogu ti reci da si me sad malo zagolicala...trebalo bi da odem u meksiko ili za jedno 15-ak dana ili u aprilu, i bas cu biti i dole na jugu jukatana...ima da odem do grane da probam ponovo da udjem, cisto da se zapisam\nEdited January 28 by bam-bam\nMislim da mozes samo da odes u taj centar, ili nazovi Britansku ambasadu umesto tog centra, ili pisi njima, mada sumnjam da mozes tamo da izvadis vizu, onda ili Meksiko Siti ili pravac Brisel\nIzvinjvam se sto vadim temu iz mrtvih, medjutim planiram da skoknem do Meksika u kombinaciji + 1. Ne idem agencijama, ali za Meksiko mi ostaje problem sto nemam dovoljno vremena da studiozno analiziram bezbjednost i komjuting, pa sam gledao i neke agencijske aranzmane (Manga recimo, donekle pije vodu, ali bih najradije preskocio)\nIdeja bi bi bila potrositi 15 dana (varsks + prvomajske praznike) ali obavezno uz Meksiko City i Meridu, i neke plaze za detox.\nBio sam po Kolumbiji, Iran-u, Maroku, Tajlandu, Evropskim problematicnim cetvrtima, ali me ova Americka pompa o kidnapovanju i slicno blago cima jer bih isao sa zenskom osobom.\nPreporuke neke za smjestaj (u kojim zonama), i efikasan komjuting bi mi bile od velikog znacaja ?\nPs. Spanski pricam dovoljno za snalazenje u komjutingu i narucivanju hrane/pica i slicno.\nNemoj ici sa agencijom, posebno ne u Meksiko Siti da ti pokvare uzivanje. Grad sam prepesacio i sam i sa zenskom osobom, koristio metro i danju i uvece, a smestaj nam je bio preporucen u delu oko palate lepih umetnosti. U delove grada La Kondesa i Kojoakan mozes izaci i uvece. Metro ide bas cesto i postoji uber ako se negde osetis da ne bi pesacio do metroa i za prevoz do aerodroma. Grad je uglavnom pokriven free internetom i ako idete u Teotihuakan (lokalnim busom naravno) preporucio bih bar 4 dana.\nIz Meksika mozes odleteti za Meridu pa dalje busom ka moru. Druga opcija je da letis za Kankun.\nCela Majanska rivijera je spakovana za turiste. U drzavi Kintana ne postoji uber, kreces se busevima i kolektivosima i to je sasvim efikasno. Moze da se iznajmi auto, a ako to nije opcija bicikl ce posluziti za neke stvari. Ako je Cicen Ica u planu preporucio bih smestaj u Valjadolidu, slatko mestasce plus oko njega ima i lepih senota.\nNa more sada da idem, preskocio bih Plaju del Karmen i Kankun, a isao samo u Tulum (mesto lepih ljudi). Za smestaj na moru mnogo je bolja i jeftinija ponuda bila na airbnb.\nPre puta razmatrali smo i Ciapas ali smo odustali jer kanjona i vodopada ima na drugim mestima a u Meksiko smo isli zbog autenticnih senota i piramida. Mozda bi sada umesto par dana na moru dodao jos neku drzavu npr Oaxaca ili bar vise dana u Meksiko Sitiju sa odlaskom u Pueblu ili Akapulko. Ali to je uvek tako .\n@sasha16 bas ono sto mi treba, hvala za info... ako budes imao vremena, baci mi samo onda link/info sta bi sada da ides u Mexico City bila idealna lokacija za tebe na kojoj naci smjestaj, budzet 50-110e za spavku po noci.\nNama je lokaciju oko Palacio de Bellas Artes preporucila Meksikanka koja je tamo rodjena. Zapadno iduci od Zokalo trga (gde je rekla da ne idemo) je metro stanica Hidalgo koja je cvoriste vise linija, pa bi tu negde bio moj izbor i sada. Od nje Zokalo je par km istocno a park Capultepek 3-4 km u drugom smeru. I bez problema moze da se nadje pristojan hotel i za 30-40e za noc, mislim u celom Meksiku da je 14 nocenja bilo oko 200e po osobi (ovo da zaboravis na agencije ;)).\nI da. Ono sto mi je lepo bilo u Meksiku, je da ljudi nece da te prevare za novac (kao npr. u Peruu sto lupaju cene i nece zivi kusur da vrate). Ja ne znam Spanski i uvek mi kazu i naplate tacno, jednom su me zvali nazad da vrate visak koji sam dao, a i podigli da mi vrate novac koji mi je slucajno ispao. Ali da treba Spanski treba, korisno je.\nEdited March 21 by sasha16\n14 hours ago, priganica said:\nkao sto je sasha vec rekao, mexico city je prelep grad, centralni delovi su sigurni nocu, a u to racunam centar oko ballas artes pa do zocolo trga, onda malo juznije od centra je kvart roma, roma norte, la condesa, zona rosa, i ceo taj deo oko velike avenije Paseo Reforma...takodje je siguran kvart san rafael , sa druge strane paseo reforma , kao i fancy kraj Polanco...od smestaja bih ti preporucio oko bellas artes ili oko avenida reforma, ja sam npr. proslog proleca uzeo jedan hoteli blizu spomenika Monumento de Revolucion- Hotel Plaza Revolucion, bio sam odusevljen jer imaju bespaltne bajseve, i bajsem mozes svuda da stignes, i lepo obidjes grad, imaju i jako puno staza po ulicama....npr. do ogromnog parka chapultepec moze se najlakse stici bajsom, a tamo je i cuveni antropoloski muzej....inace, bajseve ovako da iznajmis ispadne prilicno skupo, po 30 dolara za dan, i jace.....a smestaj u tom hotelu je bio oko 40-45 dolara soba...\ndrugi deo grada koji je dobar za smestaj je roma i roma norte, stvarno je puno lokala uvece, kul svet, dobra mesta za pojesti i izaci, i jako sigurno....ja sam bio u jednom hotelcicu- embassy, u ulici puebla, blizu trga Glorieta de los Insurgentes....tu ti je odmah i kvart zona rosa, gde su klubovi izezanje uvece...\nsto se tice meride, fantasticna je..obaveno otici.....od jukatana , kao sto rece sasha, najbolji je za plaze i ugodjaj tulum, ali valladolid je takodje super gradic, samo inland.....preskociti playa del carmen i kankun...ako imas vremena, idi na cozumel ostrvo par dana, tamo je bas lepo, samo obavezan je skuter, bez njega necec stici nigde....na kopnu skuteri ne mogu da se iznajme, ali na ostrvu je ok...nemas gde pobeci jel hahhah\n1 minute ago, bam-bam said:\nEdited March 21 by bam-bam\nHvala @bam-bam posto planiram da putjem sa Balkana (sa danom stopa ili Paris ili Amsterdam) na osnovu ovoga ispada da mi se najvise isplati uzimati direktan povratni let Amsterdam/Paris (Mexico City)\nDa li je pametno racunati da su lokalni letovi Tulum - Mexico City uvek dostupni, i da cijene karata (dan/2/3 pred let) nisu previse skupe (znam da je ovo ne zahvalno pitanje) ali mi je bitno zbog planiranja, da vidim da li da se vracem u Evropu preko Cancucn-a ili Mexico Citya (sto djeluje kao povoljnija varijanta sada) ?\nMislim da nema aerodroma u Tulumu, morao bi na Kankun, pa dalje busom, sto nije strasno. Letova ima dosta, ali svakako preporucujem da karte kupis neko pristojno vreme unapred, jer moze izaci znatno jeftinije. Ja bih ti preporucio da provedes para dana i na Cozumelu, meni je tamo bilo znatno opustenije i u neku ruku autenticnije.\nSto se Meksiko sitija tice, sve mozes sam, ali, vodi racuna o stvarima i sumnjiim likovima oko sebe, narocito u metrou, prilikom ulaska i izlaska. Meni su maznuli telefon iz dzepa u metrou, ocigledno uigrana ekipa, jer bas vodim racuna o stvarima, ali, eto, uspeli su. I par puta smo videli neke sumnjive njuske kako se nesto domundjavaju i gledaju u nasem pravcu. Dakle, neke uobicajene mere predostroznosti koje bi preduzeo i u nekoj Barseloni, ili Parizu. Isli smo sami (zena i ja), gradskim prevozom, na Teotihuacan, kao i u muzej Fride Kahlo u Coyoacanu, bez problema. Ostalo nesto malo metroom po centru, kao i od/do aerodroma. Najveci deo peske. Chapultepec je lep, Nacionalni antropoloski muzej pod obavezno, ma, gde god da bacis oko, ima sta vredno da se vidi od bogate kulture i istorije, meni je grad bas prevazisao ocekivanja. I sve je dosta jeftino. Mi smo odseli u delu grada Roma Norte, koji je sasvim ok, ima svega u okolini, moze se cak i peske do dobrog dela zanimljivosti. Hotel se zove Segovia, blizu metroa, bio je vrlo pristojan i jeftin, bukirao sam direktno na njihovom sajtu, jer je izaslo povoljnije nego na bookingu. Ako te zanima, baci oko ovde: https://www.hotelsegovia.com.mx/\nEdited March 21 by Dragance\n4 hours ago, priganica said:\nletova mex-kankun ima puno tokom dana, cena je od 25-40 evra prosek u jednom pravcu, medjutim nekoliko dana pred put ne treba bas kupovati, jer cene mogu osetno da skoce....meni se npr. desilo da sam zakasnio na ukrcaj u avion na aerodormu u meksiko sitiju za kankun, mislim prica je za neverovati, dosao sam prvi put u zivotu 3 sata ranije na aerodrom, sedeo na gejtu dva sata ranije pred poletanje, i onda sam imao jedan telefonski poziv pred ukrcavanje, dok sam se prosetao po holu, oni su ubacili sve putnike u avion i nisu hteli da me puste kad sam zavrsio sa razgovorom, fazon zatvorili su embarkation....morao sam da kupim novu kartu, i to za sutra , posto je tog dana sve bilo puno , iako je taj propusten let bio oko podneva, imalo je jos jedno 3 leta do uvece...u sv. slucaju, novu kartu za sutradan sam platio oko 200 i nesto evra....\nOdlicno, za sada imam dovoljno podataka, veliko hvala na korisnim informacijama @Dragance i @bam-bam. Sad sam u procesu organizovanja karata, i nadam se da ce sve da cucne, pa se javljam za dodatne konsutacije oko okrivnog iternary plana ako kupim karte koje mi odgovaraju.


PROF. DR MARIJANA CARIĆ DOBITNICA PRIZNANJA "KAPETAN MIŠA ANASTASIJEVIĆ“ ZA ŽIVOTNO DELO\nProf. dr Marijana Carić, emirita Tehnološkog fakulteta Novi Sad dobitnica je prestižnog priznanja ,,Kapetan Miša Anastasijević“, koje se dodeljuje najuspešnijim pojedincima, preduzetnicima i institucijama koji su doprineli afirmaciji privrednog i društvenog stvaralaštva u regionu. Svečana dodela priznanja ,,Kapetan Miša Anastasijević“ održana je18.12.2019. godine u Galeriji Matice srpske u Novom Sadu.\nProf. dr Marijana Carić, emirita Tehnološkog fakulteta Novi Sad dobitnica je priznanja za životno delo koje je dodelio predsednik žirija prof. dr Radovan Pejanović, bivši rektor Univerziteta u Novom Sada.\nNagrada ,,Kapetan Miša Anastasijević“ je deo projekta ,,Put ka vrhu“, koji je nastao 2000. godine u realizaciji agencije Media Invent u saradnji sa Univerzitetom u Novom Sadu, Univerzitetom u Beogradu i Privrednom komorom Srbije, u cilju afirmisanja privrednog stvaralaštva, preduzetničke kulture i društvenih vrednosti u našoj zemlji. I ove godine uglednim i uspešnim članovima našeg društva na nivou Vojvodine kojima je dodeljeno ustanovljeno priznanje, koje čine plaketa i zlatnik sa likom velikog srpskog trgovca i dobrotvora iz IX veka, dunavskog kapetana Miše Anastasijevića, koji je umetničko delo akademskog vajara iz Beograda, Ljubiše Mančića.


Dani polja: Na oglednom polju 18 sorti pšenice i 3 ječma\nLokalne vesti - Petak 11.06.2021 - 09:12\nNa manifestaciji „Dan polja ozimih strnih žita“ održanoj na gazdinstvu Dragana Nakića, iz Rakovca kod Bujanovca, na makroogledu postavili su18 sorti pšenice i tri ječma iz pet selekcionih kuća.\n- Cilj je da našim poljoprivrednim proizvođačima praktično prikažemo kako da primene neophodne agrotehničke mere u godini koja je po mnogo čemu specifična za uzgoj žitarica - kaže Nada Lazović Đoković, savetodavac za ratarstvo u vranjskoj Poljoprivredno savetodavnoj i stručnoj službi.\nSetva žitarica na ovoj oglednoj parceli je, prema njenim rečima, obavljena u optimalnom roku uz primenu svih agotehničkih mera. Pored NPK-a đubriva, dve dvadesetice azota i fosfora, pšenici je kao dodatak stavljena i urea kako bi mogla da se hrani tokom januara meseca.\nKrajem januara odnosno početkom februara, kada su to vremenski uslovi dozvolili, primenjena je još jedna prihrana đubrivom nutri aktiv i to posle agrohemijske analize zemljišta.\n- Prilikom setve upotrebili smo količine semena koje su nam zadale semenarske kuće.\nTako smo setvu pšenice semenom domaćih semenarskih kuća obavili u količini od 240 do 260 kilograma po hektaru, a stranih od 200 do 220 kilograma.\nRadili smo i tri tretiranja folijarnom prihranom i koristili mikrobiološka đubriva kako bi zasejane biljke mogle da odole nepovoljnim vremenskim uslovima koje smo imali početkom proleća - kaže Lazović Đoković.


Rusija reagovala na izjavu generala NATO-a o mogućem ratu - Sputnjik Srbija\n12:57 25 April 2019\nRusija reagovala na izjavu generala NATO-a o mogućem ratu\n13:58 04.11.2018 (osveženo 14:14 04.11.2018) Preuzmite kraći link\nPoslanici oba doma ruskog parlamenta komentarisali su izjavu načelnika međunarodnog vojnog štaba NATO-a, general-pukovnika Jana Bruksa o mogućim logističkim problemima alijanse u slučaju sukoba sa Rusijom.\nZamenik predsednika odbora za odbranu Državne dume Rusije, Aleksandar Šerin, smatra da je takva izjava data kako bi se pogoršala situacija lobiranjem interesa kompanija.\n„Zapravo sav pritisak u Americi na kraju se završava novcem“, rekao je poslanik za Sputnjik.\nČlan međunarodnog odbora Saveta Federacije Rusije, Oleg Morozov, je sa svoje strane istakao da general NATO-a pokušava da izazove strah kod Evropljana i, kao rezultat toga, poveća finansiranje alijanse.\n„Takve izjave imaju dva cilja: prvi je da se čitavom svetu signalizira da je Rusija agresivna i da može da započne pravi rat u Evropi. Eskalacija straha“, rekao je Morozov za Sputnjik.\nDrugi cilj je, prema njegovim rečima, da se Evropljanima kaže da su bespomoćni pred „potencijalnim agresorom“ i da se za „bezbednost“ mora platiti.\n„U stvarnosti, transport vojne tehnike je deseto i rešivo pitanje. Praktično sve evropske zemlje NATO-a, uključujući i na našim granicama, imaju vojnu tehniku NATO-a na svojoj teritoriji. Pitanje je nekoliko dana da se ovaj potencijal poveća u savremenim uslovima“, zaključio je Morozov.\nZamenik predsedavajućeg odbora za odbranu i bezbednost Državne dume Jurij Švitkin izrazio je žaljenje zbog još jednog „kruga propagandne kampanje“ prema Rusiji. Švitkin je naglasio da Rusija nikada nije vodila politiku konfrontacije, ali upravo u to pokušava da je neosnovano okrivi Zapad.\nRuska strana se uvek zalagala za rad na konstruktivnoj osnovi, uzimajući u obzir nacionalne interese svih zemalja, dodao je on.\n„Preporučio bih im da obrate pažnju na stanje stvari u svojim zemljama, a ne da bez ikakvog razloga prave neprijatelja od Rusije“, naglasio je on.\nIzjave o „ruskoj pretnji“ periodično dolaze iz usta zapadnih političara, najčešće iz baltičkih zemalja i Poljske. Pri tome je Moskva više puta naglasila da nikada neće napadati nijednu zemlju NATO-a.\nPrema rečima ministra spoljnih poslova Rusije Sergeja Lavrova, NATO dobro zna da Rusija nema planove da bilo koga napada, već jednostavno koristi priliku da rasporedi više tehnike i bataljona blizu ruskih granica.\nRanije je načelnik Međunarodnog vojnog štaba NATO-a general-pukovnik Jan Bruks izjavio da bi se u slučaju sukoba sa Rusijom evropske zemlje-učesnice NATO-a suočile sa ozbiljnim problemima u transportu vojne tehnike i kontingenta.


Suzbijanje miševa i štakora – Grama\nSuzbijanje miševa i štakora\nOBJAVIO\tgrama\t/ 30. rujna 2011.\t/ KATEGORIJA Arhiva, Nekategorizirano\nMiševi i štakotri velika su opasnost i napast za svako domaćinstvo, osobito s početkom jeseni kada napuštaju prirodne uvjete i traže sklonište u toplijim uvjetima (štale, spremišta, šupe, garaže, tavani, podrumi, skladišta).\nSrećom, postoji više načina i meoda suzbijanja štetnih glodavaca na koje upućujemo. Svako od sredstava ili metoda primjerena je za neki od štićenih prostora pa će biti neophodno prije kupnje obaviti konsultaciju s našim stručnjacima u GRA-MI.\n– ultrazvučni rastjerivač životinja s mogućnošću namještanja na nekoliko frekvencija ovisno o štićenom prostoru odnosno životinji koju želite spriječiti da zalazi u prostor,\n– mišolovke/štakorolovke metalne i plastične; s memcem ili bez mamca,\n– tunel mišolovka/štakorolovka\n– žitni mamac RATIMOR\n– meki mamac RATIMOR, GLODACID, MURIN FORTE\n– pelete RATIMOR\n– uljni koncentrat FACIRON.\n*** BIOCIDNI PRIPRAVCI, RABITI PAŽLJIVO. PRIJE UPORABE UVIJEK PROČITATI DEKLARACIJU I PODATKE O PRIPRAVKU.


Godinama, da ne kažem decenijama se bavite berzom, akcijama, investiranjem, bili ste praktično među nekoliko ljudi koji su pre privatizacije u Srbiji znali kako će to da izgleda i vrlo ste aktivno učestvovali u tom procesu. Neki bi rekli da sa tim iskustvom i ekspertizom možete da uživate u životu a vama nije teško da raznosite sladoled po Beogradu. Otkud ideja da vratite Moritzeis, jednu, može se reći, napuštenu franšizu u tom momentu, i krenete u avanturu preduzetništva?\nJa mnogo volim sladoled, moja porodica isto tako, a Moritz Eis jedemo od prvog dana kad se pojavio 2012. godine, kao prvi prirodni sladoledi kod nas. Kada mi je prijatelj rekao da vlasnik Moritz Eis brenda traži nekog da preuzme franšizu za Srbiju, svi smo bili oduševljeni tom prilikom, posebno klinci. Pažljivo sam analizirao sve aspekte njihovog poslovanja, dobre i posebno one loše, kojih je bilo dosta, ali sam fokus stavio na potencijal same industrije zanatskih prirodnih sladoleda i rastućeg interesovanja za zdravom ishranom, kao i poznatost samog brenda.\nSve je bilo tu šta treba za pravi izazov: veliki potencijal, brend kojem je trebala nova energija, proizvodnja (kojom se nikad do tada nisam bavio) prirodnih proizvoda i besplatan sladoled za celu porodicu – prosto nisam mogao da odolim.\nDa li je to potreba da se nađe svrha koja tera čoveka da stvara i da li je to ono što preduzetnici jače osećaju od drugih ljudi?\nTreba se baviti onim što vas drži budnim noću, i tako sam i ja odmah počeo da istražujem kako izgledaju najbolje sladoledžinice na svetu, koje ukuse prave, šta koriste umesto šećera – tako sam shvatio da želim da se ozbiljno posvetim ovom projektu. Pored toga, kreiranje novih ukusa, neobičnih kombinacija, je neverovatno uzbudljivo, pogotovo kad čekate da prvo vi probate taj ukus, a onda opet čekate šta će reći drugi. Neverovatnu slobodu pruža zanatska proizvodnja, prilika da se igrate je prosto očaravajuća.\nMože se reći da ste takoreći odmah na početku imali spoljni šok koji sigurno niste mogli da predvidite a to je korona i sve što je ona sa sobom donela? Kako ste tada razmišljali i da li ima istine kada se kaže da je kriza pravi test za svakog preduzetnika u smislu da li će naći način da se prilagode, nastave da rade i razvijaju se?\nSvega dva meseca pošto sam preuzeo franšizu, sve je stalo zbog korone. Bilo je mnogo važnijih briga od sladoleda, ali kada smo se svi navikli na vanredno stanje, mogao sam da pažljivije sagledam sve aspekte procesa proizvodnje, kao i da vidim koja je zaista snaga samog brenda.\nZato sam i koristio priliku da sam dostavljam sladoled vozeći praznim ulicama grada i da makar na kratko popričam sa našim kupcima i da ih prvo pitam kako su, a onda i saznam šta misle o samom sladoledu. Ja sam vodio i našu instagram stranicu @moritzeisserbia, odgovarao na pitanja i posle ponoći, jer sam shvatio da je to bilo bitno kako drugima, tako i meni samom, da mogu da učinim da učinim nešto da ljudi shvate da je neko tu zbog njih uvek dostupan.\nU isto vreme, mogao sam da razmišljam o budućim koracima i mogućnostima za rast firme, u jednom neizvjesnom okruženju.\nVi ste postavili neke korake u razvoju svog biznisa, konkretno sada mislim na Moritzeis, i od toga, čini se, ne odustajete. Možete li nam reći nešto više o tome kako ste osmislili da jedan takav biznis i proizvod, koji bi se moglo reći da je namenjen pre svega platežnijim kupcima, bude održiv, raste i stigne u sve veće gradove u Srbiji i bude dostupan praktično svima?\nMoja velika želja je da Moritz Eis sladoledi budu prisutni u svakom gradu u Srbiji. Sa druge strane, pošto se radi o zanatskoj proizvodnji u malim serijama, uz ručni rad zaposlenih, kao i o prirodnim sirovinama poput štapića vanile, pistaća iz Turske ili domaćih malina i jagoda, naša proizvodna cena je mnogo veća nego kod drugih proizvođača koji koriste paste ili veštačke sastojke. Kupci koji prvi put dođu do nas, mogu da probaju naše sladolede i osete razliku u kvalitetu i uživaju u pravom ukusu sladoleda, koje možda nikad pre toga nisu ni mogli da probaju.\nMarže držimo nisko, ključ je da budemo što efikasniji i želimo da kupci shvate da nismo mi skupi, već drugi proizvođači koji ne koriste prirodne sirovine ili upumpavaju vazduh da bi im sladoledi bili vizuelno veći i naizgled jeftiniji. To je dug put ali mi trčimo maraton i svo vreme vodimo računa o prolaznim vremenima.\nZa male proizvođače i preduzetnike je jedan od najvećih izazova kako da dođu do mase potrošača i veće prodaje, što je uglavnom skupo i zahteva kontakte i znanje, bilo da je reč o tome da se nađete na polici velikih trgovinskih lanaca, prodajete proizvode preko društvenih mreža, putem e-komerca,… Vi ste uspeli da se nađete pored jednog Ben and Jerry’s sladoleda i to u ekološkoj ambalaži u Delhaizeu, a onda ste napravili saradnju sa regionalnom grupacijom Atlantic u svega par meseci. Kako se to postiže?\nNaišli smo odmah na veliku podršku u oba velika sistema. Delhaize je bio zaintrigiran našim potpuno prirodnim sladoledima, staklenim teglicama koje izgledaju na policama kao rok zvezde i rokom trajanja od svega dva meseca (ostali sladoledi imaju taj rok od godinu dana). Atlantic Grupa je reagovala izuzetno brzo, za mesec dana od prvog razgovara smo već imali gotove ukuse, prosto neverovatno.\nSaradnja sa Soko Štarkom donela je jednu novu dimenziju i spoj zanatske i industrijske proizvodnje na neki način. proizvodnje. Kako izgleda proces koji jedan u osnovi zanatski sladoled krene u serijsku proizvodnju?\nPratim već duže trendove kooperacija, saradnju između različitih brendova u svetu, često iz potpuno suprotnih industrija, i tako mi se javila ideja da bi mogli da probamo isto i kod nas. Napravili smo prvo sladoled od belog i crvenog vina Zvonko Bogdan, koje je oduševilo vlasnike vinarije. Napravili smo sladoled od piva Hoptopod, najprodavanijeg kraft piva kod vas – za prijatelje hoptoled, i ono je dobilo odlične komentare.\nOnda sam počeo da razmišljam dalje i pojavili se ideja o pravljenju Štark sladoleda. Trenutak je bio odličan za realizaciju te ideje, svima u Štark se svidela i od starta smo izgradili partnerski odnos zasnovan na međusobnom uvažavanju naše pozicije proizvođača premijum prirodnih handmade zanatskih sladoleda kao i reputacije i tržišne snage kompanije Štark koja je vlasnik nekih od najpoznatijih brendova na Balkanu, kao i same Atlantic Grupe.\nJednako važno je što smo ostvarili blisku saradnju sa njihovim tehnolozima i što smo dobili recepture i teksture poznatih Štark brendova. E onda je došla magija, malo smo se igrali, eksperimentisali, dali im neku novu formu, nešto izbacili, nešto dodali i dobili Štark sladolede napravljene od strane Moritz Eis tima koji su sad napravili pravu revoluciju na tržištu. Sladoled bananica, smoki, najlepše želje i menaž su i slični i različiti od svojih bliskih rođaka – dovoljno da svi žele da ih probaju!\nNisam mogao da veerujem da će kupci toliko lično shvatiti ovaj naš projekat, svakodnevno se objavljuju postovi u kojima se ocenjuju naši sladoledi, sa ozbiljnošću kojom se radi samo kad ti je do nečega stvarno mnogo stalo! Smoki sladoled izaziva najviše reakcija, kad se prvi put proba ta sjajna kombinacija slano-slatkog ledenog ukusa prosto očara prave ljubitelje smokija!\nPri tome, ovi Štark sladoledi su napravljeni ručno, zanatski, kao i svi drugi naši sladoledi, mi nismo prešli u serijsku, industrijsku proizvodnju i u to je suština naše saradnje, da smo mi tim poznatim brendovima dali zanatski, handmade šmek! Dakle, nismo usitnili smoki i dodali sladoledu nego smo tehnološki osmislili kako da sirovine od kojih se prave Štark slatkiši iskoristimo za zanatske sladolede.\nSa druge strane, vi ste napravili saradnju i sa malim proizvođačima za nabavku sirovina za sladolede, kojih imate sad već verovatno 100 ukusa. Kako izgleda ta saradnja, da li kod nas već ima ozbiljnih preduzetnika koji mogu da odgovore na konstantne porudžbine, da održe kvalitet i uslove isporuke? Kako ocenjujete taj deo, šta nam tu nedostaje?\nTrenutno sarađujemo sa par malih proizvođača, jer je pitanje konstantnosti kvaliteta i količina, kao i postojanje odgovarajućih zdravstvenih sertifikata još uvek veliki problem za većinu, pogotovo od kada smo uveli HACCP. Imamo odličnu saradnju sa Mlekarom Petrov, koja nam je glavni snabdevač mlekom, i otvoreni smo za saradnju sa malim proizvođačima koji imaju bilo koju sirovinu koja nam treba!\nKoliko za jednog poslovnog čoveka vredi vaše iskustvo stečeno za evo nešto manje od dve godine sa Moritzeisom i na šta ste sve još spremni. Da li je to širenje po regionu, koje još ciljeve imate?\nNajvažniji cilj mi je održavanje najvećeg nivoa kvaliteta, od sirovina koje koristimo, procesa proizvodnje, do samih sladoleda i usluge u našim radnjama. Želimo da napravimo što više ukusa bez šećera, laktoze, glutena, kako bi pružili priliku da svi mogu da uživaju u našim sladoledima. Planiramo i proizvodnju organskih sladoleda, to nam je veoma važno! Naši posebno napravljeni sladoledi za pse su postali veoma popularni, i kucama odgovara da se zahlade sa pravom hladnom poslasticom koja je zdrava za njih! Očekujemo da vrlo brzo uvedemo biorazgradive kutije za sladoled, čime bi pored biorazgradivih kašičica nastavili da poštujemo prirodu i svoje okruženje.\nČesto imamo upite za davanje franšize za druge zemlje, čim budemo sigurni da je korona iza nas, možete da nas očekujete možda i na drugim kontinentima.\nSa druge strane, koliko vam je već pređašnje iskustvo u biznisu pomoglo da neke prepreke lakše savladate, da do nekih ljudi lakše dođete, da brže razmišljate, da bolje predviđate? I koji je vaš savet za sve mlade preduzetnike u tom smislu, šta je najbolji savet koji im možete dati?\nSigurno je da mi moje poslovno i životno iskustvo dosta pomaže u donošenju odluka, ali u svakom poslu morate da se dokažete ispočetka, tako je slučaj i sa mnom i sladoledima. Moje berzansko iskustvo mi konkretno nije od velike pomoći u ovoj fazi, ali jeste preduzetničko iskustvo i rad sa ljudima, kako zaposlenima, tako i sa kupcima, tako da trenutno nisam siguran da li sam berzanski sladoledžija ili sladoledžijski berzandžija.\nPokušavam da postavim Moritz Eis u ogroman prazan prostor između zanatskih poslastičarnica koje imaju najviše po par lokala i velikih industrijskih proizvođača koji imaju na hiljade prodajnih mjesta. Moritz Eis je sada prisutan na više od pedeset prodajnih lokacija i taj broj će samo da raste.\nMlade kolege preduzetnici moraju da nađu vremena da čitaju knjige poezije, igraju šah, da imaju vremena da dignu noge na sto i zagledaju se u daljinu i u sebe, da se zapitaju zbog čega rade to što rade. Moraju da vole ljude, svoje zaposlene, svoje kupce, klijente, da ih poštuju i da im budu zahvalni. Moraju da uživaju dok stvaraju, dok menjaju sredinu u kojoj žive, dok iznenađuju sebe i druge. Nije ovo lako izvesti, ni ja nisam stalno u „world peace“ raspoloženju, ali težim da se uvek vratim u to stanje, i da usporim svet u kome živimo. Treba biti kao Neo u Matrixu, zaustaviti metke koji idu ka vama laganim potezom ruke.\nDa li posle evo skoro tri decenije u biznisu imate od koga da učite, imate li u planu neke nove poslovne poduhvate i da li je na kraju dana bar podjedanko kao konto u banci važno i to kakva osoba u poslovnom smislu postajete i koliko vredite i kao čovek i kao preduzetnik?\nUvek tražim priliku da učim, nikad nisam prestajao sa tim niti ću. Inspiraciju nalazim svuda, samo treba da gledam širom otvorenih očiju. Na mene je uticala svaka utakmica koju sam igrao kao kvoterbek u svojim Novi Beograd Orlovima, baš kao i svaka pesma Vaska Pope koju sam pročitao ili savet koji sam dobio od svesnih ili nesvesnih mentora tokom života.\nMislim da samoj berzi dugujem mnogo u tome kakav sam čovek i preduzetnik postao. Ne postoji mnogo poslova u kojima su sekunde važne, a to se na berzi dešava skoro svakodnevno. Imao sam na hiljade pogrešnih odluka, jer na berzi nikad ne možeš da budeš potpuno u pravu, već sledeći sekund je situacija drugačija. Tako sam se navikao da donosim mnogo odluka dnevno i da pokušavam da predvidim šta će se desiti u budućnosti. Moja baba Milja je mogla da pročita zatvoreno pismo, a da pritom nije ni znala slova, nadam se da ima nešto od nje i u meni.\nŽelim da Moritz Eis postane veliki i ponosan brend, da bude primer poštovanja prirode, kupaca, zaposlenih, naše zemlje i naših ljudi.\nŽelim da naši ljudi sve više investiraju na berzi, da je prihvate i da joj daju šansu, jer to je već civilizacijska stvar, a ne stvar izbora, poput mobilnih telefona ili vakcinacije.\nSam novac je samo rezultat neke poslovne igre koju ste igrali, a najlepše se igra kad ni ne gledate na semafor.\nAtlantic/bananica/delez/Moritz Eis/rade rakočević/smoki\n16/02/2022 | 19:54\nInicijativa skuplja Holanđane da kolektivno tuže Epl i Gugl


Sokobanja - SME�TAJ - Pomoæ Vršca i Fondacije Hemofarm Sokobanji\nPomoæ Vršca i Fondacije Hemofarm Sokobanji\npetak, 7. maj 2010.\nOpština Vršac i «Fondacija Hemofarm» iz Vršca pomogle su opštine koje su pretrpele velike materijalne štete u nedavnim poplavama. Tim povodom danas je u kabinetu predsednika Opštine Vršac održana konferencija za štampu na kojoj je reèeno da je «Fondacija Hemofarm» uplatila pomoæ u visini od 1.000.000,00 dinara Gradu Leskovcu, dok je Opština Vršac donacijom u istom iznosu pomogla opštine Sokobanja i Prokuplje.\n"Nakon nedaæa koje su pogodile pojedine opštine u Srbiji, a èega smo putem medija bili svedoci, zapoèeli smo akciju i rešili da tim opštinama pomognemo koliko je u našoj moæi. Biljana Hasanoviæ Koraæ, narodna poslanica iz Vršca, svakako je jedna od osoba najzaslužnijih za ovu akciju. Rešili smo da kao Opština pomognemo, ali smo zamolili i firme i organizacije u Vršcu da pomogu i uèestvuju u ovoj akciji. Zaista bih da se zahvalim Fondaciji Hemofarm, koja je gotovo istog dana prihvatila poziv i ubrzo uplatila novac Gradu Leskovcu, što predstavlja sjajan primer socijalne odgovornosti", rekao je predsednik Opštine Vršac Èedomir Živkoviæ i dodao da je na sednici Opštinskog veæa odluèeno da se iz tekuæih rezervi za ovakve elementarne nepogode, dodeli po 150.000,00 dinara dvema porodicama u opštini Sokobanja, èija su domaæinstva u potpunosti uništena klizištima. U pitanju su porodice Ranðela Simiæa i Lele Antiæ, a da se sredstva u visini od 700.000,00 dinara opredele za Opštinu Sokobanja.\nKonferenciji su prisustvovali Jelena Babiæ, direktorka Fondacije Hemofarm, Biljana Hasanoviæ Koraæ, narodna poslanica iz Vršca, kao i predstavnici opština kojima je opredeljena pomoæ Dimitrije Lukiæ, predsednik opštine Sokobanja, Milan Arsoviæ, predsednik Opštine Prokuplje i dr Vladan Marinkoviæ, naèelnik Jablanièkog okruga, koji su izrazili velku zahvalnost na solidarnosti i ukazanoj pomoæi Fondaciji Hemofarm i Opštini Vršac.\nOvog meseca 4432


Ako pođemo od toga da pravljenje web sajta nije egal pravljenju rakete, ubediću vas u SUPROTNO!\nDragan Bogdanović, inženjer kosmonautike, u stvari je i web master www.jak.org.yu. Ni ja nisam znala da takva kombinacija postoji, pa smo kvit. Koristićemo mi njega za svašta, neće se izmaći. Al' za početak, nek nam pomogne da lepše razumemo neke ovowebaljske stvari.\nJa sam mu postavila dva jednostavna, plava pitanja:\n1. Koje je njegovo iskustvo u radu sa tabelama (okvirno i u frejmovima)?\n2. Šta je bolje koristiti i kad?\nA dobilaaaa...materijala za 5 radio emisija i još toliko web stranica. Baš mu hvala.\nNo, ne dam se zbuniti. A vi?\nEvo nekoliko stvari koje je rekao... samo kao UVOD!\nPre bilo kakvog uputstva o radu sa tabelama, treba odgovoriti na pitanje zašto su nam tabele uopšte potrebne? Razlog je sledeći: Web izgled je promenljiv, nestalan, i korisnički individualan. Kako će izgledati vaša strana u velikoj meri zavisi od korisnika, posetioca sajta. Karakteristike njegovog kompjutera i monitora aktivno učestvuju u prezentiranju stranica sa Interneta.\nPrimer iz prakse: Zamrznite litar vode u okrugloj šerpi i dobićete valjak. Učinite to isto sa četvrtastom posudom i dobićete kocku.\nZajedničko za Webdesign i ranije pominjanim novinskim dizajnom je da moraju da zadovolje estetske norme. Metode postizanja tog cilja su - sasvim drugačije. Alati za pravljenje novina su savršeniji i daju vam apsolutnu kontrolu nad elementima. Jezik HTML je nesavršen i mnogo toga nije moguće izvesti. Krajnji proizvod ovog prvog je odštampan list hartije. Pošaljite ga na pet kontinenata i svi korisnici će imati identičan tekst pred očima.\nA krenite kod petorice prijatelja da pogledate vašu web stranu. Može se desiti da ih vidite u pet različitih verzija. Prvi je monitor podesio na rezoluciju 640x480, drugi na 800x600, treći, na 1024x768. A jedan opet, slabije vidi, pa je u svom browswer-u kliknuo na opciju View -> Tekst size -> Larger (mogućnosti su jos: largest, medium, smaller, smallest). Izračunajte broj kombinacija pa ćete viditi kako sve može da izgleda jedna ista web stranica...\n...Držite se samo principa funkconalnosti. Ne gurajte na stranicu baš sve što ste naučili. Umesto da impresionirate posetioca vašim znanjem postići ćete suprotan efekat - njegov odlazak. U umetničkom klizanju daju se dve ocene: za umetnički utisak i tehničko izvođenje. Trudite se da vaše zamisli na web-u ostvarite na što jednostavniji način, i na pravom ste putu.


Showbiz Autor:Pero Jovović27. okt. 202020:59\nNebojša Dugalić Foto:Ivan Dinić/Nova s\n"Ja nisam dobar sagovornik na temu politike, ta tema je meni smešna. Ne mogu da mislim ozbiljno o tome. Svaki govor o politicii smatram naivnim i nebitnim. Mislim da je sve to jedan folklor koji sa pravim pozadinama dešavanja, nema ama baš nikakve veze. To o čemu bismo mi mogli da govorimo kada je reč o politici, jeste jedino raznovrsnost političkog diskursa i političkih retorika. To sa stvarnim dešavanjima nema nikakve veze. Stvarna dešavanja su negde tamo", govori u intervjuu za Nova.rs glumac Nebojša Dugalić.\nGlumac Nebojša Dugalić, zvezda mnogobrojnih pozorišnih predstava i jedan od glavnih glumaca u novoj sezoni serije Žigosani u reketu, govorio je za Nova.rs o projektima na kojima je radio tokom proteklih nekoliko meseci. Pričao je o načinu na koji glumci snimaju serije u dobra pandemije koronavirusa, te se dotakao i svog ličnog iskustva u borbi sa ovom opakom bolešću koja ga, nažalost, nije zaobišla.\nU velikom intervjuu za Nova.rs, dotakao se i perioda vanrednog stanja i karantina, ali je i u jeku proglašenja novih ministara u Vladi pričao i na temu politike.\nNebojša Dugalić: Odbio sam ulogu koja vređa Srbiju\nOna je supruga Nebojše Dugalića s kojom ima petoro dece\n„Mi smo nekako imali sreće da smo snimanje serije dogurali do samog kraja. Ja sam poslednjeg dana snimanja dobio temperaturu. Imali smo sreće da smo to izgurali, da se sve završilo i da je bez mene moglo da ode u post-produkciju i montažu. Uživali smo radeći, trudili smo se da ostanemo na tragu prve sezone, da probamo da linije zapleta utemeljimo na nekim neočekivanim principima i da se trudimo da sve situacije u seriji budu iznuđene radikalnim promenama okolnosti. Tako da, i odnosi likova u seriji zavise od toga kako će se i u kom trenutku prelomiti neke spoljašnje prilike.“\nDa li je bilo moguće održavati mere predostrožnosti na snimanju?\n„Bilo je moguće održavati mere predostrožnosti. Cela ekipa je nosila maske. Skidali smo ih jedino pred kadar. Trudili smo se gde god je bilo moguće da u kadriranju nađemo neka rešenja koja su prilagođenja tome da ne moramo mnogo da budemo blizu jedni drugima. Prilično smo se čuvali. Desilo se da sam se ja poslednjeg dana razboleo. Ekipa se sačuvala, niko se nije zarazio tokom snimanja. Ni ja nisam dobio virus ni od koga sa seta.“\nOsećate li neke posledice koronavirusa sada, s obzirom na to da ste je preležali pre nekoliko meseci?\n„Toliko sam simptoma iskusio od koronavirusa i čuo gomilu priča od ljudi koji su preležali virus, da zaista ne mogu ništa pouzdano da tvrdim. Primetio sam jedino da virus udara na najslabija mesta u organizmu. Neko nije imao nikakve simptome, neko je imao posledice. Neko je i preležao pa je bilo sve u redu. Ja, na sreću, ne osećam nikakve naknadne tegobe. Ipak, ne znamo koliko su posledice dugoročne i da li će se pojavljivati u nekom određenom vremenu. Sigurno je da ne postoji trajna zaštita i da niko, čak ni oni koji su prelužali virus, nisu u potpunosti imuni. Činjenica da su neki ljudi ponovo dobili virus govori o tome da trajni imunitet ne postoji.“\nBojite li se da bismo ponovo mogli da se nađemo u vanrednom stanju, s obzirom na sve veći broj novoobolelih?\n„Ja pripadam onoj generaciji koja od svojih najranijih dana živi u nekim vanrednim stanjima. Meni je ovaj tip vanrednosti samo varijacija na temu. Nisam ga doživeo tako dramatično. Prosto, mislim da s jedne strane, koliko god da je to veliki udar na ekonomiju i na opšte prilike kod nas – mnogi ljudi su bez posla, primanja i mnogima nije lako – virus nas je približio jedne drugima. Provodili smo vreme zajedno, dosta kvalitetnije, u prirodi ili u kući. Čovek nikada ne može biti spreman na takve situacije, ali u principu samo želim da ljudi prežive. Želim svima da se izbore, da preguraju i da se šćućure u neki ćošak i da puste oluju da prođe.“\nKako izgleda karantin sa petoro dece? Da li ste uspevali da im objasnite ozbiljnost situacije i kako ste izlazili na kraj sa svime što se dešava?\n„Na svu sreću moja deca vole prirodu i provodili smo vreme, uglavnom, po šumi. Šetali smo. Nije bilo te vrste problema. U principu, mislim da je taj povratak prirodi nešto što bi trebalo da nas podseti za kakvo smo stanovanje na zemlji stvoreni. Mi smo se sabili u velike gradove, živimo pod velikim presijama, u velikim gužvama i pod velikim tenzijama. Negde tamo u prirodi je jedino prirodno mesto gde čovek može na miru da oslušne sebe. Ne treba mu ničega previše. Dovoljno je i malo da bi se preživelo i da bi se postojalo. Neprocenjivo je to šta je čovek iznutra.“\nKakvo je bilo Vaše iskustvo u radu sa mlađom generacijom glumaca na setu „Žigosanih“?\n„Meni je pre svega drago da je produkcija kod nas u poslednje vreme bila takva, te da je omogućila da se pojave neki novi mladi ljudi koji pokazuju neki sveži spektar svojih glumačkih talenata. Mislim da je to zaista dragoceno. Kada prilika ne postoji, sve je pitanje sreće. Veliki broj talentovanih ljudi poslednjih godina i decenija nije dobijao nikakve prilike i ti talenti su prosto ostali u nekom zapećku neprimećeni. Poslednjih nekoliko godina se pojavilo prilično dobrih, mladih glumaca i glumica. To ohrabruje novi senzibilitet, otvorenost, fleksibilnost i svestranost. To je neka vrsta širine koju je doneo duh novog vremena. To smatram jako dragocenim. Uživao sam u saradnji sa mlađim kolegama i drago mi je da se ta ekipa sklopila na tom projektu do kojeg nam je svima bilo jako stalo.“\nImate jednu od glavnih uloga i u seriji Vreme zla u produkciji „United Media“…\n„Da. Trenutno snimam „Vreme zla“ po Ćosićevom romanu. To je trenutno aktuelno. Juče smo baš imali snimanje u Pančevu i to će trajati negde do kraja godine. Verovatno će naredne godine u ovo vreme da se emituje serija. To je jedna sjajna priča o jednom vremenu, o turbulencijama jednog vremena – predratnog i ratnog, kada na ovom podneblju mnogo toga kreće da se sunovraćuje. Tretiramo period pred Drugi svetski rat, dolazak Nemaca itd. Prate se pojedinačne sudbine nekih porodica. To vreme se sagledava iz sudbina nekog običnog čoveka koji se našao na jednoj ogromnoj istorijskoj prekretnici i čiji prelomi se odražavaju na pojedinačne sudbine. Ćosić je svedok iz prve ruke. On je dileme svoga doba sačuvao u svojim romanima i mislim da su to večno važeće dileme, večno prisutne na ovaj ili onaj način. Pogotovo na našim prostorima. Ovde uvek imamo nemoguće izbore i svi idu na neku štetu, pa moramo da biramo manju. Često ne znamo koja je manja, a koja veća šteta u datom trenutku i dugoročno gledano.“\nSa kojim ste likom uspeli najviše da se identifikujete? Koliko Vam je generalno teško da izađete iz uloge jednom kada završite sa snimanjem?\n„Ja nisam pristalica tih mistifikacija vezanih za pojam uživljavanja u lik. To je sve jedna zanatska tehnika. Nema tu takvih psiholoških prekoračenja kako se često mistifikuje. Postoje neke zakonitosti dramaturgije, dramske situacije, odnosa, sukoba, radnje, dešavanja, tokova, unutrašnjih tokova svesti itd. Sve je pitanje mašte. Na kojim temeljima glumac ima sposobnost da razmašta svoje likove? To je neka vrsta spontanosti ovog zanata. Kao što obućar pravi cipelu, pa je može praviti i bez gledanja, jer zna šta radi. Reč je o zanatskoj spontanosti koja naravno, mora uvek da se promišlja, obogaćuje i dorađuje. Tu se uposle svi glumački potencijali – energetski, emotivni, misaoni, karakteri i slično. Sve se na kraju da u službu lika. Meni je, u suštini, samo bitno da to što je napisano ima dovoljno materijala za razmaštavanje i stvaranje glumačke kreacije. Svejedno mi je koja je vrsta lika, koji je lik u pitanju itd. Bitno mi je da samo budem sam pred sobom raznovrstan i različit u svakoj pojedinačnoj ulozi.“\n„Paviljon br. 6“ u režiji Nebojše Dugalića na internetu\nSvojevremeno ste pričali da ste odbili jednu ulogu iz inostranstva jer je prikazivala Srbe u negativnom kontekstu. O čemu se tačno radi?\n„Toliko mi je to bilo nebitno da sam to i zaboravio. Na to me je podsetio neki prijatelj. Ne sećam se šta je tačno bilo, ali znam da je bio loš scenario. Ne sećam se konkretne ponude, ali se sećam scene gde se spominje taj neki Srbin iz Bosne koji se etiketirao na jedan nedramski način. Na paušalan način je prikazan jedan narod. Da se razumemo, ja verujem u to da svaki pojedinačan zločin mora da bude priveden pravdi i stavljen pred sud, ali takva vrsta paušalizacije koju sam pročitao, u kojoj se generalizuje jedan narod na osnovu dešavanja pojedinačnih ljudskih života, situacija i slično, pre svega nije dramski. Da ne govorimo o svim drugim implikacijama koje ta vrsta pristupa podrazumeva. To meni nije bilo blisko. Potpuno je svejedno da li je u pitanju priča o Srbiji – tako bih postupio i da je bilo koja druga nacija bila predstavljena u takvom paušalnom govoru i etiketiranju, koje generalizuje jedan narod na osnovu pojedinačnih postupaka pojedinaca. Nije tu reč o nekom nacionalističkom gestu, nego mislim da to ne treba činiti i inače, svejedno o kome je reč.“\nKako Vi komentarišete aktuelna politička dešavanja u Srbiji?\n„Ja nisam dobar sagovornik na tu temu politike, jer je ta tema meni smešna. Ne mogu da mislim ozbiljno o tome. Svaki govor o politicii smatram naivnim i nebitnim. Mislim da je sve to jedan folklor koji sa pravim pozadinama dešavanja, nema ama baš nikakve veze. To o čemu bismo mi mogli da govorimo kada je reč o politici, jeste jedino raznovrsnost političkog diskursa i političkih retorika. To sa stvarnim dešavanjima nema nikakve veze. Stvarna dešavanja su negde tamo. A ta retorika i zastupanja ovih ili onih u političkim diskursima je potpuno nebitna. U vremenu opšte nedoslednosti pogotovo. U toku jednog dana mi čujemo deset protivrečnih iskaza jedne te iste osobe. Šta o tome govoriti i šta o tome reći? Treba konstatovati da je to tako kako jeste, ali mene to ne zanima. Život je previše kratak da bismo se time bavili, zaista.“\nPostoji li nešto što biste voleli da promenite u našem društvu, kada biste za to imali priliku?\n„Svet nikada nije po meri naših kriterijuma. To nikada neće ni biti, niti se ikada kroz istoriju desilo da su se naši kriterijumi poklapali sa istinom sveta. S obzirom na tu činjenicu, ja nemam ambicije da menjam svet, niti mislim da je on spolja promenljiv. Jedino verujem u revoluciju koju čovek učini unutar sebe samog. Verujem jedino u ono što je jednom prilikom divno izrekao Sveti Serafim Sarovski – smiri se sam, pa će se hiljade ljudi oko tebe spasiti. Iznad toga i preko toga, ne možemo ići. To nije u našoj moći. Zabluda je pokušavati i raditi nešto drugo. Naravno, potrebno je da postoje ljudi koji se bave i javnim životom i političkim životom, ali mislim da je nemoguće da se ikada stvori neki drugačiji i dobar plod, ako izlazi i duha takvog razmišljanja. Mi još uvek nismo naučili da možemo da se borimo za nešto u duhu smirenja. Ja ne zagovaram defetizam i odustajanje od truda i plemenitog cilja, ali nije svejedno kako se borimo za svoje cilje. To kako se za nešto borimo govori o nama, a najčešće, nažalost, to kako se borimo potvrđuje da ponavljamo iste obrasce u odnosu na ono protiv čega se borimo. Ničim ne potvrđujemo da smo drugačiji i bolji protiv onih protiv kojih se borimo. Duboko verujem da dok do te promene ne dođe, neće se ništa dobro dogoditi.“\nS obzirom na Vaše mnogobrojne uloge u pozorištu, radujete li se povratku na scenu i kada mislite da ćemo ponovo biti u mogućnosti da normalno idemo u pozorište?\n„Ja se iskreno nadam i mislim da se svi zajedno tome nadamo. Ne samo glumci, već i publika. Nadam se da će se vratiti vreme kada ćemo bez straha ići da gledamo i igramo predstave. Pogotovo zbog onih ljudi kojima je to zaista jedini izvor prihoda, koji honorarno rade taj posao i koji u ovim vremenima, zaista, jako teško preživljavaju. S druge strane, dirljivo je videti publiku u pozorištu, čak iako je proređena. Svi ičekujemo i nadamo se povratku u ona vremena kada je odlazak u pozorište predstavljao nešto normalno i nešto od čega ne treba strahovati.“\nintervjukoronavirusNebojša DugalićpolitikapozorišteŽigosani u reketu