Kafa za decu\nPočetkom januara 2016. sedeo sam za šankom kafića “Velo” u koji sam i tada voleo da svratim sa prijateljima. Sticajem okolnosti, tada sam upoznao vlasnika kafića, Nenada Habibovića, kojeg sam donekle i znao iz viđenja. Uvek smo se uljudno javljali i pre nego što smo se formalno upoznali, jer znao sam da je vlasnik, bio sam redovni gost i jednostavno neka osnovna kultura sa obe strane je bila u pitanju.\nElem, tada sam ga za šankom upitao da li se bavi i da li je voljan da se na bilo koji način bavi humanitarnim radom. Usledio je meni zanimljiv odgovor, jer u današnje vreme nema mnogo ljudi koji su nešto specijalno zainteresovani da se bave bilo kojom aktivnošću takvog tipa (verujte mi, pričao sam sa mnogima o raznoraznim saradnjama, stvarno je retkost naleteti na nekoga ko zaista želi da se priključi i uradi nešto i za druge, ne samo za svoj džep). Nenad mi je tada rekao (da je često bio deo humanitarnih dešavanja, koliko je sam donirao sredstava...) i da želi i dalje time da se bavi ali da ne zna šta tačno treba da radi da bi sve to bilo formalno i regularno, kao i da mu treba neko ko se konkretno bavi humanitarnim radom. Objasnio sam mu da sam i ranije organizovao neka humanitarna dešavanja u kojima su se skupljala sredstva za decu, sugrađane. i da imam iskustva što se tiče humanitarnog rada s obzirom da se bavim tri godine takvom vrstom rada i vodim svoje udruženje “Dobro delo” preko kojeg sve to obavljam.\nI eto tako, u narednih 10 minuta smo već sve rešili i isplanirali što se tiče “Kafe za decu”. Elem, “Kafa za decu” je dešavanje u kojem se svake poslednje srede u mesecu celokupan iznos od svake popijene espresso kafe tog dana donira nezbrinutoj deci. Za prvi datum smo dogovorili 27. Januar, Pravoslavnim hrišćanima poznat datum po prvom Srpskom arhiepiskopu i prosvetitelju, Svetom Savi.\nTako je sve krenulo. Prva kafa za decu je prošla lepo, skupio se simbolični iznos od 14.500 i od tog novca na zahtev doma za nezbrinutu decu “Vera Radivojević” iz Bele crkve, deci su kupljeni sportski rekviziti.\nPošto nam se svidelo kako je sve prošlo, Nenad je rešio da želi svaki mesec da organizujemo po jednu “Kafu za decu”. Videli smo da postoji spisak od 13 domova za nezbrinutu decu u Srbiji i plan je da tako redom svakog meseca doniramo ispijene kafe nezbrinutoj deci Širom srbije.\nDruga po redu “Kafa za decu” bila je organizovana 24og februara za dom “Miroslav Antić – Mika” iz Sombora. Takođe je sve super prošlo, skupio se nešto manji iznos nego prvi put, ali jasna poruka je poslata - želimo svakog meseca da uradimo koliko je u našoj moći kako bi pomogli najugroženijima.\nTako ujedno pružamo mogućnost svim sugrađanima da svojom popijenom kafom doprinesu nezbrinutoj deci, što je i vrlo praktična stvar, jer na taj način niko ne mora posebno da ide i uplaćuje svojih 90 dinara domu. Jednostavno znate da kad tog dana popijete kafu u Velo-u, ta kafa završava u vidu sportskih rekvizita ili školske opreme u rukama nezbrinute dece. Nema puno takvih kafa ako mene pitate. J


eKapija | Rado Savić: Čovjek koji je Lopare digao na noge\nIzvor: eKapija | Petak, 06.01.2012.| 12:30\nRado Savić: Čovjek koji je Lopare digao na noge\nRado Savić, ginekolog po profesiji, sadašnji načelnik Opštine Lopare jedan je od rijetkih koji se može pohvaliti da zaista voli svoj kraj te da je zbog neopisive ljubavi prema Majevici žrtvovao vlastitu karijeru koju je mogao nastaviti na jednoj od najprestižnijih klinika u Švicarskoj.\nRoditelji koji već 30 godina žive u Švicarskoj bili su razočarani, kada je odlučio da nakon završenog Medicinskog fakulteta u Beogradu prihvati poslovnu ponudu u Domu zdravlja Lopare, a kasnije i funkciju načelnika Opštine. No, međutim nakon tri godine Savić je sve sredio, roditelje je vratio u rodni kraj i 2002. godine odjavio prebivalište u Bazelu o kojem su mnogi sanjali.\nPolitika: Recept uspjeha\nNije mu dugo trebalo, pronašao je recept kako pomoći svojim sugrađanima. Uključio se u politiku. 2004. godine postao je odbornik u Skupštini opštine, a 2006. godine poslanik.\nPametnim potezima brzo je pobrao simpatije sugrađana, koji danas kažu kako su od 2006. godine Lopare stale na noge i život je počeo da se vraća. Počela je realizacija mnogih projekata o kojim su do tada mnogi mogli samo da sanjanju.\n2008. godine, Savić zauzima poslaničku fotelju u NS RS. Vrlo brzo fotelju koja je donosila ogromne prihode mijenja za fotelju načelnika opštine, gde su ga čekali samo problemi. Međutim, Savić je to vidio kao jedini ispravni put zahvaljujući kojem može uticati na popravljanje privrednog ambijenta u opštini.\nPariške dame u "Kristin modu"\nAlarmirao je dijasporu da pomogne ovome kraju, formiran je Fonda za razvoj Lopara, koji bi trebao pomoći u zapošljavanju građana koji se nalaze na birou za zapošljavanje.\nRecept za uspjeh nije težak, samo treba slijediti svoje želje u čemu je najbolji primjer ovaj čovjek, zahvaljujući kojem Lopare danas imaju bolje puteve, bolju administraciju, zdravstvo, privredu... Dobar primjer njegovog truda svakako je i konfekcija "Kristin mod", nekadašnja Vezionica, čije modele danas nose pariške dame.\nZahvaljujući dobroj organizaciji Savić je uspješan u svim sferama života. Dobar je prijatelj, šef, suprug, sin, otac...\nRado Savić, načelnik Opštine Lopare rođen je 27. januara 1975. godine u Loparama. Diplomirao je 2001. godine na medicinskom fakultetu u Beogradu, gde je 2008. godine za Dom zdravlja Lopare specijalizirao ginekologiju, gdje je radio od 2002. godine kao doktor medicine.\nČlan je Srpske demokratske stranke od 2004. godine. Na lokalnim izborima iste godine izabran je za odbornika u SO-e Lopare sve do 2006. godine kada je na opštim izborima kao kandidat SDS-a izabran za poslanika u Narodnoj Skupštini Republike Srpske.\nČlan je glavnog odbora Srpske demokratske stranke i predsednik Opštinskog odbora SDS-a Lopare. Na lokalnim izborima održanim 2008. godine izabran je za načelnika opštine Lopare.\nGovori njemački jezik. Oženjen je i otac jednog djeteta. (vesti, ekapija)\nKRISTIN MOD d.о.о.Lopare\nFonda za razvoj Lopara


M. D. 31. decembra 2015. 09:00\nKozmetika i proizvodi kućne hemije su se ponovo vratili na pijačne tezge i sve je više potrošača, čak i oni koji su se do sada snabdevali u velikim lancima, ove proizvode zbog nižih cena kupuju na ulici. To su uglavnom proizvodi koji su na tržište stigli ilegalno i iako imaju deklaracije kvalitet je, naravno, pod znakom pitanja. Sa druge strane, u legalnim tokovima prodaja ovih proizvoda, pokazuje statistika, generalno opada i to najviše zbog visokih cena. Kada je reč o kvalitetu štedi se i na njemu, pa se i kupci koji su se ranije uglavnom opredeljivali za uvozne proizvode multinacionalnih kompanija, okreću domaćim, kao i proizvodima trgovačkih robnih marki. „Potrošač” je istraživao kakva je situacija na ovom tržištu i kakav je kvalitet proizvoda koji su trenutno u ponudi.\n– Poslednjih 20 godina sve kozmetičke kuće ulažu znatna sredstva u istraživanje i razvoj, a najveće svetske kompanije i do 300 miliona evra godišnje, kao i za prilagođavanje posebnih proizvoda (funkcionalnih proizvoda) različitim tipovima kože. Dakle, trebalo bi pažljivo pratiti navode na deklaracijama i razmisliti šta tačno želimo od proizvoda, kaže Stevan Blagojević, sa Instituta za opštu i fizičku hemiju.\nPrema njegovim rečima, svi novi propisi i u EU i SAD i Japanu, imaju dve važne stavke, a to su informisanost i bezbednost potrošača. Na kutijama mora biti jasno deklarisana namena proizvoda, ograničenja kod upotrebe i eventualne specifičnosti proizvoda. Praktično samo dobro informisan potrošač je zadovoljan potrošač, jer je on dobio ono što je i želeo.\n– Ovo pitanje je najosetljiviji deo tržišta u svakoj zemlji i praktično pravi test za nadležne institucije. Ima li potrošač pristup proverenom proizvodu, sa jasnim i tačnim deklarisanim osobinama, ili je prepušten samovolji deklarisanja proizvođača.\nU našoj zemlji postoji proizvodnja svih tipova kozmetičkih proizvoda, a sa približavanjem EU, poslednjih godina, postoji znatan uvoz svih grupa proizvoda. Domaći proizvođači vladaju tehnologijom i sirovinskom bazom i uspešni su u prodaji proizvoda za održavanje lične higijene, dok je za proizvode koji su skuplji po jedinici proizvoda (kreme, boje za kosu i slično) vodeći uvozni proizvodi, što je posledica znatnog ulaganja u reklamiranje – kaže Blagojević.\nVelike kompanije i dalje odbijaju da komentarišu teze o postojanju dve vrste proizvoda za zapadno EU tržište i istočno tržište kome pripada i naša zemlja. I stručnjaci potvrđuju da su ekskluzivniji i skuplji proizvodi koji se prodaju u malim serijama manje podložni prilagođavanju formulacije, jer se to ne isplati, dok su masovni proizvodi koji se prodaju na više hiljada tona, podložniji takvim promenama.\n– Treba imati u vidu da svi proizvodi koji se uvoze moraju imati jasne deklaracije na srpskom jeziku, svi uvoznici imaju internet prezentacije na našem jeziku, tako da kupac može da proceni šta je tačna namena proizvoda i da li će mu odgovarati, kako kada je reč o ceni tako i kada je reč o funkciji. Čitaoci moraju da shvate da je ovaj vek vreme masovne proizvodnje, reklamom forsirane potrošnje i nestvarno velikog izbora i velike količine informacija o proizvodu putem kataloga, veba, društvenih mreža i sličnih komunikacionih kanala. Sve to stvara privid lakog izbora, a praktično izbor je teži i zavisi samo od kupca – kaže Stevan Blagojević.\nDr Rada Pjanović, direktor istraživačko-razvojnog centra kompanije „Dalija” i docent na Tehnološko-metalurškom fakultetu kaže da je raspon kvaliteta kozmetičkih proizvoda na našem tržištu ogroman. Ipak sve što se nalazi u legalnoj prodaji zadovoljava osnovne kriterijume kvaliteta i ne može se naći na tržištu bez neophodnih kontrola.\nKako je cena u ovom trenutku opredeljujući faktor prilikom kupovine proizvoda, najbolju prođu imaju oni najjeftiniji.\n– Skuplji proizvodi se teže prodaju, ali bi ipak trebalo imati na umu da su sirovine za kvalitetniji proizvod skuplje i da takav proizvod ne može biti jeftin. Prema istraživanjima kozmetika se kod nas najmanje prodaje u apotekama, dok su u Francuskoj kupci, na primer, orijentisani upravo na apoteke i tamo je to vrlo popularno – kaže naša sagovornica.\nU niškoj „Auri” kažu da na naše tržište stižu proizvodi koji su u zapadnoj Evropi ili Americi već dugo prisutni ili već povučeni, dok novi proizvodi stižu mnogo kasnije.\n– Dovoljno je pogledati internet stranice velikih svetskih proizvođača dekorative – ne bih smela tačno u procentima da se izražavam, ali dobar deo asortimana kod nas nije ni zastupljen. Što se kvaliteta tiče, ja ne bih smela sa sigurnošću da tvrdim da je lošiji (sastav proizvoda je isti), ali prateći forume, blogove i iskustva šminkera nailazili smo na puno komentara da je kvalitet proizvoda koji se kod nas prodaju znatno lošiji. Sastav je isti, ali procenat učešća neke supstance nije izražen, a on najviše utiče na kvalitet i naravno na cenu – kako krajnju tako i proizvođačku. Pretpostavljam da bi se prilagodili platežnoj moći neke zemlje moguće je imati „isti”proizvod ali prilikom korišćenja se vidi razlika – kaže Mila Litvinjenko, direktor ove kompanije i napominje da je sve više kupaca koji proizvode velikih kompanija naručuju preko interneta ili prijatelja koji im donose iz inostranstva. Iz ugla domaćeg proizvođača, ona kaže da je situacija nelogična, jer se od njih traži mnogo više dokumentacije i dokaza o kvalitetu (što je u skladu sa propisima), dok se od uvoznika i distributera traži manje dokumenata i o kvalitetu i o poreklu robe.\nKoliko se troši na kozmetiku\nNajveća tržišta su EU sa potrošnjom kozmetike od neverovatnih 67 milijardi evra godišnje, SAD sa oko 40 milijardi evra i Japan u kome se godišnje za kupovinu kozmetičkih proizvoda potroši oko 30 milijardi evra. Od EU zemalja u Nemačkoj se potroši oko 12 milijardi evra, Francuskoj oko 11, Velikoj Britaniji 10, a Italiji oko 9,5 milijardi evra.\nDevet kilograma praška godišnje\nU Srbiji se godišnje troši oko devet kilograma praškastog deterdženta po stanovniku. Uvoz (32-34 odsto) je iz Rumunije, Češke i Hrvatske. Deterdženti privatne robne marke se proizvode u našoj zemlji. Domaća proizvodnja pokriva i oko 65 odsto tržišta omekšivača. Godišnja potrošnja deterdženata za pranje sudova je 3,5 litara po stanovniku, a naše tri najveće fabrike pokrivaju 75 odsto ove robe. Ostalih proizvoda (za stakla, podove…) troši se ukupno 5.000 tona godišnje, a domaća proizvodnja učestvuje sa oko 65 odsto tržišta.


BORBENE DEVOJČICE IZ KRAGUJEVCA: Treniraju fudbal sa dečacima i nikada ne plaču kad ih gurnu na terenu - iKragujevac\nsreda, 25 april 2018 14:00\nMarija, Jana, dve Milice i Angelina četiri su od 10 devojčica koje u kragujevačkom sportskom klubu treniraju fudbal sa dečacima. One su golmani, igrači, a jedna je kapiten u svom timu. "Oštra, ali pravična", kažu momčići.\nDevojčice u sportskim klubovima i školama fudbala u Srbiji jesu malobrojne, uglavnom igraju fudbal sa dečacima, i tada su među najupornijim i najizdržljivijim igračima. Marko Pantović, trener i jedan od osnivača kluba "Olimp 2015" kaže da je na prvi trening pre tri godine došlo 13 dečaka i dve devojčice.\n- Jedna od njih je Milica Kuburović, koja je danas kapiten za 2007. godište. Na turniru u Gornjem Milanovcu, održanom u decembru prošle godine, od 14 klubova iz našeg su bili i najbolji igrač turnira i najbolji golman. I oba igrača bile su devojčice.\n- Za najboljeg igrača je proglašena Milica Kuburović, a za najboljeg golmana Milica Veličković. Što je još zanimljivije, one su bile jedine dve devojčice na celom turniru, u 14 klubova! I nisu svi ovu odluku sudija najsjajnije prihvatili - smeje se Pantović.\nDevojčice fudbalerke su iznenađujuće komunikativne, rečite i zrele. Zbunjuje kako one sa 10 i 12 godina tačno znaju šta žele i spremne su za to da se bore.\nBliznakinje Marija i Jana Srejović imaju po 11 godina i učenice su četvrtog razreda osnovne škole. Žale se da su teško naterale roditelje da ih upišu na fudbal.\nJana, golman, kaže da je njoj i sestri od malena problem što je svim devojčicama bilo zanimljivo da se igraju lutkama, a njima nije. Obe su volele fudbal. Marija je "odigrala" mudro na svoj i sestrin rođendan.\n- To je bila idealna prilika da tatu nateram da nas upiše na fudbal. Tražila sam to kao rođendansku želju. Nije mogao da me odbije. Rekao mi je samo- ako te gurnu i padneš, nemoj da plačeš. I nikada nisam zaplakala, ne može guranje i pad nas dve da odvoji od fudbala - jasna je igrač Marija Srejović.\nFudbal treniraju i "Milica koja crta" i "Milica koja svira". Zajednički su im ime, ljubav prema fudbalu, ali i umetnosti, i mnogo dečaka u familiji i komšiluku.\nMilica Veličković (koja crta) je golman, Milica Kuburović (koja svira) igrač. Imaju po 12 godina.\n- Dečaci su u mom dvorištu čitavo leto igrali fudbal, a ja sam tada trenirala tenis. Kada sam počela nogom da šutiram tenisku lopticu znala sam šta ću. Fudbal igram od četvrte godine, a violinu sam želela da sviram od vremena kada sam je zvala "viloina".\n- Komšinica je svirala klavir i tako sam zavolela muziku, ali sam znala da ja želim da sviram "violinu". Nekima je čudno da jedna devojčica svira violinu, a trenira fudbal. Još više im je čudno što ja igram sa dečacima, ali meni se baš sviđa tako, dečaci me čeliče - sumira ovo dete.\nMilica "koja crta" kaže da je fudbal igrala sa dve i po godine, da bi je braća prihvatila u društvo. Neko vreme je trenirala košarku, ali vratila se fudbalu.\nAngelina Jokićević ima 10 godina i dva puta nedeljno putuje iz Gruže za Kragujevac na treninge. Pitanje da li joj je naporno ne razume.\n- Ja treniram i u Gruži ponedeljkom i sredom, a utorkom i petkom treniram u Kragujevcu. Vikendom su utakmice. Samo četvrtkom ne igram fudbal. Žao mi je samo što sam počela da treniram tek od prvog razreda - ozbiljna je Angelina, ubeđena da je sa sedam godina prestara ušla u fudbal.\nA tu je zbog Ronalda, toliko je o njemu pričala godinama da su morali da je upišu na fudbal.\nSve ove male fudbalerke, koje igraju sa dečacima, kažu da ih nervira isto.\n- Kad stariji dečacima kažu- ne guraj je, ona je devojčica. Kakve to veze ima, mi nismo devojčice koje plaču kad ih gurneš - u glas tvrde mlade "Olimpove" fudbalerke. U sportskom klubu "Olimp 2015" sada trenira 120 dece iz Kragujevca i okoline, većina dečaka.


Cuore Sportivo - TOYOTA club Serbia Forum\nO članu Cuore Sportivo\nCuore Sportivo replied to Cuore Sportivo's topic in Auris\nCuore Sportivo replied to Piske's topic in Garaža\nDa li neko sa ovog foruma iz ličnog iskustva može da mi kaže kolika je potrošnja ovog auta u isključivo gradskoj vožnji? U pitanju je aktuelna verzija Corolle sa benzinskim motorom zapremine 1.6 i snage 97KW/132KS. Pokušavam već duže vrijeme da nađem ove informacije na raznim mjestima i to što sam uspijevao naći jeste da je potrošnja varirala od 8,5 do 10,5 litara što je onako malo prevelik raspon. Hvala unaprijed i izvinjavam se ako je ovo u neku ruku ponovljeno pitanje sa neke od ranijih tema iako sam se potrudio da ih sve pročitam.\nCuore Sportivo posted a topic in Auris\nDa li neko sa ovog foruma iz ličnog iskustva može da mi kaže kolika je potrošnja ovog auta u isključivo gradskoj vožnji? U pitanju je aktuelna verzija Aurisa sa benzinskim motorom zapremine 1.6 i snage 97KW/132KS. Pokušavam već duže vrijeme da nađem ove informacije na raznim mjestima i to što sam uspijevao naći jeste da je potrošnja varirala od 8,5 do 10,5 litara što je onako malo prevelik raspon. Hvala unaprijed i izvinjavam se ako je ovo u neku ruku ponovljeno pitanje sa neke od ranijih tema iako sam se potrudio da ih sve pročitam.\nVW Polo - Zoran\nCuore Sportivo posted a topic in Ostalo\nPozdrav svima! Ja sam Zoran iz CG, trenutno vozim VW Polo, uskoro nadam se nekog Aurisa ili Corollu!


Pisanje za WEB - pisanjezaweb.com\nPisanje za WEB – zbog čega kao sajt?\nLeave a reply\tDošlo je i vreme za modernizaciju pisanja\nPisanje za WEB kao veb sajt je nastao sasvim prirodno i spontano. Kao ljubitelji pisane reči, ali dobro obavešeteni o najsavremenijim marketinškim trendovima, rešili smo da pisanu reč sa belog papira preselimo na “beli ekran” što je logična posledica činjenice da je internet najmoćniji medij današnjice, sutrašnjice i budućnosti generalno. A zajedno sa internetom, deo te budućnosti je i pisanje za WEB. I to sa razlogom.\nContent marketing (marketing sadržaja) je danas jedan od najznačajnijih online marketinških trendova. Dobar sadržaj je ključna stvar za svaki biznis ili brend ukoliko želi uspeh u onlajn svetu, a content marketing se bavi stvaranjem kvalitetnog sadržaja koji će privući odgovarajuću ciljnu grupu i odgovoriti na njihove potrebe bez bombardovanja pozivima da se proizvod kupi. Jer jedna od tajni uspeha brendova jeste razumevanje potreba potrošača. Davanjem kvalitetnih informacija o nekoj vrsti proizvoda i pisanjem kvalitetnih članaka koji će odgovarati na pitanja potrošača privlače se potencijalni klijenti koji će takav trud više ceniti jer ih ne “vučete za rukav” da kupe. Stara škola marketinga koji zasipa reklamama sa svih strana je već prilično prevaziđena jednostavnim “tehnikama” poput promene kanala na TV-u kada reklamni blok počne, preskakanjem reklamnih stranica u novinama, a na internetu se često baneri i reklame ni ne gledaju.\nLjudi se ponašaju ovako zbog toga što su prezasićeni reklamama koje često iritiraju jer prekidaju i ometaju na primer gledanje omiljenog filma na televiziji, što najčešće dovodi do toga da se u tom trenutku kanal menja. Zbog toga su marketinški stručnjaci shvatili da se mora pronaći novi način pridobijanja potrošača jer su oni postali inteligentniji i svesniji svojih potreba, a činjenica da je proizvoda puno i da se često gotovo i ne razlikuju dovela je do toga da potrošači danas mnogo kritičnije i rigoroznije pristupaju kupovini. Sama reklama nije više dovoljna da kupce prelomi da se odluče za neki proizvod. Zbog toga neke od najpoznatijih svetskih kompanija koriste upravo pisanje za WEB, to jest Content Marketing jer ono što ga razlikuje od tradicionalnog marketinga jeste, pre svega, vrednost informacija koje nudi.\nTako dolazimo ponovo do konstatacije sa početka da je kvalitetan sadržaj ključan za uspeh nekog biznisa u online svetu pa je pisanje za WEB izuzetno važan segment bilo koje marketinške strategije. Naravno uz kvalitetan proizvod jer bez toga čitava priča nema smisla. Ali, ovo ne važi samo za one koji prodaju neki konkretan proizvod, već i za one koji žele da promovišu neku ideju, uslugu ili sopstveno znanje o nekoj temi. A da biste lako shvatili suštinu, daćemo vam primer.\nImate jedan proizvod na koji ste ponosni i smatrate da je zaista dobar. Uzećemo na primer prašak za veš jer ima jako puno vrsta ovog proizvoda i još više reklama za njih. Tradicionalni marketing bi se iz sve snage bavio objašnjavanjem zbog čega je BAŠ TAJ prašak najbolji i zbog čega BAŠ NJEGA treba kupiti. Hiljadu i jedan razlog za. Ali, ljudi na ovakva ubeđivanja sve više imaju samo jedno NE. Zbog toga što je ovaj pristup naporan, dosadan i iritira. Niko ne voli da mu se nešto po svaku cenu nameće, zar ne?\nA šta bi se desilo da umesto ovog napornog pristupa napišete kvalitetan članak o tome na koji je način najbolje prati obojeni veš a da se boje ne pomešaju, uz konkretne primere, pa na kraju tek date informaciju o svom proizvodu koji je odličan baš za takvu vrstu pranja. Šta će ljudi više ceniti – gomilu običnih šablonskih informacija ili tekst koji daje korisne i primenjive savete uz informaciju da jedan proizvod možda najbolje rešava te problematične situacije?\nOdgovor se sam nameće. Jer kada potrošačima date nešto korisno i potrudite se da izgradite kvalitetan odnos sa njima u kome ćete voditi računa o njihovim potrebama i odgovarati na njihova istinska interesovanja i želje, oni će vas nagraditi svojim poverenjem na duge staze. Ovakav pristup ljudi cene kao pravi profesionalizam jer ljudima pokazujete zainteresovanost i brigu za njihovo mišljenje i potrebe, a ne samo želju da im nešto prodate.\nThis entry was posted in Marketing, Pisanje and tagged Content Marketing on April 16, 2013 by Biljana_Lukovic.\tPost navigation\nDa li je SEO Google gramatika? →


Vikend odmor u Srbiji - KRISTALI.rs\nUkupan broj reči: 483 | Datum: 24 11 2010 | komentari: 0\nU Srbiji postoji veliki broj neotkrivenih mesta idealnih za romantičan vikend za dvoje. Jedno od najlepših je Lisine, selo udaljeno 20 km od Despotovca. Šta to selo čini tako posebnim? Postoji puno razloga da ovde dođete: vodopad Velik Buk - jedan od najvećih i najlepših u Srbiji, Resavska pećina - najlepša pećina Srbije otvorena za turističke posete, vodopad Prskalo do kog se stiže planinarskim stazama, nezagađena priroda, srednjovekovni manastiri Srbije (Ravanica i Manasija, udaljeni 35 odnosno 20 km) i gastronomski specijaliteti ovog kraja. Pored samog vodopada smešten je restoran sa bungalovima. Bungalovi poseduju dvokrevetne i trokrevetne sobe. Specijatet restorana je uvek sveža kalifornijska pastrmka. Narednih godina turistička poseta ovog mesta biće obogaćena Senjskim rudnikom. Senj je rudarska varošica udaljena tridesetak kilometara od Lisina. Naselje je podignuto sredinom 19. veka i sačuvalo je najveći deo originalne arhitekture. Uz pomoć donacija EU u planu je obnova naselja i otvaranje napuštenog rudnika za turističke posete.\nReka Drina je u turističkom smislu otkrivena tek pre nekoliko godina. Za kratko vreme otvoreno je više etno sela i luksuznih vila i na srpskoj i na bosanskoj strani ove čarobne zelene reke. Većina objekata obezbeđuje i čamce za svoje goste, a rafting klubovi iz Ljubovije s vremena na vreme organizuju relaks rafting. Ako se pitate gde za vikend, reka Drina je pravi izbor kako za porodični vikend odmor, tako i za romantičan vikend sa partnerom ili vikend sa društvom. Najlepša mesta za odmor na reci Drini su jezero Perućac, Zvorničko jezero, okolina Ljubovije.\nIako se ne nalazi na krajnjem jugu Srbije, Vlasinsko jezero je pogodno za vikend odmor jer se nalazi samo 30 kilometara od auto puta pa se do njega stiže veoma brzo i lako. Od Beograda je potrebno samo 3.5 sata što je kraće od vremena potrebnog da se stigne do Zlatibora. Vlasinsko jezero je još uvek oaza netaknute prirode, smešteno na 1200 meatra nadmorske visine, pogodno za odmor i opuštanje kako leti tako i zimi.\nOd svih mesta popularnih za vikend odmor, Srebrno jezero je u letnjim mesecima verovatno najpopularnije. Najviše zbog blizine Beograda, ali isto tako i zbog prirodnih lepota u okolini i veoma kvalitenog smeštaja. Srebrno jezero se nalazi na desnoj obali Dunava, 130 km od Beograda.\nDragan Stanisavljevic, putopisac i fotograf, izrada i optimizacija turističkih sajtova


Početna » Ekonomija » Za 11 godina iz Srbije se odselilo 500.000 ljudi\n52Piše: Lj. Bukvić 21. decembra 2019. 08.18 Izmenjeno: 08.19\nMladi, odlazak iz zemljeBeograd\n21. decembra 2019. u 08.36\n„Nemamo dovoljno stručnih radnika, a tu ne mislim samo na visokoobrazovane. Razlike u standardu između razvijenih i manje razvijenih zemalja su toliko velike da mere za ublažavanje trenda odlaska moraju da se usvoje. Pritom moramo znati da se trend odlaska ne može zaustaviti, već samo ublažiti – ističe Grečić, koji je član Vladinog tima za praćenje ekonomskih migracija.“\nA, … je’l???!! A sto onda za pocetak ne bi ste mogli da prekinete ou budalastinu:\n„Godinama unazad posao našim ljudima, pre svega u EU, osim 127 privatnih agencija, pronalazila je i država preko Nacionalne službe za zapošljavanje. “\nSamo u Vuciclendu se Robovlasnik brine za ‘slobodu Robova“ …. !\n21. decembra 2019. u 12.00\nLjudi su masovnije poceli da odlaze kada je svima postalo jasno da oni u koje smo polagali nade da ce Srbiju uciniti normalnom, demokratskom i pravnom drzavom nece ostvariti nase nade vec ce ih, zbog svojih bednih licnih interesa, tesko izneveriti. Kao posledica toga ukopali smo se do kraja jer je na vlast u Srbiji, na krilima izneverenih nada, doslo i zaselo sve ono najgore u nasem narodu. Ljudi masovno nisu izasli na izbore a ovi sto su izasli naseli su, iz zelje da ovi bednici sto su izneverili sve nase nade dobiju sto zasluzuju, na prvu od milijardu lazi najgorih sto srpski narod ima a to je da ce svi koji su pljackali narod i drzavu odgovarati pred zakonom. Naravno, od toga nije bilo nista i dobili smo ovo sto imamo sada tako da je poslednjih godina krenuo pravi egzodus iz Srbije. Dzaba sve strategije i „strategije“, jedino sto moze da zadrzi ljude ovde je potpuna promena sistema, iz korena, tj. stvaranje normalne evropske drzave 21. veka. Ne beze ljudi odavno zbog ekonomskih razloga. Niko normalan nece da zivi u zemlji u kojoj zbog iskazivanja misljenja drugacijeg od ovih na vlasti moze da dobije otkaz ili da mu decu izbace iz obdanista ili nesto gore… u zemlji u kojoj neciji sincic moze da zgazi dete na pesackom i da dobije nanogicu… u zemlji gde zbog bahatosti ministara pogine sedam ljudi a jedan od najboljih vojnih pilota se proglasi pijanicom i krivcem za tu nesrecu… gde ministar policije ima laznu diplomu osnovnih studija… gde se na teritoriji glavnog grada gaji marihuana na 12 hektara a niko nema pojma o tome, sto uopste ne cudi jer je direktor BIA-e takodje covek sa kupljenom diplomom (mozda cak i srednje skole)… gde se u toku noci rusi deo grada od strane maskiranih ljudi a policija ne odgovara na pozive gradjana u pomoc… gde je ministar vojni simulant i dezerter a ministar zdravlja ima nadimak „Doktor Smrt“… i jos toliko toga. Niko normalan ne zeli da zivi u takvoj zemlji a pogotovo ne zeli da mu deca tu zive i zato ce se egzodus nastaviti sve dok se ne sprovede jedina „strategija“ koja to moze da spreci a to je promena sistema iz korena… nezavisno sudstvo pre svega koje ce da sprovede jedan kvalitetan Zakon o poreklu imovine i da pricesuira sve koji su opljackali ovaj narod i drzavu jer ljudi ovde najvise vape za pravdom. Bez ovoga nikakve strategije nece doneti nikakav rezultat.\nPopović Aleksandar kaže:\n21. decembra 2019. u 12.50\nPotpisujem svaku rec!!! Apsolutno tačno …\n21. decembra 2019. u 13.23\nSve ste divno poređali, posebno razloge što nas je ovaj ološ uzjahao : to što su oni bednici pre njih pokrali sve što su mogli. Niste pomenuli samo hipnotizera na vrhu piramide.Hipnotizera za slabe, nepismene i prestrašene i „capo di capa“ za ove koje ste pobrojali – on im je sve to omogućio.\nI na kraju, nas sve, većinu koja voli autoritete, vođe i ne bi da se stara o sebi , nego voli da to prepusti vlasti.\nE to je naš največi problem, i to mladi ljudi vide i beže glavom bez obzira.\n22. decembra 2019. u 01.05\nŠta mislite, sadrži li ta šarena laža u vidu nekakve „Strategije“ koja se pro-forme najavljuje i čiji efekat će biti zanemarljiv bar neki od Vaših apostrofiranih – a ima ih još podosta i nisu za zanemarivanje – činilaca ili faktora koji nedvosmisleno uzrokuju masovnu bežaniju iz sopstvene zemlje, a kao polaznu tačku za rešavanje ovog strateškog pitanja? Jednostavno – JOK!\nVeruje li neko da u ovako nakaradnom i naopačke postavljenom sistemu može da pomogne bilo koja strategija? Jedina „strategija“ koja možda može da pruži nekakvu nadu bar za sledeće generacije je korenita i fundamentalna promena trulog sistema, ali to je zaista dug proces i nije ga lako (u našim uslovima) sprovesti. Ko to ne vidi ili se zamajava raznoraznim strategijama u dubokoj je zabludi i koliziji sa zdravim razumom.\n23. decembra 2019. u 06.54\nJednostavno B R A V O.\nKasno vrhovni bot stize med’ emigrante mlade!\n21. decembra 2019. u 12.02\nBas onako kako je AV i zamislio, 500.000 otislo-pobeglo iz Srbije to nisu SNS glasaci, sada ce naseliti izbeglice a tek s njima je lako manipulisati kao sa nepismenim penzionerima.\n21. decembra 2019. u 13.44\n21. decembra 2019. u 18.31\nNisu penzioneri nepismeni.Malo su gladni a još više željni svega, a najviše pažnje i ljubavi.\n21. decembra 2019. u 17.53\nOd ’90ih sam se naslusao i nagledao tih silnih reformi i pokusaja da se mladi zadrze u Srbiji…te ovo treba ovako, te onako.. I nista od svega naravno.. Ko zadnji ode.. Zna vec sta treba da uradi..\n21. decembra 2019. u 08.53\nPoštovani novinari i novinarčići iz lista Danas.Divno je pisati o svemu i svačemu ali sve to treba i argumentovati zvaničnim podatcima, a ne samo nabacivati u tekstu.Zar mislite da u te vaše podatke neko normalan veruje.Možda su ovi podatci i tačni ali nepotvrđeni ,su bezvredni..\n21. decembra 2019. u 10.10\nEvo ti zvaničnih podataka; u 2018.godini Srbiji je napustilo 51,800 ljudi!!! Pomnoži to sa 11 godina i to tii je to,plus-minus!!!\n21. decembra 2019. u 10.39\nVerovatno je prilican broj ljudi otisao od 2012g do danas, ali razlog sigurno nije AV i SNS. Ljudi su napustali otadzbina iz razlicitih razloga od XIV veka. Ali se jedan broj zemljaka i vracao. Uostalom, nikome ne smetaju njihove doznake koje se procenjuju na oko 5 mil € godisnje. Ja im zelim da im se ostvare snovi, ali i da ne zaborave da su dobrodosli nazad.\n21. decembra 2019. u 11.01\nMiloše, to su podaci iz EU. Nedostaju podaci za iseljenik u sve ostale drzave, od Islanda do Novog Zelanda. Jos najmanje 15.000 nasih ljudi iselimo se u Severnu i Juznu Ameriku, Australiju, Afriku(veliki broj u Juznoafricku Republiku, Keniju…), zatim pomenute Novi Zeland i Island, ali i u Kinu, Japan, Rusiju. Znaci da se godisnje iseli oko 70.000 nasih ljudi.\n22. decembra 2019. u 09.06\nEto,ostvari se „Srbija do Tokija“.\n21. decembra 2019. u 12.04\nI naravno zato jr kriv vucic hahahahahs dami konttasi koji pre podne mrze ceo svet a po podne sami sebe\n21. decembra 2019. u 12.29\nTo je možda broj u poslednjih par godina ali pre desetak i manje godina broj nije bio tako visok a bio je bar upola manji tako da ta tvoja računica i lista Danas ne pije vodu.\n21. decembra 2019. u 11.40\nPropadamo jer nepismeni poput tebe, odlucuju o nasim zivotima. ‘e’ali te podatci.\n21. decembra 2019. u 12.25\nPa naravno da nije tacno Niko ne bezi iz Srbije plata 1000e mesecno nema korupcije sudstvo je nezavisno i efikasno.. Ej ajde lapaj sendvic i idi na Informer\n21. decembra 2019. u 12.35\nPobogu, da li ste vi učili srpski jezik, jeste li ikad čuli za krnju mnożinu? Ni u običnom govoru nikad nikog ne čuh da kaže podatci, podaci je pravilno.\n21. decembra 2019. u 17.55\nNe lupetaj bote… Ti kao znas prave podatke.. Budalo\n21. decembra 2019. u 09.03\n× 2 a mozda i vise.\n21. decembra 2019. u 09.06\nU prvodu, jos malo pa gotovo. Za 30 godina prakticno pa nema vise Srbije. Ni male ni velike, ni bilo koje.\n21. decembra 2019. u 09.17\nKoliko je otišlo novinara u posmatranom periodu. I zašto ostaju u Srbiji ako su uslovi života i rada teški.\n21. decembra 2019. u 09.27\nKasno je plakati za prosutim mlekom..bratija sns je sve zajahala…\n21. decembra 2019. u 09.56\nNašu zemlju je napustilo za zadnjih jedanajest godina gotovo 500.000 uglavnom mladih ljudi. To vlasti uopšte ne zabrinjava. Ima rezervno rešenje, povratak mladih iz inostranstva (sa plate od nekoliko hiljada evra na prosečnih 500 evra, uopšte ako se ostvari davnašnja želja ΛV) i popunjavanje migrantima. Tu ćemo dobiti poene i hvalospeve EU. Solidno?\nMilivoj Čobanković kaže:\n21. decembra 2019. u 10.33\nBežanija majka spasenija.\n21. decembra 2019. u 10.41\nA ja se stalno pitala gde je nestala moja generacija, sad mi je jasno !\n21. decembra 2019. u 10.47\nKorupcija, korupcija, korupcija. Ovde je za sve potrebna veza, znati nekog da ti to zavrsi, i tako je bilo kad sam ja bio dete tako je i sada kada imam dete. Vise nije bitno za koliko radimo vec u kakvom okruzenju radimo\n21. decembra 2019. u 11.19\nKad se setite 5 oktobra i svih onih parola o boljem životu kada vam Danas pržio mozak o demokratiji i svim slobodama gde vas za vakcinu hapse za neplaćeni račun izvršitelji jure Milošević dodje kao majka tereza. Posledice 5 oktobra i bagre tek ce da platimo jer je industriski kapacitet srbije na nivou 30 godina prošlog veka ovo što rade stranci to nema nikakve veze sa srbijom juzna amerika to radi vekovima i tu su gde su.\n21. decembra 2019. u 16.06\nMora li bas svaki bot da bude nepismen? Predlog za SNS: organizujte kurseve srpskog jezika. Imate dovoljno novca, mozete to sebi da priustite.\n21. decembra 2019. u 11.22\nNije istina vratilo se cetvoro mladih i zaposlilo se u kabinet dal predsednika ili predsednicevlade\nOvaj problem je izuzetno komplexan koliko je po Srbiju i maligan . Iako to nije problem već samo je posledica.\nAV SPC SNS DB tiranije i monopola\nEU tj nemačke tiranije i monopola\n10% mladih i iz najbogatijih zemalja ode zbog avsnturizma ali se 99% vrati.\nU Srbiju bi morali da dozvolu fobiju imigranti izbora nema\nDakle sve nsvedeno se mora liberalizovati pod hitno inače država nestaje.\n21. decembra 2019. u 12.57\n„komplexan / maligan…“\nKad se frljaš sa stranskim rećima objasni mi šta ti one znaće i koji ti je to jezik pošto srpski nije ?\nDa te podsetim (ili naučim) da su se Brana Nušić i Sterija Popović još u njihovo vreme javno podsmevali tim „SKOROJEVIĆIMA koji se frljaju stranskim rečima za koje često i neznaju njihovo pravo značenje“\nIzgleda mi da ti ozbiljno „ratuješ“ sa srpskim jezikom i pravopisom jer tvoj prigovor koji si objavio ništa nisam razumeo iako sam ga pročitao čak tri puta !\nZa tebe bi važela ona naša stara izreka „prazna tikva sama zveči“ !\n21. decembra 2019. u 13.47\nmozda on milutine prodani nezna da pise ali je ocigledno da si ga TI JAKO DOBRO SHVATIO posto nemas nikakaw normalan odgovor osim njegovog prawopisa…dakle SLAZES SE NESWESNO\n21. decembra 2019. u 18.42\nSudeći po pravopisnim geškama i teškom tavorenju sa srpskim jezikom, „Dušan i ravna gora“ sui potpuno iste osobe.\nOnda prvo proveri, pre nego što počneš da lupetaš, šta znači reč „PRODANI“ koju si upotrebio !\nTakodje da ti objasnim da se „milutin“ piše sa velikim „M“.\nHajde usput da te ispravim na još dve greške: „prawopisa“ se inače piše PRAVOPISA. I takodje „NESWESNO“ treba pisati NESVESNO !\nTvoje poznavanje srpskog jezika i pravopisa je ispod svakog prihvatljivog minimuma. Zašto je to tako to ti sam znaš a meni to uopšte i nije važno.\nŠto je smešno i pomalo zabrinjavajuće da takvi kao ti ipak smeju da piskaraju raznorazne primedbe po novinama.\nNo name, just comment kaže:\n21. decembra 2019. u 18.08\nNešto mi u toj tiraniji i monopolu nedostaje,npr. SANU?\nDa li ima dovoljno hrabar moderator da objavi Jedanput nešto vezano za SANU i stanje u srpskoj državi i narodu?\n1 od 500.000 kaže:\nOtisao sam zato sto neizmerno volim moju zemlju Srbiju i moj rodni grad Beograd!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\nLjudi beze ne samo zbog siromastva i nezaposlenosti, vec i zbog haosa, bezakonja, korupcije, izvrsitelja, bahatih komunalnih policajaca i opste nesigurnosti. Sve dotle, dok je tatinim sinovima dozvoljeno da nekaznjeno gaze decu na pesackom prelazima, normalni ljudi ce bezati odavde gavom bez obzira, jer to moze svima da se desi. Sve dotle dok izvrsiteljska mafija moze da vam otme stan koji ste posteno kupili, ovde ce nekretnine najradije kupovati oni sa sumnjivo stecenim kapitalom. Sve dok se radi 12 sati dnevno sa pelenama i za 200, 300300 evra, radnici ce ici tamo gde ima pravne drzave, sindikata i pristojne zarade. Sta tu ima nekome da bude nejasno?\n21. decembra 2019. u 12.23\nOsim „emigracionih namera koje se u našoj zemlji sporo menjaju i zato što se tražnja za radnom snagom iz Srbije u EU ne smanjuje i što će, što smo bliže ulasku u EU, i dalje rasti“, postoji i treći, najvažniji razlog (tačnije, cela grupa razloga) za nastavljanje trenda ubrzane emigracije (čitaj, bežanja) iz Srbije:\n– „Država“ Srbija nema ni najmanju nameru da se uljudi i upristoji, i da tretira SVE svoje građane kao jednakopravne ljude. Naprotiv, nastaviće da ih deli na „naše“ i „one“, s tim da su „oni“ smeće i neprijatelji kojima će sve biti maksimalno uskraćivano, a „naši“ će biti privilegovani u svim mogućim situacijama.\n-„Država“ (tačnije, bedni i propali pokušaj od države) Srbija nema ni najmanju nameru da stane na put užasnoj korupciji koja je nagriza kao najgori kancer. A i zašto bi? Kako bi inače „naši“ ljudi nešto zaradili?\n-„Državu“ Srbiju je zarobio i prisvojio najgori mogući šljam i ološ koji se zapatio od Miloševića do danas.\nZbog svega prethodno navedenog (a ima još, itekako!), život u Srbiji je postao nemoguć za svakog, normalnog, slobodnomislećeg i principijelnog čoveka, a moguć samo za beskrupulozne lopurde i obezmozgane botove. (Dobro, ovi poslednji imaju samo simulaciju od života.) Zato svi koji ne spadaju u poslednje dve grupe masovno beže iz Srbije. To je to „glasanje nogama“. I najmanji problem su male plate!\n21. decembra 2019. u 12.41\nJel znas zasto ja emigriram? Da pobegnem od bednih i toksicnih gradjanana kao sto si ti. Nema to veze sa drzavom.\n21. decembra 2019. u 14.13\nOvaj Vaš komentar je potvrda mog malo „iznad“ objavljenog. Vi očekujete da „drzava“ bude nešto samo po sebi uređeno.\nDragi moji prijatelji, sunarodnici i iznad svega , sugrađani : nema države bez građana, država je onakva kakvu građani naprave(većina) i ova je baš potvrda većine !\nFadil Maloku kaže:\nJa sam za slobodu novinarstva od politike. Zbog tiga pratim vec dve dekave Vas list i portal. S postovanjem iz Pristine, profesor Sociologije ne Pristinskom Universitetu\nCifra je znatno veca,…..\n21. decembra 2019. u 12.34\nJos malo pa ce i cela Srbija da „pobegne“ u Evropu i tako ce postati clanica EU.\nMnogo više od prikazanog kaže:\nDa režimu odgovara prikazao bi tačan broj izašlih iz Srbije ali cifra je poražavajuća,mnogi se nisu odjavili još se vode ovde,dolaze da vide roditelje ostave koji dinar za struju i hleb.Naša ulica 200 metara dvanaestoro dece je već napolju od 17 ukupno jer ovih petoro još idu u školu.\n21. decembra 2019. u 13.29\nNjihova duboka želja je da imaju masu polupismenih glasača koji se lako kupuju za higijensko-prehrambeni paket i pokoja črvena. Oni će da posluju mega giga, i svi srećni. Koji ostaju, naravno. Ko to ne želi, ispraćeni su smehom i likovanjem, njima više kolača ostaje. I za koju godinu mirno more, pokupovaće sve što vredi i zatvoriće knjigu. Još par listova do kraja: i zauvek su živeli srećno i berićetno\n22. decembra 2019. u 03.25\nTo je najveća Vučićeva pobeda. U Vučićevo ime, hvala svima koji su se odselili i omogućili njemu i njegovoj bulumenti da dugo i neometano vladaju nama koji smo odlučili da ostanemo. Od nas koji smo ostali: sram vas bilo!\n22. decembra 2019. u 22.21\nMoraš Vlade prvo da razjasniš koji ste to „vi“, jel onih 700000 članova Vučićeve stranke, onih par miliona kojima je isprao mozak Pinkom Hepijem i RTSom, onih stotinjak hiljada Dačićevih lopova i izlapetisa ili nekoliko desetina hiljada Palminih robova. Kad sve to sabereš shvatićeš da su ljudi koji su otišli sabrali dva i dva i digli ruke i otišli jer u suprotnom ceo život čekali da se onih 2 miliona osveste. Tužno i žalosno ali je tako.\nI na kraju najveći problem je ne što nema 2 miliona pametnih nego što nema par stotina hiljada hrabrih da blokiraju bandu.\n22. decembra 2019. u 23.23\nBiću srećan ako se i moj sin odluči na taj korak\n23. decembra 2019. u 10.42\nOva država je kao roditelj alkoholičar svojim ukućanima, trebalo, ne trebalo malo malo pa udari par šamara. Ako ga ne smeste u zatvor ili ludnicu, normalno je da će pobeći iz kuće.


BIC Türkiye Halk Bankası A.Ş., Sincan Meydan Şubesi/ Ankara (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Türkiye Halk Bankası A.Ş., Sincan Meydan Şubesi/ Ankara\nFaks: +90 312 276 22 12\nBIC Türkiye Halk Bankası A.Ş., Sincan Meydan Şubesi/ Ankara (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Türkiye Halk Bankası A.Ş., Sincan Meydan Şubesi/ Ankara u gradu Ankara je TRHBTR2AXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Türkiye Halk Bankası A.Ş., Sincan Meydan Şubesi/ Ankara u gradu Ankara. Shodno tome, Ankara se nalazi u zemlji Turska. Türkiye Halk Bankası A.Ş., Sincan Meydan Şubesi/ Ankara se može kontaktirati na 312-276 22 00.


Monociti u krvi povišeni i sniženi uzroci, lečenje... - Čajevi\nMonociti u krvi povišeni i sniženi uzroci, lečenje…\nŠta su monociti?\nMonociti su bela krvna zrnca koja pomažu drugim belim krvnim zrncima da se uklone mrtva ili oštećena tkiva, uništavaju ćelije raka i regulišu imunitet protiv stranih supstanci.\nMonociti su, dakle, vrsta leukocita i pripadaju monocito-makrofagnom sistemu. Monociti su najveće ćelije krvi i imaju fagocitne sposobnosti. Iz monocita nastaju makrofagi, ćelije koje imaju najveću sposobnost fagocioze. Monociti provedu oko 10-12 sati u krvi, te odlaze u druga tkiva i transformišu se u makrofage.\nKoje su uloge monocita?\nMonociti, kao što smo naglasili, mogu vršiti fagocitozu mikoorganizama koji prete našem organizmu – bilo da su to virusi, bakterije ili gljivice.\nMakrofagi, koji inače imaju najveću sposobnost fagocitoze, nemaju samo ulogu u fagocitozi, već služe i kao antigen prezentujuće ćelije i luče velike količine citokina.\nMonociti se proizvode u koštanoj srži, a potom ulaze u krvotok, gde predstavljaju oko 1-10% od cirkulišućih leukocita, što je 200 do 600 monocita po mikrolitru krvi. Posle nekoliko sati migriraju u tkiva kao što su slezina, jetra, pluća i koštana srž, gde će prerasti u makrofage, glavne ćelije ‘’čistače’’ imunog sistema.\nŠta je broj monocita?\nBroj monocita se utvrđuje u laboratorijskoj analizi koja se zove leukocitarna formula, odnosno diferencijalna krvna slika, tokom koje se ispituje broj različitih vrsta belih krvnih zrnaca (WBC).\nPostoje brojne vrste leukocita koje se nalaze u krvotoku, a, u idealnim okolnostima, monociti bi trebalo da čine od 1 – 10% njih.\nDetalji o broju monocita mogu da pomognu lekaru da prepozna moguće poremećaje krvi, autoimune probleme, bolesti srca ili kancer.\nImajući to u vidu, trebalo bi da znate da se izdvojeno određivanje broja monocita obavlja samo kada osoba pokazuje širi opseg simptoma, koji ukazuju na neku infekciju ili autoimuni poremećaj.\nNormalne vrednosti monocita\nKada su u pitanju monociti u krvi referentne vrednosti iznose: 1-10%, odnosno 200 do 600 monocita po mikrolitru krvi.\nSniženi monociti u krvi\nKada je suviše nizak nivo monocita, ovo je poznato kao monocitopenija. Kako se monociti proizvode u koštanoj srži, svaka bolest ili hemikalija koja utiče na koštanu srž može izazvati snižene monocite u krvi. Postoje mnogi zdravstveni uslovi koji utiču na koštanu srž. Jedan primer je HIV (virus humane imunodeficijencije). HIV je virus koji napada imuni sistem organizma, što dovodi do infekcija i štetnih tumora. Tumori su nenormalne mase tkiva koje se formiraju kada se ćelije u određenom delu tela reprodukuju u povećanom broju.\nJoš jedan primer uslova koji može uticati na koštanu srž je aplastična anemija. Anaplastična anemija je stanje u kojem telo prestaje da proizvodi dovoljno krvnih zrnaca zbog oštećenja koštane srži. Drugi primer je sistemski lupus eritematozus (SLE). SEL je dugoročna bolest u kojoj se vezivno tkivo u telu upali, jer sistem odbrane organizma napada ova tkiva kao da su strane materije.\nSniženi monociti u krvi mogu da budu posledica i reumatoidnog artritisa. Reumatoidni artritis je imuni poremećaj u kome odbrambeni sistem organizma napada sopstvena tkiva i izaziva upalu zglobova. Drugi primeri uključuju tuberkulozu, malariju i Epstein-Bar-ov virus.\nLekovi koji mogu ometati koštanu srž i smanjiti monocite u krvi uključuju hemoterapiju, terapiju zračenjem, interferone i glukokortikoide. Ovo može biti izazvano terapijom sa glukokortikoidima, koji su tipovi steroidnih hormona koji potiskuju imuni sistem. Hemoterapija je vrsta lekova korišćena za lečenje raka.\nSniženi monociti u krvi mogu biti uzrokovani niskim nivoom folne kiseline i vitamina B12.\nPovišeni (povećani) monociti u krvi\nPovećani monociti u krvi (monocitoza) se javlja kao odgovor na hronične infekcije, kod autoimunih poremećaja, poremećaja krvi i kod kancera.\nPovišeni monociti u krvi mogu ukazati na:\nhroničnu zapaljensku bolest\nvirusne infekcije (npr. infektivna mononukleoza, zauške, boginje).\nKada je previsok nivo monocita, ovo je poznato kao monocitoza. To se može desiti iz nekoliko razloga kao što su stres, inflamacija, povišena temperatura usled virusa, teške infekcije (jer su potrebni dodatni makrofagi u borbi), prerana smrt ćelija u živim tkivima, bolesti koje proizilaze iz abnormalne aktivnosti imunog sistema i obnavljanje crvenih krvnih zrnaca.\nDrugi razlog visokih monocita je sarkoidoza. Sarkoidoza je stanje u kojem se male, oble izbočine formiraju na tkivima. Hronična granulomatozna bolest takođe može da izazove monocitozu. Ovo je nasledna bolest u kojoj ćelije koje obavljaju fagocitozu ne funkcionišu pravilno.\nRazlog visokih monocita je i Kušingov sindrom, stanje izazvano prekomernim izlaganjem visokim nivoima kortizola. Kortizol je vrsta hormona proizvedena u nadbubrežnim žlezdama, koji pomaže u smanjenju upala. Hormoni su vrsta hemikalija u telu koje utiču na druge ćelije. Nadbubrežne žlezde su par žlezda koje igraju važnu ulogu u metabolizmu i pomažu da telo reaguje na fizički i emocionalni stres otpuštanjem određenih hormona.\nUkoliko imate povišene ili snižene monocite u krvi, lečenje treba obaviti u skladu sa osnovnim uzrokom koji je doveo do dotičnog stanja.\nUkoliko ste radili krvnu sliku i imate povišene/snižene monocite u krvi – prvi korak jeste da se obratite lekaru, koji će vas uputiti na dalje analize, pre postavljanja konačne dijagnoze. Po postavljanju dijagnoze, treba vršiti lečenje osnovne bolesti, tj. uzroka povišenih/sniženih monocita. Ono što vi u međuvremenu možete da uradite, to je da se hranite zdravo.\nPrirodni lekovi koji povišen ili snižen broj monocita mogu dovesti u normalu\nNeke namirnice i načini ponašanja mogu da ublaže upalu, a u njih spadaju:\nOmega 3 masne kiseline – Masne kiseline iz masne ribe, dokazano ublažavaju upalu. Porcija od 60 – 90g lososa, skuše, sardina i slične ribe, jednom nedeljno, može da ublaži upalu i smanji aktivnost monocita.\nMediteranska ishrana – Mediteranska ishrana, koja sadrži antiupalne namirnice, kao što su zeleniš, povrće, semenke, orašasti plodovi, maslinovo ulje i riba, može da spreči porast broja monocita u krvi.\nOgraničeni unos alkohola – Više od jednog alkoholnog pića dnevno, može da pojača upalu koja izaziva povećan broj monocita. Ograničite unos alkoholnih pića da biste smanjili šanse za pojavu upale i popravili zdravlje jetre.\nKontrolisani unos šećera – Šećeri, naročito oni rafinisani, blisko su povezani za zapaljenskim odgovorom organizma. To znači da mogu da utiču i na aktivnost monocita u krvi. Štaviše, visok unos šećera pospešuje debljanje, gojaznost, dijabetes i druga oboljenja koja se povezuju sa hroničnim upalama.\nKada je organizam zahvaćen nekom infekcijom ili mu je potrebno uklanjanje mrtvih ćelija, monociti (MONO) imaju glavnu ulogu. Oni su deo tima koji čuva zdravlje. Drugim rečima, monociti funkcionišu kao deo imunog sistema.\nJoš preciznije, monociti su vrsta ćelija krvi, ili leukocita (WBC/bela krvna zrnca), koja nastaje u koštanoj srži. Odatle monociti kroz krv odlaze u tkiva, u kojima prolaze kroz tranziciju i postaju makrofagi ili dendritske ćelije.\nMakrofagi su vrsta fagocita, ili „ćelija žderačica“, odnosno belih krvnih zrnaca koja su deo imunog sistema, čija je uloga da štite organizam od štetnih stranih čestica, patogena i mrtvih ćelija, tako što ih „gutaju“ u procesu fagocitoze.\nMonociti bi trebalo da predstavljaju oko 1 – 10% belih krvnih zrnaca koja se nalaze u krvnoj cirkulaciji. Broj monocita može da se utvrdi u sklopu analize krvi koja se zove kompletna krvna slika (KKS).\nBroj monocita je promenljiv, ali ako su uvek van normalnog opsega vrednosti, to može da ukazuje na neki zdravstveni problem.\nhttps://cajeviza.net/wp-content/uploads/2016/02/monociti.jpg 374 500 admin admin2018-06-14 22:54:392020-03-08 11:55:11Monociti u krvi povišeni i sniženi uzroci, lečenje…\nUpala jednjaka (ezofagitis) simptomi, lečenje, prirodni lekovi\nBol u plućima i kašalj mogući uzroci i lečenje


Zašto Brankov most privlači samoubice?\ntaj Sub Mar 21, 2009 12:40 pm\nNeslavna statistika krnji ugled, drugog po obimu saobraćaja, beogradskog mosta, u narodu poznatog pod imenom - Brankov most. Sa ukupno šest beogradskih ćuprija, godišnje skoči četrdesetak ljudi, a samoubice najčešće biraju - Brankov most. Stručnjaci to objašnjavaju podatkom da česti pokušaji samoubistva na istom mestu mogu da "olakšaju" i "pomognu" onima koji o tome razmišljaju da se opredele za takav korak... - analizira nova "Magicna zona"\nBrankov most, koji premoštava Savu i spaja obale Novog Beograda sa centrom prestonice, poput magneta privlači psihički "slabe" ljude, nespremne da se sa životnim nedaćama uhvate u koštac, već izlaz iz životnih problema nalaze u dubinama reke. Stručnjaci već godinama pokušavaju da proniknu u psihu ličnosti sklonih depresiji i stanjima u kojima im se, kako ih obično definišu, "ne živi". Postoje, takođe, i ljudi koji ne mogu da zaborave prošlost koja može toliko da ih optereti da pod tim bremenom sami sebe liše budućnosti. Poslednjih dana, pažnja javnosti ponovo je uprta u Brankov most, uznemirena podatkom da je proteklog meseca desetak ljudi pokušalo da oduzme sebi život. Narod je više no inače počeo da se zanima za "samoubilački virus" koji poprima razmere epidemije. Srećom, građani dvomilionske srpske prestonice, koji su nedavno poželeli smrt u reci, nisu uspeli u svojoj nameri. Većina se samo "okupala" u hladnoj vodi, a potom obrela u Klinici za psihijatrijske bolesti "Dr Laza Lazerević". Bilo je i onih koji su odustali od skoka posle dugih i mučnih razgovora sa pripadnicima specijalizovanih pregovačkih jedinica ili prolaznicima, koji su se tu zatekli, u, za njih, presudnom trenutku.\nZbog čega potencijalne ubice biraju baš ovaj most, inače jedan od najlepših i najpopularnijih prelaza u Beogradu? Psiholozi ističu da je sam pokušaj samoubistva, zapravo, poslednji vapaj nesrećnika da skrenu pažnju na sebe. Drugi veruju da se uzrok "crnoj statistici" ovog mosta krije u njegovom prokletstvu, sumnjaju da je uklet, pa poput magneta privlači zlu karmu i neraspoloženje ljudi.\nPoslednji izmenio MustraBecka dana Sub Mar 21, 2009 12:43 pm, izmenjeno ukupno 1 puta\nRe: Zašto Brankov most privlači samoubice?\ntaj Sub Mar 21, 2009 12:41 pm\nTrajao samo sedam godina\nVećina ljudi ne zna da Brankov most živi svoj drugi život. Naime, Most kralja Aleksandra, na čijim nosećim stubovima je podignut novi most, " živeo" je kratko - samo sedam godina. Upravo sa njim valja i započeti priču o ukletom mostu.\nIzgradnja Mosta kralja Aleksandra započeta je 1931. godine, a radovi su finansirani sredstvima ratne reparacije koju je Nemačka plaćala za razaranja u Prvom svetskom ratu. Novac nije redovno stizao, a gradnju su usporavali i nerešeni imovinski odnosi sa vlasnicima u Karađorđevoj ulici. Neimare, međutim, nije zabrinjavala činjenica da se most gradi na ostacima nekadašnje džamije, koje su prethodno morali da raščiste. Džamija se, inače, nalazila tačno na mestu gde je danas noseći stub mosta na desnoj obali Save. Upravo su tu Liman džamiju, kako se zvala ova bogomolja, Srbi želeli da zaborave, kako ih ne bi podsećala na neslavnu epizodu iz junačke istorije ovog naroda...\nOsveta nad nedužnim ljudima\nPosle događaja na Čukur česmi i ubistva nedužnog dečaka na Dorćolu 1862. godine, došlo je do krvavog sukoba između Srba i Turaka. Većina turskog stanovništva povukla se u Kalemegdansku tvrđavu, odakle su Osmanlije besomučno bombardovale grad. Među njima nisu bile Erlije, turski živalj iz Sava-male, koji su sa Srbima živeli u miru. Smatrajući da im od Srba ne preti opasnost, nisu se povukli kao što su to učinili njihovi sunarodnici. Međutim, kako je sve više naroda stradalo od turskih bombi, tako je rastao srpski bes i želja za osvetom. Erlije su se, predosećajući nesreću, zatvorile u Liman džamiju sa porodicama, nadajući se da će sukobi prestati i da će se pod ovim svetim krovom spasiti. Nažalost, nije tako bilo. Grupa srpskih osvetnika donela je luč, katran i slamu, i u revoltu zbog silnog stradanja zapalili su džamiju, a Erlije koje su u njoj potražile utočište, ugušile su se. Kasnije, kada su sukobi okončani, mnogi su se pokajali zbog ovog nedela. Danas se, na mestu nekadašnje džamije, postavljaju posmrtne table ljudima koji su izlaz iz nagomilanih životnih problema našli u samrtnom skoku sa Brankovog mosta.\nMost je, podsetimo, konačno završen i otvoren za saobraćaj 1934. godine. Tim povodom priređeno je veliko slavlje, jer je ova saobraćajnica, zapravo, bila prva drumska veza između Zemuna i Beograda. Mostom je saobraćao i tramvaj što je mnogim građanima skratilo putovanje sa jednog dela grada na drugi, dok je lađa, kojom se do tada prevozilo, otišla u istoriju. U to vreme, most je lepotom zasenjivao sve potonje građene na Savi i Dunavu. Nažalost, poput ženske, često kobne, lepote, tako i lepota mostova ponekad može da bude tragična. Most kralja Aleksandra trajao je samo sedam godina, a srušen je odlukom tadašnje Vlade Kraljevine Jugoslavije.\nU noći između 10. i 11. aprila 1941. godine, odlučeno je da se Most kralja Aleksandra minira, kako bi se zaustavio ili barem usporio prodor nemačkih trupa. Na nesreću, taj čin izveden je u "sceni" totalnog haosa i opšteg rasula u tadašnjem oficirskom koru izgubljene Kraljevine. Most je srušen u trenutku kada je ispod njega prolazio brod prepun srpskih vojnika, koji su se Savom povlačili u pravcu Obrenovca. Hroničari su zabeleželi da je više od devedeset odsto putnika na tom brodu zauvek ostalo na rečnom dnu, gde je ostala i srušena čelična konstrukcija mosta.\nMost je obnovljen 1955. godine. Uzdigao se ne temeljima betonskih stubova starog, ali je od njegove predratne lepote malo ostalo. Međutim, i posle obnove, na ovom mostu događale su se nesreće. Bilo je tu raznih nezgoda i neobjašnjivih malera, a jedna od poslednjih je tragična smrt kaskadera Milana Božića. Tragedija se dogodila pre dve godine. Božićev automobil, koji je trebalo da sleti sa mosta, da se u vazduhu zapali i na kraju da zaroni u rečne dubine, prevrnuo se znatno ranije nego što je planirano. Iskusni kaskader Milan Božić, koji je nešto slično izveo bezbroj puta, preminuo je posle 40 dana provedenih u komi, na ivici života i smrti.\nKakav to strašan magnet privlači ljude da se baš na ovom mestu "kockaju" sa životom? Tačno je da u depresiji ili usled ljubavnih i nekih drugih životnih problema čovek može da zažmuri i u magnovenju skoči u vodeni zagrljaj smrti. To se, zaista dešava. Ali, možda postoji i nešto drugo, ljudima neobjašnjivo, što ih ovamo vuče. Kob? Sudbina? Ko to zna?\nkapa zitu Tarbuk kuca nevidljiva izbiracica ljubav temu moja komedija stereotip maska lovac


Srbija: Jedno lice poginulo, devet povrijeđenih u nesreći u tunelu\nJedna osoba je poginula, a devet je povrijeđeno u sudaru kombija i automobila u tunelu u Sićevačkoj klisuri.\nSaobraćajna nesreća se dogodila oko 16.00 časova, a sudarili su se kombi koji je prevozio radnike i vozilo “fiat punto”.\nNa lice mjesta su izašle četiri ekipe Hitne pomoći, a intervenisali su i vatrogasci.\nU toku je prebacivanje povrijeđenih do Kliničkog centra u Nišu.


10 super uspešnih faca koje su odustale od faxa - Domino Magazin\nNaslovna Život Gradski život 10 super uspešnih faca koje su odustale od faxa\n10 super uspešnih faca koje su odustale od faxa\nOdustao je od Harvarda kako bi se posvetio razvijanju društvene mreže. Znate, Facebooka. Koji danas vredi oko 300 milijardi dolara. Markovo je otprilike oko 50 milijardi.\nPlanirao je da bude novinar. A dve nedelje pre nego što bi diplomirao na Univerzitetu u Missouriju ispisao se sa fakulteta. Spakovao je kofere i otišao u Los Angeles na audiciju. Dobro je prošlo.\n3. Steve Jobbs\nIspisao se sa Reed Collegea i pre nego je sa Wozniackom osnovao Apple. Neko vreme je spavao kod prijatelja na podu. Ali na faxu je završio kurs kaligrafije koji ga je kasnije inspirisao za razne fontove na Mac računarima.\nUpisala je Tennessee State University koji nikada nije završila. A pošto danas ima gotovo tri milijarde dolara to i nije bilo loše.\nPoput drugih velikih tehnoloških inovatora sa ove liste, Bill Gates takođe je napustio fakultet. I to Harvard. Napravio je Microsoft i danas je jedan od najbogatijih ljudi na svetu.\nIzbačen je sa Univerziteta u Liverpoolu pa se priključio bendu za koji ste možda i čuli. Znate, reč je o Beatles-ima.\nPoznati glumac je već sa 13 godina imao poprilično debeo kriminalni dosije. Fakultet nikada nije ni upisao. Ali ipak nije završio u zatvoru nego u Hollywoodu. Što je ok. Dobro, prvo je glumio u pornićima.\nČim je napunila 18 godina, Coco Chanel je odustala od daljeg školovanja, a brzo je postala jedna od najpoznatijih modnih dizajnerki na svetu.\nKad je imao samo 17 godina morao je da se ispiše iz škole da bi pomogao bolesnoj majci. A danas je najpoznatiji beli reper u istoriji sa 200 miliona na računu.\nIako je srednju školu završila kao najbolja učenica a onda dobila stipendiju za dobar fakultet, posvetila se karijeri modela. Ispalo je dobro. photo: flickr\nPrethodni članakPrvi put u Srbiji vodeći svetski inovatori predstaviće svoje metode za inovacije\nSledeći članakPostanite Fly Fly Academy stjuard ili stjuardesa


Monitoring meda u BiH: Nepravilnosti kod miješanog meda i sa saćem - Index.ba\nMonitoring meda u BiH: Nepravilnosti kod miješanog meda i sa saćem\nKanton Sarajevo: Od korone preminulo šest osoba, registrovano 162 novozaraženih\nSDS i PDP neće prisustvovati sjednici Parlamenta BiH\nOd 100 analiziranih uzoraka, po 45 uzoraka uzeto je na području Federacije BiH i Republike Srpske, a 10 na području Brčko distrikta BiH. Obuhvaćeno je ukupno 14 vrsta meda, a najčešće nepravilnosti utvrđene su za miješani med, med s komadima saća i med s dodacima, piše N1.\nPrethodni članakTragedija u Kalesiji: 42-godišnji Amir Bukvarević izvršio samoubistvo\nNaredni članakCrvene beretke se ponovo okupljaju?


Preko EU fondova do jače poljoprivrede - TV ZONA PLUS - HD\nJan 16, 2015 IPARD fondovi, poljoprivreda, proizvodnja, voćarstvo\nUlaganje u voćarstvo, povrtarstvo, vinogradarstvo i prehrambenu industriju – time bi trebalo da rezultiraju četiri projekta koje je grad Niš predstavio Ministarstvu poljoprivrede, a za koja će se konkurisati kod evropskih IPARD fondova. Državni sekretar u ministarstvu poljoprivrede Željko Radošević je u razgovoru sa resornim većnikom Niša Jovanom Stojkovićem rekao da bi naši poljoprivrednici do 2020. godine projektima mogli da povuku i do 175 miliona evra, ali ni put nije jednostavan – reorganizacija, uključivanje stručnjaka i informisanje proizvođača.\nU IPARD programu Ministarsvo poljoprivrede predvidelo je nekoliko programa za razvoj – proizvodnju žitarica, preradu voća i povrća, preradu mleka i mesa, i na kraju bolja ekonomija u selima. Niš već ima spremne projekte, koje je resorni većnik Jovan Stojković predstavio držvanom sekretaru Željku Radoševiću.\n“Predloženi su projekti za ulaganje u primarnu proizvodnju, voćarstvo, povrtarstvo, prehrambenu industriju” kaže većnik za poljoprivredu Jovan Stojković.\nDa bi se konkurisalo kod evropskih IPARD fondova potrebno je ozbiljno raditi, poručuje državni sekretar u Ministarstvu poljoprvrede. Potrebne su organizacione strukture, nova tela, stručnjaci i udružene snage lokalnih samouprava i države. I sve je to, kaže, ostvarivo.\n“Očekujemo da ćemo u prvoj polovini 2016. godine imati prve pozive i aplikacije, a po tom osnovu dostupno nam je 175 miliona evra do 2020. godine”, ističe držvani sekretar u Ministarstvu poljoprivrede Željko Radošević.\nOsim novca iz fondova, Ministarstvo nastavlja da traži i strane investitore, a zainteresovanih za poljoprivredu na jugu i jugositoku ima. Kao primer, Radošević navodi Negotin, gde je nedavno sa italijanskom kompanijom potpisan ugovor o proizvodnji lešnika, za početak, na 190 hektara.[mom_video type=”youtube” id=”0CvtfR-n3rY”]\nPanika zbog skoka švajcarskog franka


Dream baby zatvarači za nameštaj | AKSA\nDream baby zatvarači za nameštaj\nŠifra artikla: A030791\nOsnovana je 1983 u Australiji, sa predstavništima u SAD, Velikoj Britaniji, Hong Kongu i Novom Zelandu. Proizvodi koje ima u svom asortimanu su namenjeni zaštiti dece, njihovoj sigurnosti i bezbednom odrastanju.Dreambaby zatvarači za nameštaj su jednostavni za upotrebu u svakoj prostoriji kuće i ne zahtevaju instalaciju. Sa super-čvrstom lepljivom podlogom, mogu se bez problema primeniti na većini površina, uključujući staklo, drvo, metal i laminate.\nKategorija Za fioke i ormare\nZa fioke i ormare A030801\nDream baby zaštita za staklene stolove i police\nZa fioke i ormare A030799\nZa fioke i ormare A030798\nDream baby klizna brava\nZa fioke i ormare A030794\nDream baby lepljiva brava za nameštaj\nZa fioke i ormare A030792\nDream baby zaštitne kukice za nameštaj


U KALESIJI ODRŽAN PROŠIRENI KOLEGIJ MUP-a TK-a – Radio Feral\nU KALESIJI ODRŽAN PROŠIRENI KOLEGIJ MUP-a TK-a\n28/04/2010 Mirza Musanovic\t0 Comments\nProšireni kolegij policijskog komesara MUP-a TK-Nedima Mutapčića i ministra MUP-a TK-Seada Omerbegovića održan je danas u prostorijama Općine Kalesija. Razgovarano je o stanju sigurnosti na području TK, provedbama novog Zakona o unutrašnjim poslovima TK i aktivnostima u povodu obilježavanja 22. maja – Dana policije TK-a.\nOvom prilikom predstavljeni su sigurnosni pokazatelji za prva tri mjeseca tekuće godine, gdje je posebno istaknuto smanjenje broja događaja u oblasti narušavanja javnog reda i mira, kao i broja saobraćajnih nesreća, nakon čega su prezentirane buduće smjernice djelovanja operativnog policije, s posebnim akcentom na prevenciju i suzbijanje svih oblika kriminalnih aktivnosti.\nNavedenom sastanku su pored domaćina načelnika općine Kalesija, gosp. Rasima Omerovića, prisustvovali i zamjenik šefa misije EUPM-SA Domenico Paterna Svojim saradnicima iz regionalnog ureda evropske policije u Tuzli, kojom prilikom je gosp. Paterna, između ostalog, istakao da je počastvovan pozivom u lokalnu zajednicu, čija saradnja sa policijom u mnogome doprinijeti uspješnom izvršavanju Može policijskih zadataka, u cilju postizanja većeg stepena sigurnosti svih građana.\n← U četvrtak sjednica Općinskog vijeća Kalesija\nUHAPŠENO JOŠ SEDAM OSOBA ZBOG NEREDA ISPRED ZGRADE VLADE FBIH →\n03/10/2015 03/10/2015 Mirza Musanovic\t0\nVlada TK-a za podršku mladima odobrila 100.000 KM za podršku mladima\n15/10/2018 Mirsad Zulic\t0


(VIDEO) Bogat program aktivnosti Kancelarije za mlade Kula - www.025.rs\nHomeKULADRUŠTVO(VIDEO) Bogat program aktivnosti Kancelarije za mlade Kula\n(VIDEO) Bogat program aktivnosti Kancelarije za mlade Kula\nČlanovi Kancelarije za mlade Kula govorili su danas o aktivnostima koje su organizovali za naredni period. Pored druženja i putovanja, organizovan je kurs engleskog jezika i kurs obuke rada na računaru. Više informacija dobili smo od organizatora Marka Šarca i Vladana Vujovića.\n„Čast mi je i zadovoljstvo što mogu da kažem par korisnih stvari ispred Kancelarije za mlade opštine Kula. U novembru i decembru biće organizovane tri žurke i jedan odlazak na Zlatibor u trajanju od tri dana. Takođe za sve one koji žele da se usavršavaju, da rade na sebi i na svom znanju, omogućili smo besplatan kurs engleskog jezika i besplatan kurs za rad na računaru, tj.informatike. Dosta toga imamo u planu i za budući rad, ali ono što je važno istaći je da svi mladi koje žele da nam se pridruže mogu to da urade već danas”, kaže Šarac. On je takođe istakao da ga veoma raduje što im se iz dana u dan javlja sve više mladih, te zahvaljujući tome njihov tim postaje sve brojniji i jači\nViše informacija o besplatnim kursevima dao nam je Vladan Vujović.\n“Obuke startuju u ponedeljak, 5.novembra, a prijave će se vršiti do kraja novembra. Časovi engleskog jezika održavaće se u maloj sali Kulturnog centra Kula, dok kurs informatike počinje isti dan 5. Novembra, u 11h u Mašinskoj školi u Kuli. Za sve dodatne informacije možete nam se obratiti na broj telefona 063/8037303 ili na email adresu vladanvujovic911@gmail.com” -kaže Vujović.\n(FOTO) Počela dogovorena sanacija putne mreže\n(VIDEO) Opština Kula nastavlja sa besplatnim manifestacijama\n(FOTO) Počelo asfaltiranje parkinga ispred škole u Kruščiću\nUređenje javnih površina i infrastrukture u Kruščiću se nastavlja, danas je počelo sređivanje prostora za parkiranje ispred Osnovne škole „Veljko […]\nUtvrđen predlog lista za dodelu pomoći za stambeno zabrinjavanje interno raseljnih lica\nKomisije za izbor korisnika utvrdile se predloge lista za dodelu pomoći za stambeno zbrinjavanje interno raseljenih lica. Predlog liste korisnika […]\nDanas je u Likovnoj galeriji Kulturnog centra Kula, otvorena izložba sa 9. likovne kolonije Saveza invalida rada Vojvodine i 10. […]


Sajam saobraćaja od srede do petka u Novom Sadu | (Vesti - 15.10.2019) Novi Sad\n15.10.2019 u 09:00h\nSajam saobraćaja od srede do petka u Novom Sadu\nTreći Sajam saobraćaja – "Traffic Solutions Expo", biće održan u Kongresnom centru "Master" Novosadskog sajma, od 16. do 18. oktobra.\nUz renomirane izlagače, tokom tri sajamska dana, posetioce očekuju brojne panel diskusije, okrugli stolovi i prezentacije na aktuelne teme, sa ciljem da povežu predstavnike lokalnih uprava i privrednog sektora, kroz primenu različitih rešenja za unapređenje saobraćaja, navodi se u saopštenju organizatora,\n"Traffic Solutions Expo" okupiće predstavnike brojnih institucija, ustanova i privrednih društava, koja rade u oblasti saobraćaja i niskogradnje, kao što su: Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Pokrajinski sekretarijat za građevinarstvo, energetiku i saobraćaj, Agencija za bezbednost saobraćaja Republike Srbije, Koridori Srbije, JP "Putevi Republike Srpske", Stalna konferencija gradova i opština (SKGO) kao i gradovi Novi Sad, Beograd i Niš i obrazovne institucije poput Fakulteta tehničkih nauka i Visoke tehnička škole strukovnih studija iz Kragujevca.\nTakođe, posetioci će moći da posete i štandove i prezentacije renomiranih predstavnika privrednog i drugih sektora, kao što su: "Selma" Subotica, "Signal" Sombor, "Zodax" Beograd, AMSS-CMV Beograd, "Adomne" Novi Sad, DMV Niš, NAVAK Beograd, "EUBuild", Udruženja parkirališta Srbije, JKP "Parking servis" Novi Sad i drugi.\nPoseta Sajmu saobraćaja je besplatna, a dodatne informacije mogu se pronaći na veb stranici www.ts-expo.rs, gde svi zainteresovani mogu da potvrde učešće popunjavanjem prijave za posetioce.\n23.06.2019. - Sajam automobilčića: Od fiće i juga do skupocenog rimca (FOTO)\nPovezane teme master centar Novosadskog sajma novosadski sajam sajam saobraćaja Traffic Solutions Expo


medicina – Nedodjija\nmedicina i farmacija = najvece prevare….\nОзначено farmacija, medicina, nauka, prevare, SrbijaПоставите коментар\n21 априла, 2014 аутор: nedodjija, posted in zivotne price\nОзначено aids, bolesti, hiv, lazi, medicina, SrbijaПоставите коментар\n16 априла, 2014 аутор: nedodjija, posted in zivotne price\nОзначено istina, manipulacije, medicina, srsbija, vakcineПоставите коментар\n16 априла, 2014 16 априла, 2014 аутор: nedodjija, posted in zivotne price\nОзначено medicina, pravo roditlja i dece, Srbija, taktiziranje, vakcinacijaПоставите коментар\n14 априла, 2014 аутор: nedodjija, posted in zivotne price\nОзначено istina, istorija medicine, medicina, pedijatrija, Srbija, vakcine4 коментара\npostoji osnovana sumnja da vakcina protiv difterije moze da izazova leukemiju kod dece….\nDocent dr sc med Petar Ivanovski – Vakcina izaziva leukemiju !!!\n– Na istraživanje me je nagnao rad jednog od prestižnih svetskih stručnjaka, profesora Melvila Grejvsa, koji je 1999. godine objavio kako leukemija ima prenatalni početak, odnosno da geni koji joj pogoduju nastaju kod deteta dok je još u utrobi majke – objašnjava Ivanovski. – Profesor Grejvs je pokazao da dete već na rođenju ima takozvane “B” limfocite, koji sadrže gen za leukemiju, takozvani Tel AML 1. Bez ovog gena nema leukemije.\n– Mnogo puta sam pročitao oba stručna rada – kaže dr Ivanovski. – I iznova sam sebi postavljao isto pitanje – šta je to što ove, normalne ćelije na rođenju, sa ugrađenim leukemijskim genom kasnije pretvara u leukemiju, i to kod dece uzrasta od dve do pet godina? To mi je, po sebi, nametnulo još jedno pitanje – šta je to što je zajedničko za svu decu, što im se dešava konstantno, i to baš u periodu dok su odojčad. Jedini odgovor bio je – vakcina!\nODGOVOR – NA MIŠEVIMA\n– JEDAN od eksperimenata koji mi je pobudio posebnu pažnju odigrao se 2001. godine u SAD, na univerzitetu Harvard – potkrepljuje svoju tezu dr Ivanovski. – Tada je ženkama eksperimentalnih miševa bio ubačen gen AML 1 (isti koji imaju deca na rođenju), u oplođeno jajašce, kako bi novorođeni miš imao u “B” limfocitima ovaj gen.\nPosle pet generacija miševa, i nakon 24 meseca, nijedan miš nije oboleo od leukemije. Prirodno, autori eksperimenta su zaključili da nije postojao faktor koji bi delovao na miševe, kako bi se to desilo.\n– Ako se pojavi, kao posledica, da neki od miševa dobije leukemiju, onda smo napravili prvi džinovski korak ka sprečavanju nastanka limfoblastne leukemije – zaključuje dr Ivanovski. – Tek tada nam sledi veliki posao. Međutim, da bi ova hipoteza dobila naučnu potvrdu, potreban je mukotrpan put. Za sada je pozitivno što su imena poput Mela Grejvsa ili Pera Brandzega, koji su bukvalno svetski lideri u saznanjima vezanim za ovu oblast, veoma zainteresovani za tok istraživanja.\nLONDON – PRVA STANICA\nОзначено difterija, eu, leukemija, medicina, Srbija, vakcinacijaПоставите коментар\n21 новембра, 2013 аутор: nedodjija, posted in zivotne price\n„Dosao nam je pacijent bez kicme, presadili smo mu celu kicmu, i\notkricima britanskih naucnika, taj covek se odlicno oseca, i vec je\nvani i trazi posao.“\n„Mi smo u Francuskoj ucinili jos znacajniju stvar! Coveku bez pluca\n„Mi smo u tome ipak otisli najdalje. Uzeli smo cetiri coveka bez mozga,\nodlicno se osecaju!“\nposalje dalje na bar deset adresa. Nikad se ne zna ko bi za ovu\ncetvorku mogao opet da glasa!!\nОзначено medicina, mozak, politika, Srbija8 коментара\nu pripremi je zakon po kome cemo svi biti donori organa, osim ako eksplicitno ne izjavimo da to necemo….\n11 маја, 2013 11 маја, 2013 аутор: nedodjija, posted in drugi pisali a meni bilo zanimljivo, zivotne price\nu svetlu politickih dogadjanja, ne znam koliko ljudi je obratilo paznju na ovu apsurdnu situaciju:\nNajava iz Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje (RFZO) da će, ukoliko se prihvate izmene Zakona o transplantaciji, svi građani Srbije uskoro postati i donori organa…\nako znamo sta se u ovoj zemlji sve zloupotrebljava, ovo treba krajnje ozbiljno shvatiti… nikome od nas nije potrebno da nam deca postanu hodajuci donori organa – za odstrel, kako kome zatreba …!\nevo priloga Ivone Zivkovic na ovu temu:\nTRANSPLANTACIJA ORGANA – NAJPROFITABILNIJI MEDICINSKI BIZNIS\nCena jedne transplantacije srca može da košta i milion američkih dolara. Najviše novca u ovom poslu uzimaju trgovci organima i farmaceutske kompanije koje su razvile i čitavu paletu hemikalija (čitaj otrova) koji treba da smanje vitalnost organizma kome se usađuje novi organ kako bi se sprečila prirodna reakcija njegovog odbacivanja. Oni se stručno nazivaju imunio supresivnim lekovima i praktično se uzimaju čitavog života, koliko ko uspe da ugrabi nakon tranplantacije. Samo za razvoj ovih farmaceutika (čitaj ekeperimenata) potrošeno je mnogo života, kako životinjskih, tako i ljudskih. Posebno dečijih, jer poznato je da deca imaju dobro razvijen timus koji je bio veoma važan za ove eksperimente jer proizvodi T ćelije. Logično je da ne možete razviti ni jedan bojni otrov ili farmaceutik za decu ili ljude, a da ga na istima niste isprobali. Zato mnoga deca nestaju ili se razboljevaju od kojekakvih stručno nazvanih „retkih bolesti“.\nMasonerija koja nadgleda najuticajnije globalne i mnoge nacionalne medije (i postavlja svoje ljude u upravne odbore kao i gen. direktore) stara se da ova morbidna propaganda sa ogromnim brojem promotera – novinara, lekara i političara bude stalno prisutna tema informativnih programa.\nBROKER ORGANA – NOVO PROFITABILNO ZANIMANJE\nNi bolnicama „nije lako“, jer moraju mešusobno da se bore da dobiju podršku vlade SAD za ovaj unosan biznis pošto je kongres SAD formirao fondaciju kao mrežu za raspodelu organa (United Network for Organ Sharing ) koja pomaže da bolnice koje imaju hitne slučajeve za transplantaciju mogu da dobiju različite vrste pomoći uključijući i prioritet u dobijanju organa, kao i neku vrstu finansijskog osiguranja u ovom biznisu. Da bi se kvalifikovale za ovaj program bolnice moraju da imaju i odredjenu kvotu “hitnih pacijenata”.\nAko ste možda bili na morbidnoj satanističkoj izložbi „Bodies Revealed“ održanoj i u Beogradu, koja je izložila oderane i iseckane leševe Kineza možete je slobodno povezati sa ovim gulazima. To što organizatori izložbe tvrde da su od svakog leša („dok je bio živ“) dobili napismeno odobrenje da bude ovako upotrebljen, neka bude stvar vašeg razmišljanja i vere u istinitost onoga što je napisano na propagandnom na papiru. Ove leševe su za izložbu pripremali upravo kineski zatvorenici.\nОзначено donori organa, korupcija, medicina, Srbija, zloupotreba15 коментара


VIDEOKONFERENCIJA Prioritet je pobjeda nad koronavirusom\nU samitu učestvovali i predstavnici Srbije, BiH, Crne Gore, Albanije, Sjeverne Makedonije i Kosova\nVon der Lejen u razgovoru sa učesnicima samita\nSamit šalje važnu poruku Foto: AFP\n- Također ćemo vam reći i to da se ne možete ulagivati Kinezima i Rusima kada vama to odgovara - naglasio je Mišel.\nOn je istakao da današnji samit šalje važnu poruku, a to je da je 27 članica EU "posvećeno regionu".\nPredsjednik Evropske komisije Ursula von der Lejen (Leyen) upozorila je u novembru da će "drugi učiniti više" za zemlje zapadnog Balkana ukoliko to ne uradi EU.\nEvropska unija Bosna i Hercegovina Zapadni Balkan\nEU najavila recesiju "historijskih razmjera"


Policija objavila detalje teške nesreće u Hrvatskoj: Mladić u BMW-a udario u ivicu puta - Telegraf.rs\n24/01/21 | 11:51 ≫ 11:54\nPolicija objavila detalje teške nesreće u Hrvatskoj: Mladić u BMW-a udario u ivicu puta\nVeruje se da je išao brzinom od 140 kilometara na sat\nDvadesetogodišnji vozač koji je u teškoj saobraćajnoj nesreći u subotu ujutro na naplatnoj stanici HAC-a u Mraclinu usmrtio radnika HAC-a ima višestruke teške povrede, ali nije životno ugrožen.\nPolicija je danas objavila nove detalje nakon što su sproveli uviđaj na mestu događaja.\n- Juče, 23. januara oko 5:30 na području Mraclina, 20-godišnjak je upravljao ličnim automobilom marke BMW sisačkih registarskih oznaka krećući se zapadnim kolovozom auto-puta A11, dok pritom nije prilagodio brzinu kretanja stanju i osobinama puta kojom prilikom je vozilom prešlo na zatvorenu saobraćajnu traku i prednjim delom vozila naleteo na rubni kamen usled čega je vozilo nastavilo nekontrolisano da se kreće. Prilikom nekontrolisanog kretanja vozila, isto je u jednom trenutku izgubilo kontakt s podlogom a potom nastavilo da se nekontrolisano kreće pločnikom u zoni naplatne stanice Mraclin - objavila je policija, prenosi Index.hr.\n- Udarom u zid upravne zgrade isti je srušen, a vozilo je ušlo u unutrašnjost same zgrade pri čemu je naletelo na 53-godišnjeg radnika naplatne stanice koji je u naletu smrtno stradao. Po zaustavljanju vozila isto se zapalilo te je požar ubrzo ugašen. Lekarska pomoć 20-godišnjaku pružena u KBC-u Zagreb, te je zadržan na lečenju dok je utvrđeno da je teško povređen. Protiv 20-godišnjeg vozača podneta je krivična prijava nadležnom državnom tužilaštvu, dok je kriminalističko istraživanje i dalje u toku - dodali su.\nMladić je po oceni saobraćajnog veštaka jurio 140 kilometara na sat i nije kočio, piše u nedelju Jutarnji list.\n- Vozač je prošao kroz čunjeve koji su postavljeni nekih 200-tinak metara pre naplatnih kućica jer se ne naplaćuje putarina. Verovatno je mislio da prođe kroz prolaz, ali ga je promašio. Verovatno je napravio desni manevar prema naplatnim kućicama, ali je tada najverovatnije zbog neprilagođene brzine izgubio kontrolu. Prvo je udario u bankinu, vozilo je zahvatilo travnjak i tek tada se zaleteo u objekat kod naplatnih kućica. Procenjujem da je brzina bila oko 140 kilometara na sat. Probio je tri zida i ubio radnika koji je sedeo za radnim stolom - rekao je Goran Husinec, saobraćajni veštak koji je bio na mestu nesreće. Vrlo brzo stigle su sve hitne službe.\nMladić koji se BMW-om zaleteo u kućicu imao skoro 2 promila alkohola u krvi: Motor mu stisnuo noge\n24. januar 2021 | 13:02\nSaučešće.Vozač Bmw nas nije demantova.Dečko, kad se oporaviš produži na neuropsihijatriju da dobiješ košulju sa logom BMW i lekić BeMWacin i krevet sa volanom njegovog auta u rukama, da dovrši svoju vožnju u dvorištu ludnice.\n24. januar 2021 | 12:17\nMali drogirani nije vozio nego je uleteo u zgradu i probio 2 zida.On je na bankini dobio skakaonicu jer se vidi u kojoj je visini uleteo u zgradu.Da nije ubio ovog nesretnika u zgradi ubio bi nekoga u napkatnoj kućici jer ne bi u toj a verovatno i većoj brzini pogodio prolaz.Idiot.


RTS :: „Beogradsko proleće“ pokušaće da zasija starim sjajem\nMuzika „Beogradsko proleće“ pokušaće da zasija starim sjajem\nnedelja, 09. jan 2022, 09:06 -> 09:10\n„Beogradsko proleće“ pokušaće da zasija starim sjajem\nNajavljen je veliki povratak „Beogardskog proleća“. Festival zabavne i popularne muzike biće održan ove godine u Kombank dvorani, nekadašnjem Domu sindikata, u kome je sve i počelo pre šezdeset godina.\nPo uzoru na velike muzičke festivale u San Remu i Opatiji, aprila 1961. godine održano je prvo Beogardsko proleće. Festival zabavne muzike održan je u Domu sindikata, a na konkurs je stiglo oko 200 pesama. Udruženje džez muzičara izabralo je četrnaest za takmičarski deo.\nBeti Đorđević pamti početke ovog festivala.\n„Mislim da je to zlatno doba, baš šezdesete, i Beogradskog proleća i svih festivala“, smatra poznata vokalna solistkinja.\n„To je zaista postao jedan prestižan festival u tadašnjoj Jugoslaviji koji je okupio najznačajnija imena. Nema ko se nije pojavio na tom festivalu“, naglašava Zoran Dašić Daša, kompozitor i tekstopisac.\nPublika birala pobednika\nFestival je trajao tri večeri, dve polufinalne i jedno finalno, a svaka kompozicija izvođena je u dve verzija sa različitim pevačima i orkestrima. Bio je to prvi festival na kome je publika birala pobednika.\n„To i jeste poenta cele priče. Praviš muziku za narod i narod bira. Žiri može da ima svoje viđenje, a najčešće se kod publike ne prihvati“, navodi Dašić.\nBeti Đorđević je sedamdesetih godina pevala u Zapadnoj Nemačkoj, što je uticalo na njen stil i izbor pesama. Kada se vratila u Jugoslaviju i počela da nastupa na festivalima, dominantan je bio amerčki reperotar.\nNa festivalu Begradsko proleće učestvovala je četiri puta – 74, 76, 77 i 79. godine. Pesma sa nastupa iz 1976. Počnimo ljubav iz početka i danas se peva.\n„Pesma mi se odmah dopala. Radili su je veliki majstori, Aleksandar Korać, aranžman veliki Zvonimir Skerl. To nije moglo a da ne bude dobro“, ističe Beti Đorđević.\nI „Legende“ su nastupale na Beogardskom proleću 1988. godine i to sa neočekivanim pojačanjem.\n„Sa glumcem Markom Nikolićem i mi smo uzeli prvu nagradu, što možda nije bilo tako teško u tom trenutku. Bilo mi je jasno kada smo se pojavili na sceni i kada je Marko sa nama izašao, kao da je Elvis Prisli, cela sala je bila na nogama i pre početka pesme“, seća se Dragan Dašić.\nDoba Beogradskog proleća je i vreme šlagera, kada su učešće na festivalu i pobeda značili mnogo.\n„Danas kada neko pobedi, kao da nije ni bilo. Traje dava, tri dana po novinama članci i gotovo. Drugo, tada je bila i velika konkurencija. Bilo je mnogo manje izvođača i pevača nego danas, ali je kvalitet bio mnogo bolji“, smatra Dašić.\nTokom godina fetsival je rastao pa su se na njemu mogle čuti i gradske pesme, romanse čak i dečija zabavna muzika. Godine 2009. počela je obnova festivala na inicijativu Vojkana Borisavljevića i Umetičkog ansambla „Stanislav Binički“, kao i 2014. kada su izvođene evergrin kompozicije šezdesetih i sedamdesetih.\nFestival je potreban, ali njegova budućnost je neizvesna\nPre nekoliko dana najavljen je veliki povratak Beogardskog proleće ove godine.\n„Sada niko ne može da kaže da li će festival uspeti ili ne jer zavisi od puno različitih faktora“, kaže Beti Đorđević.\n„Mislim da je to zaista potrebno, pre svega gradu i Srbiji, ali bojim se kakav će biti odziv autora“, dodaje vođa „Legendi“.\nDa li će predstojeći festival zabavne i popularne muzike koji će se održati u Kombank dvorani, nekadašnjem Domu sindikata, vratiti stari sjaj Beogardskom proleću, pokazaće vreme.\n„Sve zavisi i od medija. Mediji su tu jako bitni. Mislim na radio stanice i televizije, pre svega. Ako oni daju podršku takvoj vrsti muzike, onda će biti uspešan. Ako ih proteraju sa svojih programa kao neaktuelne, neinteresantne, nisu u trendu i tako dalje, onda od toga neće biti ništa“, ubeđen je Dragan Dašić Daša.\nKonkurs za učešća na festivalu otvoren je od 05. januara do 15. februara.\n(petak, 21. jan 2022, 13:49) - MILOŠ RADOSAVLJEVIĆ ŠOMI [neregistrovani]\nVELIKI POVRATAK NAJBOLJEG FESTIVALA\nBROGRADSKO PROLEĆE JE JEDAN OD NAJOZBILJNIJIH FESTIVALA I NADAM SE DA ĆE SE VRATITI ONAJ STARI SJAJ KVALITETA!\nJA KAO KANTAUTOR MAKSIMALNO PODRŽAVAM OVAJ PROJEKAT I NARAVNO DA ĆU SE PRIJAVITI SA SVOJOM NUMEROM!!!\nSVE POHVALE ZA PGP RTS I OSTALE ORGANIZATORE!!!\n(ponedeljak, 17. jan 2022, 16:13) - anonymous [neregistrovani]\nImate sve informacije\nsalju se pesme na mejl prijava@beogradskoprolece.rs\n(ponedeljak, 10. jan 2022, 02:41) - Bane [neregistrovani]\nKonkurs za BG proleće\nPoštovani, recite mi gde se mogu informisati o detaljima konkursa, na koju adresu se šalje kompozicija i šta je još potrebno. Hvala. Srdačan pozdrav


POD VELOM TAJNI GORNJAČKE KLISURE: Tri velike misterije koje skriva ovaj deo Srbije (VIDEO)\nZbog toga što predstavlja jedini prolaz kroz planinski masiv Homolja ponela je i naziv Kapija Homolja.\nGornjačka klisura, međutim, nije poznata samo po tome. Sem što je jedinstvena po svojoj surovoj i neobičnoj lepoti, ona je i prava riznica istorijskih spomenika.\nOd antičkih pa do vremena srpske despotovine, na strmim liticama i vrhovima planina Ježevac, Veliki i Mali Vukan, građena su utvrđenja i kule motrilje čiji su delovi i dan danas rasuti po gustim šumama. Štaviše, Gornjačka klisura, sa ostacima srednjovekovnog grada Ždrelo i opčinjavajućim manastirima, smatra se svetom kotlinom. Upravo tu leže skrivene mnoge legende.\n1. Misterije manastira Gornjak


Vesti online / Vesti / Srbija / Toma Fila: Šešelj će biti slobodan čovek\nToma Fila: Šešelj će biti slobodan čovek\nVučić, ipak, nije imao hrabrosti da ga privodi\n- U prevodu, ovo znači da bi Šešelja ionako pustili da se vrati kući. Ova odluka mi uliva optimizam da je presuda povoljna - kaže Fila. Ipak, on naglašava da to ne mora da znači da je presuda oslobađajuća, već da sigurno neće preći dve trećine vremena koje je Šešelj već proveo u Tribunalu, navode agencije.\n* Presuda Šešelju 31. marta bez njegovog prisustva\n* Hag traži da Šešelj prisustvuje izricanju presude 31. marta\n- U Tribunalu do sada ovakve stvari nisu radili, ali je očigledno da hoće da se reše svih predmeta, pa su pribegli ovom rešenju, umesto da čekaju da li će Šešelj da dođe na izricanje presude ili će se desiti nešto, pa da i ne izreknu presudu - objašnjava poznati advokat.\nTribunal je pozvao Šešelja da do 22. marta pisanim putem obavesti sud da li želi da prati izricanje presude putem video-linka iz Beograda.\nLider radikala nije želeo da komentariše mogućnost da izricanje presude prati preko video-linka. On je objasnio da nema komentar sve dok mu obaveštenje o tome ne dostave u pisanoj formi i na srpskom, prenose agencije.\nSRBIJA Šešelj: Bruno Vekarić je hrvatski špijun!\nSRBIJA Danas drugostepena presuda Šešelju u Hagu\nSRBIJA Šešelj: Zašto video-link kad može RTS?\nČetvrtak 17.03.2016. 00:12\nпосле слободана наивећи издаица и учитељ на лопова вучића


Prenos festivala uživo na Trgu Republike - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Prenos festivala uživo na Trgu Republike\nFestival umetničke igre otvara se Baletom Britanske Kolumbije u Sava centru 24. marta\nPrenos festivala uživo na Trgu Republike\nFestival umetničke igre koji će biti otvoren 24. marta u Sava centru biće, po prvi put, prikazan uživo preko video-bimova na Trgu Republike.\n0Piše: A. P. 14. marta 2017. 22.35\nOvogdišnji, 14. po redu, festival biće otvoren izvođenjem Baleta Britanske Kolumbije iz Vankuvera u Sava Centru, a publika na Trgu Republike će imati priliku da prati predstavu, ali i oseti deo atmosfere iz Sava Centra pre početka i za vreme pauza tokom izvođenja dva komada ove renomirane baletske kompanije. Organizatori festivala, Turistička organizacija Beograda, poručuju da je ideja ovakve vrste prenosa nastala po ugledu na svetske metropole u kojima je već postalo tradicija da se građanima omogući da, besplatno uživaju u najatraktivnijim kultuno-umetničkim sadržajima.\n– Po ugledu na svetske prestonice, a pre svega na Milano, Njujork i Beč, gde postoji dobra praksa prenosa operskih i baletskih predstava na ekranima koji su postavljeni na zgradama najpoznatijih teatara, Beograd prvi put nudi svojim stanovnicima i gostima besplatan prenos otvaranja jedne važne kulturne manifestacije, ali i gostovanja baletske kompanije za čiji nastup vlada veliko interesovanje – saopštili su iz TOB-a.\nPrenos uživo omogućio je Grad Beograd. Pod sloganom „Velika igra“, od 24. marta do 11. aprila, beogradskoj publici će se predstaviti ukupno 15 kompanija iz 10 zemalja, sa 23 koreografska komada. Deo manifestacije je i gostovanje predstave „Brodski/Barišnjikov“ u režiji Alvisa Haramanisa i izvođenju slavnog Mihaila Barišnjikova. Beogradski festival igre je od osnivanja predstavio preko 300 radova poznatih koreografa, dok poslednjih godina svako izdanje prati blizu 23.000 gledalaca i 120 akreditovanih novinara iz zemlje i inostranstva.\nfestival, trg republike


SVEČANOST: Vojvodina na proslavi jubileja FK Tatra - Domaći fudbal, Fudbal\nHotSport»Fudbal»Domaći fudbal»SVEČANOST: Vojvodina na proslavi jubileja FK Tatra\nRedakcija| 2019-08-24T11:00:54+01:00\t24. avg 2019. 10:49|0 komentara|HotSport, FK Vojvodina\nFudbaleri Vojvodine u ponedeljak će odigrati prijateljsku utakmicu protiv ekipe Tatre iz Kisača.\nOve godine, fudbalski klub Tatra obeležava 90 godina svog postojanja, te je u vezi sa tim upućen poziv FK Vojvodina za odigravanje prijateljskog meča u Kisaču, što je u „staroj dami“ sa zadovoljstvom prihvaćeno.\nProšle sezone, Tatra je osvojila 13. mesto u Vojvođanskoj ligi – grupa Jug, te će se ove sezone takmičiti u Novosadskoj ligi, odnosno petom rangu takmičenja.\nUtakmica u Kisaču u ponedeljak počeće u 18 časova.\nTAGOVI: Vojvodina, Tatra


Mali: U 2020. godini porasla trgovinska razmena sa Mađarskom uprkos pandemiji - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Mali: U 2020. godini porasla trgovinska razmena sa Mađarskom uprkos pandemiji\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali izjavio je danas, na sastanku sa ambasadorom Mađarske u Srbiji Atilom Pinterom, da je za 10 meseci 2020. godine porasla trgovinska razmena između dve zemlje, uprkos pandemiji korona virusa.\n0Piše: Beta 18. januara 2021. 14.47\nMali je sa Pinterom razgovarao o ekonomskoj saradnji dve zemlje i infrastrukturnim projektima koji ih povezuju, saopštilo je Ministarstvo.\nMinistar finansija je istakao da odnosi dve zemlje nikada nisu bili bolji, što pokazuju, kako je neveo, veliki infrastrukturni projekti koji povezuju dve države, kao i veliko interesovanje madjarskih kompanija da ulažu u Srbiji.\nU saopštenju Ministartva je navedeno i da je na sastanku bilo reči o izgradnji železničke pruge Beograd-Budimpešta i o modernizaciji pruge izmedju Subotice i Segedina, koja je veoma važan projekat za stanovništvo tog dela dve zemlje.\nMali i Pinter su razgovarali i o novim ulaganjima madjarskih kompanija u Srbiju, podsećajući da je Mađarska sa 25 miliona evra podržala devet domaćih kompanija kako bi one investirale u Srbiju.\nTe kompanije će investirati u logističke centre, farmaceutsku industriju, preradu voća i metalo-preradjivačku industriju, stoji u saopštenju.\n„Postoji veliko poverenje madjarskih kompanija u Srbiju, za nas je veoma važno što se, pored velikih, koje već investiraju u Srbiji, i mala i srednja preduzeća iz Mađarske, odlučuju da dodju u našu zemlju i prošire poslovanje“, rekao je Mali.\nAmbasador Mađarske se složio da bilateralni odnosi dve zemlje nikada nisu bili bolji i izrazio zadovoljstvo što sve više ivestitora iz Mađarske ulaže u Srbiju.\nMađarska, Siniša Mali, Trgovinska razmenaBeograd\nVučić, Mali, Kisić Tepavčević, Kon, rektorka Popović i Đoković najkomunikativniji u 2020. godini\nMali: Program ekonomskih reformi glavni dokument u dijalogu sa EU\nMali: Sa francuskim Alstomom i Elžis rejlom o detaljima izgradnje metroa


Svaki četvrti Evropljanin ima negativne stavove prema muslimanima\nAnti-Muslimanski stavovi su najzastupljeniji u Mađarskoj, a istraživanje sprovedu osam evropskih zemalja pokazalo da su takvi stavovi najzastupljeniji u Mađarskoj, iako u njoj Muslimani čine 0,4 posto stanovništva\nilustracije Robyn Collinson\nA woman holds a placard reading "Enough of Islamophobia" at a protest in Paris in February. Photo: GEOFFROY VAN DER HASSELT/AFP via Getty Images.\nPrema velikom istraživanju u osam evropskih zemalja, negativni stavovi o muslimanima i imigrantima široko su zastupljeni širom Evrope.\nIstraživanje među 12.000 ljudi iz Švedske, Francuske, Nemačke, Velike Britanije, Mađarske, Poljske, Holandije i Italije, utvrdilo je široko rasprostranjeno nepoverenje u autoritet i visok nivo političkog razočaranja.\nIstraživanje je sprovedeno u okviru izveštaja o širenju antimanjinskih stavova i desničarskog ekstremizma tokom pandemije.\nIstraživači su uočili različite nivoe podrške za teoriju zavere nazvaneu„Velika teorija zamene“, koja tvrdi da elite podstiču imigraciju da oslabe Evropu.\n„Očigledno je da teorije zavere, mnoge sa antisemitskim korenima, dobijaju na popularnosti širom Evrope i da rastući rasni nacionalizam prati kontinuirani rast terorističkog nasilja koji sprovodi krajnja desnice. Ideologije mržnje internacionalizuju se kao nikada pre, pa tako mora i otpor prema njima“.\nOd svih anketiranih zemlja, Mađarska je najkonzistentnije izražavala najneprijateljskije stavove prema manjinama. Izveštaj otkriva da je 60 odsto ispitanika imalo vrlo ili prilično negativne stavove prema imigrantima, a 54 se slično osećalo prema muslimanima, uprkos tome što je muslimansko stanovništvo u zemlji sićušno, svega oko 0,4 odsto ukupne populacije.\nPod vladavinom oštro desne stranke Fidesz Mađarska je postala stožer desničara Evrope. U decembru je mađarska vlada izglasala anti-LGBTQQ zakon kojim se zabranjuje homoseksualnim parovima da usvajaju, a nedavno rušenje nezavisnih medijskih organizacija izazvalo je zabrinutost stručnjaka za slobodu štampe.\nPrema izveštaju, Britanija je imala najniži antiimigrantski i muslimanski osećaj od anketiranih zemalja, ali udeo ljudi koji imaju negativne stavove prema migrantima - 30 procenata - i muslimanima - 26 procenata - i dalje je bio značajan.\nI stanovnici Francuske, Nemačke, Italije, Holandije i Švedske smatraju migraciju jednom od četiri glavne brige.\nItalija je imala najviši nivo političkog razočaranja, sa 79 procenata - na koji će verovatno uticati nedavni politički haos nakon pada vlade - zajedno sa Francuskom, sa 67 procenata onih koji smatraju da je sistem delimično ili u potpunosti disfunkcionalan. 58 posto ispitanih u Velikoj Britaniji smatralo je da je sistem delimično ili u potpunosti disfunkcionalan. Samo 6 procenata Britanaca smatra da politički sistem deluje posebno dobro.\nFunkcioner desničarske nemačke AfD snimljen kako priča da migrante treba 'pogušiti gasom'\nDaniel Pol, Izvršni direktor švedske organizacije Expo je rekao: “Ovaj izveštaj pokazuje da pretnja demokratiji kakvu poznajemo menja oblik i strategiju. Krajnja desnica današnjice je transnacionalni pokret koji organizuje pristalice preko mreže, a ne preko staromodnih organizacija. Ako želimo da ga razumemo, moramo razmišljati van graniceod političkih partija, formalnih organizacija, pa čak i nacionalnih granica. Ovaj izveštaj je prvi korak ka tome. "Izveštaj je, međutim, otkrio da su se ljudi u nekoliko anketiranih zemalja osećali pozitivno prema protestima Black Lives Matter. Većina u Nemačkoj (52 procenta), Švedskoj (51 procenat) i Velikoj Britaniji (51 procenat) rekli su da saosećaju sa pokretom.


Više od 10 zemalja slede Moskvu po pitanju ubrzane registracije vakcina - Sputnjik Srbija\n03:42 22 April 2021\nViše od 10 zemalja slede Moskvu po pitanju ubrzane registracije vakcina\n13:14 28.08.2020 (osveženo 13:45 28.08.2020) Preuzmite kraći link\nRegistracija kineske vakcine protiv virusa korona, koju je razvila kompanija „Sinovak“, po ubrzanoj proceduri za upotrebu u hitnim slučajevima pokazuje da mnoge zemlje slede put kojim je krenula Rusija po tom pitanju, izjavio je generalni direktor ruskog Fonda za direktne investicije Kiril Dmitrijev.\nKako je rekao, Kina na taj način, po uzoru na Rusiju, počinje da „štiti“ grupe građana koji su najrizičniji, a to su doktori i nastavnici.\n„Preko 10 zemalja koje su partneri ruskog Fonda za direktne investicije izučavaju iskustvo Rusije po pitanju ubrzane registracije preparata i vakcina protiv virusa korona, a za koje je dokazano da su bezbedne i razvijane na proverenim rešenjima, a to je korišćenje adenovirusa“, kao što je slučaj sa vakcinom Sputnjik V“, istakao je on.\nPodsetimo, Ministarstvo zdravlja Rusije registrovalo je u 11. avgusta prvu na svetu vakcinu za prevenciju nove koronavirusne infekcije kovid 19, koju je razvio Naučni institut „Gamalej“ zajedno sa ruskim Fondom za direktne investicije.\nUbrzo zatim pokrenuta je proizvodnja, a prva partija vakcina Sputnjik V proizvedena je još 15. avgusta.


Letovanje, SOLE AZUR, Egipat, Šarm el Šeik, Hotel Park Regency Sharm El Sheikh 5*\negipat ï¿½ï¿½arm el ï¿½ï¿½eik sole azur 6761\nŠarm el Šeik Letovanje, Hotel Park Regency Sharm El Sheikh 5*\nHotel Park Regency Sharm El Sheikh Ex.Hyatt Regency, Šarm El Šeik, Egipat letovanje\nEkskluzivan hotel sa panoramskim pogledom na pučinu i Nama Bej, smešten na uzvišenju Aqua Oasa, u zalivu Gardens i zauzima površinu od 35 ha. Ima dve plaže, jedna je peščana a druga koralna do kojih se dolazi stepenicama, liftom ili klubskim mini vozilom. Od centra Nama Bej udaljen je 3 km, a od aerodroma 10 km.