Podizanje novih berlinskih zidova\nNakon što je pre 30 godina pao Berlinski zid - jedini u istoriji čija je svrha bila sprečavanje bekstva sopstvenih građana, a manje onemogućavanje ulaska nepoželjnih - sada se ponovo podižu novi "berlinski zidovi" sa prvobitnom namenom da spreče "upad uljeza", odnosno "drugog".\nUshićenje iz te čudesne 1989. godine (annus mirabilis) o konačno ostvarenom "carstvu slobode" nakon "carstva ropstva" - ubrzo su zamenili neizvesnost, strepnja i razočarenje, jer teret i benefiti tog blagostanja nisu podjednako podeljeni. Kako je napisao Džon Fefer (John Fefer) u knjizi: "Naknadni šok: Putovanje u srušene istočnoevropske snove" (Aftershock: A Journey into Eastern Europe's Broken Dreams), "za posleratnu generaciju u Istočnoj Evropi komunizam je bio 'bog koji je izneverio'; za sadašnje generacije liberalizam je 'bog koji je izneverio'".\nKao posledica, jačaju autoritarizam i populizam, koji profesor Univerziteta u Sidneju Džon Kin (John Keane) opisuje "kao autoimunu bolest demokratije, jer se hrani uz pomoć demokratskih institucija". On objašnjava da populističke partije koje nastupaju sa politikom u ime naroda, mobilišu građane da bi pobedile.\n"Međutim, kada dođu na vlast umesto očekivanog ublažavanja retorike, jer su ostvarile cilj, umesto politike u ime i u interesu naroda, počinju da uništavaju ključne demokratske mehanizme", kazao je Kin za RSE.\n(Retko viđene fotografije o početku i kraju Berlinskog zida)\nGledano iz današnje perspektive, pad Berlinskog zida i slom socijalističkih režima izgledao je kao neminovnost. Prema rečima britanskog istoričara Timoti Garton Eša (Timothy Garton Ash), "sve što se dogodilo izgleda kao da je moralo da se dogodi. Kao što je jedan analitičar objasnio nekoliko godina nakon 1989: niko ovo nije predvideo, ali je svako kasnije mogao to da objasni".\nRadi se o "iluziji retrospektivnog determinizma", kako je naziva Henri Bergson, ili, po rečima Lešeka Kolakovskog, o "zakonu beskonačnog izobilja", odnosno da se za svaki događaj može pronaći beskonačan broj objašnjenja.\nPoznati mađarski disident i filozof Gašpar Mikloš Tamaš (Gáspár Miklós Tamás) je izjavio nedavno za RSE da su ljudi zaboravni.\n"Svima razboritima je bilo jasno da je nakon vojnog puča i uvođenje ratnog stanja u Poljskoj 1981. godine došao kraj poststaljinističkim režimima u Centralnoj i Istočnoj Evropi. Bilo je prilično neuobičajeno u socijalističkim sistemima da komunistička partija nije mogla da reši problem, već je morala da se angažuje armija. U svakom slučaju, to je značilo da su ti režimi potrošili svoje rezerve. Jedino se postavljalo pitanje šta će biti sa Sovjetskim Savezom", naveo je.\nS druge strane, nekadašnji češki disident Jan Urban rekao je za RSE da mu iz današnje perspektive 1989. godina izgleda "kao san", jer u to vreme nije verovao da će doći kraj socijalističkom poretku.\n"Nekoliko čuvenih poljskih disidenata, uključujući Adama Mihnjika (Adam Michnik), došli su u julu 1989. u Prag. Adam nam je govorio: 'Gotovo je', ali ja nisam verovao u to", priča.\nDodaje da je malobrojni disidentski pokret bio zatečen i "Plišanom revolucijom" u Čehoslovačkoj, koju su pokrenuli studenti u novembru 1989.\n"Sramota je koliko smo bili nepripremljeni, jer nismo očekivali promene.Čak nismo ni razgovarali o tome šta tačno želimo umesto komunizma. Sve što smo radili, stoprocentno je bila samoodbrana", kaže Urban.\nUmesto savršenog sveta disidenti su težili "normalnom životu" u "normalnoj zemlji". Nemački pesnik Hans Magnus Encensberger (Hans Magnus Enzensberger) je napisao da su mu tokom posete Mađarskoj najžešći kritičari komunističkog režima rekli: "Mi nismo disidenti, mi predstavljamo normalnost".\nSlogan poljskog disidenta Adama Mihnjika bio je: "Sloboda, bratstvo, normalnost".\nKrah socijalističkih režima zatekao je ne samo njegova rukovodstva, već i Zapad.\nPrema nepotvrđenim informacijama, nakon pada Berlinskog zida, britanski diplomata Robert Kuper (Robert Cooper) napravio je gumene pečate na kojima je pisalo "OBE" (Overtaken by Events - zatečen događajima). Potom je zatražio od svojih kolega da pregledaju i po potrebi pečatiraju postojeće fajlove. Iako su zapadne zemlje podržavale disidentski pokret u socijalističkim zemljama, nisu bile sigurne da li su u stanju da preuzmu kormilo, jer su im ličili na bradate studente sa Berklija 1960-ih.\nTok istorije mogao je da bude i drugačiji, mnogo krvaviji, da je prevladala tvrda struja u Kremlju. (Na fotografiji Mihail Govrbačev na obilježavanju pada Berlinskog zida 2014. godine)\nMađarski istoričar Viktor Sebestjen (Victor Sebestyen), navodi priču svedoka sa sastanka američkog predsednika Džordža Buša starijeg i mađarskog disidenta Janoša Kiša u Budimpešti u junu 1989. Nakon toga, Buš je rekao svojim saradnicima: "To nisu pravi ljudi za upravljanje ovom zemljom." To je značilo da je se bolje držati uglađenih reformisanih komunista, poput Gorbačova.\nKako navodi Timoti Garton Eš, iako je oprezan stav Vašingtona delom proizlazio iz loše procene situacije, "to je bila najbolja moguća pozicija koju su mogli da zauzmu. Ovaj put, za razliku od 1956, niko u Moskvi nije mogao da tvrdi da Amerika potpaljuje vatru u Istočnoj Evropi". Štaviše, Buš je lično zamolio generala Vojćeha Jaruzelskog (Wojciech Jaruzelski) da se kandiduje za predsednika Poljske, kao garant stabilnosti, i aktivno se trudio da ničim ne ometa Gorbačova.\n"To uzdržavanje Amerike olakšalo je odluku Sovjetskog saveza da se povuče i dopusti da se događaji u srednjoistočnoj Evropi odvijaju svojim tokom. Moglo bi se čak reći da je Vašington dobro postupio time što je pogrešio", zaključuje Eš.\nAnatoli Černjaev, savetnik Mihaila Gorbačova, ukazuje na njegov veliki doprinos padu Berlinskog zida: "To je zasluga Gorbačova. Osetio je zov istorije i pomogao joj da pronađe svoj prirodni put."\nZaista, tok istorije mogao je da bude i drugačiji, mnogo krvaviji, da je prevladala tvrda struja u Kremlju. Zato bivši švedski premijer Karl Bilt (Karl Bildt) ističe da "danas treba da odamo počast ne samo ljudima koji su se borili za promene, već i onima koji su odbili da pošalju tenkove. Krv je mogla da ponovo pliva evropskim ulicama, ali nije", ističe Bilt.\nNaravno, svako navodi svoj doprinos padu komunizma. Poljaci ukazuju na značaj pokreta Solidarnost, a katolici ističu ulogu poljskog pape, naročito njegovih ohrabrujućih poseta Poljskoj 1979, 1983. i 1987. Mađari naglašavaju doprinos svojih reformističkih komunista koji su podigli gvozdenu zavesu propuštajući kroz nju građane Istočne Nemačke koji su bežali od svog režima.\nU svakom slučaju, glavni uzrok kraha socijalizma je što nije obezbedio dovoljno hleba i slobode. Međutim, to pitanje, na paradoksalan način, ponovo je izvor potresa - ne samo u postkomunističkom svetu.\nVreme mimikrije umesto kraja istorije\nU duhu te trijumfalističke atmosfere krajem 1980-ih, Frensis Fukujama (Francis Fukuyama) je proglasio "kraj istorije", tvrdeći da su razrešeni svi veliki ideološki sukobi, a sud istorije je za pobednika proglasilo liberalnu demokratiju zapadnog tipa kao jedini mogući ideal, odnosno da zapadna civilizacija ovaploćuje prirodni poredak modernog sveta.\nTo je postkomunističkim društvima nalagalo kao glavni cilj oponašanje zapadnog liberalnog modela, koji se iskazivao različitim pojmovima - amerikanizacija, evropeizacija, globalizacija. Međutim, kako navode Ivan Krastev i Stiven Holms (Stephen Holmes) u upravo objavljenoj knjizi "Svetlo koje se ugasilo" (The Light that Failed), to je značilo modernizaciju kroz imitaciju i integraciju kroz asimilaciju.\nKrastev i Holms navode da, gledano kroz tu prizmu, revolucija koju je pokrenuo američki predsednik Donald Tramp (Donald Trump) predstavlja "ironično" ispunjenje obećanja da će zemlje koje su se oslobodile komunističke vladavine ličiti na SAD.\nPrema njihovom mišljenju, to odsustvo alternative - u odnosu na kanonski status liberalne demokratije i imperativ da se "vesternizuju" - a ne privlačnost autoritarne prošlosti ili istorijski ukorenjeno neprijateljstvo prema liberalizmu, najbolje objašnjava antizapadni etos koji dominira danas u postkomunističkim društvima.\nOni ističu da je sama spoznaja da "nema drugog puta" pružila dodatni, nezavisni motiv u odnosu na druge podsticaje za talas populističke ksenofobije i reakcionarnog nativizma koji je počeo u Centralnoj i Istočnoj Evropi, a sada je zapljusnuo i veći deo sveta.\nKrastev i Holms navode da, gledano kroz tu prizmu, revolucija koju je pokrenuo američki predsednik Donald Tramp (Donald Trump) predstavlja "ironično" ispunjenje obećanja da će zemlje koje su se oslobodile komunističke vladavine ličiti na SAD. "U čudnom obrtu, Tramp je uzdigao Putinovu Rusiju i Orbanovu Mađarsku kao model za SAD", naglašavaju autori knjige.\n"Naprotiv, ta zakasnela poslednja revolucija moderne samo je do krajnjih konsekvencija dovela transparentnost materijalističke prirode neoliberalnoga kapitalizma", kaže Papić (na fotografiji natpis 'Kapitalizam - ubica')\nStoga, kako ističe zagrebački profesor Žarko Papić, liberalna demokratija nije trijumfovala padom komunizma 1989.\n"Naprotiv, ta zakasnela poslednja revolucija moderne samo je do krajnjih konsekvencija dovela transparentnost materijalističke prirode neoliberalnoga kapitalizma. Događaji iz 1989. godine stoga nisu bili nipošto radikalna revolucija postojećeg sveta. Bila je to politička revolucija zakasnele moderne u njenim rubnim područjima", ocenjuje Papić.\nRadilo se o revolucijama čiji je cilj, prema rečima nemačkog filozofa Jirgena Habermasa, bilo korigovanje nedostataka i nepravdi iz prethodnog sistema (rectifying revolutions) i hvatanje priključka sa modernim svetom (catch-up revolutions). Njihov cilj je bio omogućavanje postkomunističkim društvima da steknu to što zapadna već poseduju. Stoga, po Habermasu, nakon 1989. nije bilo inovativnih i ideja okrenuti ka budućnosti.\nU vreme Fukujaminog utopističkog najavljivanja "kraja istorije", američki profesor Ken Džovit (Ken Jowitt) upozorio je u knjizi "Novi svetski nered" (New World Disorder) početkom 1990-ih da je završetak Hladnog rata, umesto trijumfa, kao vulkanska erupcija uzdrmao svet i da predstoji vreme haosa i neizvesnosti.\nZa razliku od Fukujamine kosmopolitske vizije sveta u kome će granice izgubiti na važnosti, Džovit je ukazao na opasnost od menjanja granica i povratak starih, etničkih i verskih identiteta i jačanja sukoba. Štaviše, da će se na uzdrmanim temeljima nacionalne države zbog globalizacije, uzdići "pokreti gneva", što se proročanski pokazalo tačnim sa pojavom Al-Kaide i kasnije militantne organizacije "Islamska država".\nArhivske fotografije Radija Slobodna Evropa pokazuju početak izgradnje Berlinskog zida 1961. godine. Fotografije je ustupio Hoover Institut sa Stanford Univerziteta. Fotografije bilježe i neuspjele pokušaje pojedinaca da pređu na suprotnu stranu.\nDugo se vremena na Zapadu smatralo da je Fukujama u pravu, a teze poput Džovitovih, a naročito Semjuela Hantigtona (Samuel Huntington) o "sukobu civilizacija", smatrale apokaliptičnim i preteranim.\nMeđutim, pokazalo se da je Džovit bio u pravu i njegov stav o krizi globalnog identiteta u mnogome objašnjava zbog čega su ojačali autoritarizam i populizam, ne samo u postkomunističkim već i zemljama razvijene demokratije na Zapadu.\nRevolucija 1989. kao mimikrija\nUzrok kasniji problema treba tražiti u samoj prirodi događaja 1989. godine. Zapravo, kako ističe bugarski analitičar Ivan Krastev postojale su "dve 1989" Jedna kosmopolitskih intelektualaca poput Vaclava Havela i Adama Mihnjika, a druga nacionalista kao što je Jaroslav Kačinjski (Jaroslaw Kaczynski).\nZbog toga su to "demokratije bez demokrata", u kojima su birači mogli da menjaju vlade, ali ne i suštinsku politiku koja je vodila produbljivanju socijalnih nejednakosti i jačanju netolerancije. Stoga mnogi građani, naročito gubitnici u tranziciji, sa nostalgijom navode da je jedina "država blagostanja" za koju znaju, postojala u vreme socijalizma.\nTakvo raspoloženje je plodno tle za populizam koji, kako ističe Jan-Verner Miler (Jan-Werner Muller), iskazuje neprijateljstvo pre svega prema pluralizmu, prema "drugome". "Populisti tvrde da oni i samo oni predstavljaju narod… Polaganje prava na isključivo predstavljanje nije empirijsko, već uvek izrazito moralno," navodi Miler. U tom kontekstu, političari poput Kačinjskog ne predstavljaju sve Poljake, već samo "prave Poljake".\nMigracije kao moderne revolucije\nPojedini analitičari, poput Branka Milanovića, smatraju da se današnji problemi u postkomunističkim zemljama delimično mogu objasniti i činjenicom da revolucije 1989. nisu bile samo demokratske, već i borba za nacionalno oslobođenje i samobitnost. Naime, u poslednjih 200 godina, sve ove zemlje su manje više bile pod tuđinskom vlašću ili uticajima: Austro-Ugarska, Pruska, Rusija, potom Sovjetski Savez.\nDakle, te 1989. bila je prilika da konačno postanu nezavisne i ravnopravne u međunarodnom poretku. Po tom viđenju, dolazak migranata druge boje kože samo bi narušio tu stečenu samobitnost.\nPre Hitlerove i Staljinove invazije 1939. Poljska je bila multikulturno društvo u kome su više od trećine stanovništva činili Nemci, Ukrajinci, Jevreji i drugi. Međutim, danas je poljsko društvo jedno od etnički najhomogenijih u svetu - 98 odsto stanovništva su etnički Poljaci. Stoga, kako ističe Ivan Krastev, za mnoge od njih povratak etničkog diverziteta znači povratak u burno međuratno razdoblje.\nMeđutim, da bi se shvatilo današnje protivljenje u postkomunističkim društvima dolasku migranata, treba imati u vidu širi kontekst, tačnije masovan odliv stanovništva iz ovih zemalja nakon pada Berlinskog zida. Naime, za razliku od Francuske revolucije 1789, ili Boljševičke 1917. godine, kada su iz ove dve zemlje bežali poraženi neprijatelji revolucija, kako navode Krastev i Holms, nakon sloma socijalističkih režima 1989. pobednici su bili ti koji su masovno odlazili na Zapad, a ne gubitnici.\nU nestrpljenju da se u njihovim zemljama uspostave principi zapadnog društva kao i njegovo bogatstvo, emigrirali su na sam Zapad da bi ostvarili svoje životne ideale.\nDa bi se shvatilo današnje protivljenje u postkomunističkim društvima dolasku migranata, treba imati u vidu širi kontekst, tačnije masovan odliv stanovništva iz ovih zemalja nakon pada Berlinskog zida (Fotografija sa protesta u Pragu 2015, sa natpisom 'Ne želim izbeglice i islam u Češkoj Republici. Izlazak iz EU je rešenje')\nTako je iz Latvije otišlo 27 odsto stanovnika. Stoga se strahom od nestanka nacije delimično može objasniti gotovo neprijateljska reakcija prema migrantima u vreme njihovog priliva posle 2015.\nHisterija zbog nepostojećih migranata koji će, navodno, preplaviti njihove zemlje služi da se iluzornom opasnošću (imigracije) predstavi zameni stvarna opasnost (depopulacija i demografski kolaps), ali koju ne mogu da pominju, ističu Krastev i Holms.\nZbog toga se, prema rečima Adama Mihnjika, u Poljskoj stvara odijum prema muslimanima, iako u njoj nema muslimana. "Kao što smo u zemlji u kojoj nema Jevreja imali talas antisemitizma," dodaje Mihnjik.\nNovi, nevidljivi zidovi\nStiče se utisak da populisti u Varšavi i Budimpešti nastoje da iskoriste izbegličku krizu na Zapadu kao šansu za Istok. Kako navode Krastev i Holms, kalkulacija je da će građani postkomunističkih zemalja prestati da odlaze na Zapad ako on izgubi privlačnost. Stoga omalovažavanje Zapada i tvrdnje da njegove institucije "nisu vredne oponašanja", može se objasniti kao imaginarna osveta podstaknuta ozlojeđenošću.\nTakvom retorikom se osim očiglednih zidova prema migrantima, podižu i nevidljivi, mnogo opasniji zidovi prema Evropi, ali i unutar samih postkomunističkih društava sa nesagledivim posledicama.


Besplatni preventivni pregledi u KCV i Domu zdravlja - Novi Sad\nBesplatni preventivni pregledi u KCV i Domu zdravlja\n14:01:00 26.01.2018, Komentara: 0\nNovi Sad - Besplatni preventivni pregledi u Kliničkom centru Vojvodine i Domu zdravlja "Novi Sad" biće nastavljeni u nedelju, 28. januara.\nU Centru za radiologiju će se od osam do 16 sati uzimati uzorci krvi za tumor markere gаstrоintеstinаlnоg trаktа CЕА i CА 19-9, određivaće se nivo šećera u krvi, a biće organizovani i mamografski pregledi ženama starijim od 40 godina.\n"To je nastavak akcije besplatnih preventivnih pregleda, kојu u cilјu rаnе diјаgnоstikе i prоmоciје prеvеnciје, kао nајеfikаsniјеg nаčinа brigе о sоpstvеnоm zdrаvlјu, оrgаnizuје Мinistаrstvо zdrаvlја Republike Srbije", kažu u PR službi KCV-a.\nI Dom zdravlja se pridružuje akciji\nDom zdravlja “Novi Sad” pridružuje se akciji preventivnih pregleda Ministarstva zdravlja Republike Srbiji. Svi zainteresovani građani moći će da urade mamografske i ultrazvučne preglede gornjeg abdomena u prizemlju objekta Liman IV, na odeljenju RTG dijagnostike.\nGrađani zainteresovani za ultrazvučni pregled gornjeg abdomena ne bi trebalo da jedu i piju najmanje 4 do 6 sati pre pregleda.\nMamografije će se raditi ženama starijim od 40 godina, a koje unazad 2 godine, i više, nisu radile ovaj pregled.\nZa ove preglede nije potrebna zdravstvena knjižica, te je značajno da najpre dođu oni građani koji nemaju zdravstveno osiguranje.


Održan je 9 -Sastanak Skupštine Opštine\nNa čelu sa predsedavajučem Anton Šalja, održan je danas 9- sastanak po redu Skupštine Opštine Đakovica.\nNakon usvajanja dnevnog reda i zapisnika, u sledećim tačkama dnevnom reda su bila pitanja poslanika za izvršno veče, koje se uglavnom svode na razne opštinske projekte.\nDurim Halilaj, direktor Direktorijata za đi Finansije, na periodičnoj finansijskoj informaciji za period od januara do septembra ove godine, je izjavio da u ovom vremenskom periodu su izdvojena sredstva u iznosu od 21,959,967.36. € Od ovog izdvojenog iznosa, utrošena su sredstva u iznosu od 17,538,138.54. € U tom kontekstu, napominjemo da su SP prikupljeni za ovaj vremenski period dostižu iznos od 2,857,332.40 eura, ili izračunati po periodičnom planiranju iznos od 2,691,854.49 eura, čini se da je još uvek prolazan. Sadašnji ukupan Buđet za ovu godinu je u iznosu od 26,731,280.14. eura.\nOd Škumbina Kastratija, direktora Direktorijata za Javne Službe je data informacija o investicijama u javnim prostorima, gde se posebno izdvojio projekat u gradskom parku, ” Parku Slobode” u trgu “Ali Podrimja”, parka u Škugzi, reke “Krena ” idrugo. Ali od strane direktora Škumbim Kastratija je data informacija o realizaciji plana za upravljanje otpadom u Opštini Đakovica koji se završava sledeće godine i gde se traži da se i dalje odlaže.\nU međuvremenu od Nikol Leši, direktora Direktorijata za Inspekciju Rada je predstavljen nacrt Pravilnika o Radnom Vremenu Ekonomskih Aktivnosti, a zatim od strane Urim Fazlija je predstavljen nacrt Pravilnika o Osnivanju i Strukturi Skupštine Opštine za Decu u Opštini Đakovica.\nUz zahtev opozicije iz dnevnog reda je uklonjena tačka 6, koja se bavila pregledom – predloga Direktorijata za Urbanizam i Zaštitu Zivotne Sredine za Promenu – Dopunu segmenta Regulacionog Urbanističkog Plana “kraljice Teute”.\nS druge strane, članovi Skupštine Opštine nisu odobrili zahtev predsednika opštine Ardian Gjini za razrešenje dosadašnjih akcionara i imenovanje novih akcionara RKO “Čabrati”


NEKAD 42 A DANAS 38: BORBA PROTIV KORUPCIJE BEZ NAPRETKA U ODNOSU NA PERCEPCIJU, ALI UNAZAD | RTVUSK.ba\n-\tTransparency International u Bosni i Hercegovini predstavio je rezultate Indeksa percepcije korupcije za 2018. godinu, kojim svake godine rangira zemlje širom svijeta u odnosu na percipirani nivo korupcije u javnom sektoru. Bosna i Hercegovina je ove godine ponovo dobila ocjenu 38, na skali od 0 do 100, gdje 0 predstavlja najviši nivo percipirane korupcije, dok 100 predstavlja najniži nivo korupcije. Time je naša zemlja na 89. mjestu, od ukupno 180 zemalja uključenih u istraživanje. Ovu poziciju dijeli sa Indonezijom, Šri Lankom i Svazilendom\nSARAJEVO, 31. januara - Pored činjenice da naša zemlja u posljednjih sedam godina, nije napravila nikakav napredak u borbi protiv korupcije, porazniji je podatak da po ovom pitanju još više nazaduje. Dokazuje to podatak da je BiH u 2012. godini, na listi Indeksa percepcije korupcije imala ocjenu 42 dok je za prošlu ocijenjena sa 38.\nKorupcija vrlo snažno utiče na nivo demokratije i zaštite ljudskih prava širom svijeta. Bosna i Hercegovina, nažalost, kazano je, dobar je primjer za takvo što. Razvijene demokratije imaju prosječan indeks oko 75, slabi demokratski sistemi 49, dok hibridni režimi, koji pokazuju elemente autokratskih sistema imaju indeks blizu 35.\nEvropska komisija je prošle godine u svom ključnom dokumentu strategije za zapadni Balkan prepoznala fenomen zarobljene države kao ključni problem sa kojim se suočavaju zemlje ovog područja, pa i naša. Za primjer se uzimaju brojne nepravilnosti tokom proteklih izbora, gdje je, kako je naglašeno, potpuno izostao odgovor pravosudnih organa, što potvrđuje njihovu nesposobnost da se uhvati u koštac sa najsloženijim oblicima korupcije.\nRazarajuće posljedice korupcije manifestuju se na urušavanje demokratskih standarda i odsustvo ekonomskog razvoja. Na sve izraženije nezadovoljstvo građana, ističu, vlasti sve česće reaguju represijom, kao u slučaju ‘Pravde za Davida'. Negativne trendove nazadovanja, osim Makedonije, koja je zabilježila pomak sa ocjene 35 na 37, bilježi prvenstveno Srbija, zatim Crna Gora, Albanija, Kosovo i Hrvatska, a tu su i Mađarska i Turska.\nrezultati Indeksa percepcije korupcije za 2018. godinu\nBiH sa ocjenom 38


Metar Knjiga - Knjizara - Bestseleri - Crveno i crno - Stendal, Kuća dobre knjige, 2011.\nNapisao Stendal, Kuća dobre knjige, 2011.\nCrveno (1830) je roman koji je doneo Stendalu svetsku slavu, bavi se sudbinom mladog i ambicioznog siromašnog provincijalca, sina drvodelje, u postnapoleonovskoj Francuskoj.\nRadnja je smeštena u vreme Burbonske restauracije, dvadesetih godina 19. veka posle Napoleonove abdikacije. U Francuskoj je uspostavljena ustavna monarhija, pošto su na presto vraćeni Burboni.\nNa vlasti su ultrarojalisti, bogati zemljoposednici, nekadašnje izbeglo plemstvo i sveštenstvo. Za uspeh u društvu presudno je plemićko poreklo.\nGlavni junak romana, Žilijen Sorel, oduševljava se Napoleonom i njegovim vrtoglavim i brzim usponom. Međutim, u novim društvenim okolnostima, (Napoleon je poražen i prognan na Svetu Jelenu), vojska (crveno) ne može pružiti mogućnosti za brz uspeh.\nSorel procenjuje da jedino preko svešteničkog poziva (crno) može ostvariti svoje ambiciozne planove o uspehu, bogatstvu i priznanju u društvu. Crveno (1830) je roman koji je doneo Stendalu svetsku slavu, bavi se sudbinom mladog i ambicioznog siromašnog provincijalca, sina drvodelje, u postnapoleonovskoj Francuskoj.\nCrveno i crno,Stendalovo remek-delo je priča koja prati život Žilijena Sorela, zgodnogm ambicioznog sanjara plebejskog porekla, vođenog Napoleonovim idejama. U želji da pobegne od brutalnog oca i poroice u koju se ne uklapa i nađe sebi značajno mesto u političkim dešavanjima prisvaja licemeran način ponašanja društva u kome živi. Počinivši zločin iz strasti, principa, ludila, završava tragično...Lik Žilijena Sorela je jedan od najkompleksnijih likova u svetskoj literaturi.\n652str, 21cm,tvrd povez\nPoručite knjigu Crveno i crno


januar | 2014 | Beograd202 | Strana 2\nPosted on 24 januara, 2014\tby darkok\npiše: Dejan Grujić U vreme kad svi imamo izgovor za sportsku neaktivnost, ja sam ipak naterao sebe da odvojim pola sata da prošetam jednim beogradskim parkom. Zbog zdravlja. Bilo je prohladno, ali prijatno za šetnju lepo uređenim stazama. Utisak da … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Ustanak\t| Označeno sa beograd 202, crtica, dejan grujić, domovi zdravlja, lečenje, Ministarstvo zdravlja, natalitet, radio 202, radio beograd 202, trudnce, ustanak, ustanak 202, zdravstvena knjižica, zdravstveno osiguranje\t| Ostavite komentar\nPosted on 23 januara, 2014\tby darkok\npiše Kruna Pintarić Dok kod nas traju teatralne polemike oko predloga novog zakona o radu, u susednoj nam Hrvatskoj reforme zakona donose prve „rezultate“. Hirurg u zagrebačkom „Rebru“ ostavio je pacijenta sa otvorenim abdomenom na operacionom stolu, jer mu je … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Ustanak\t| Označeno sa beograd 202, crtica, etika, hirurg, Klinika Rebro, kruna pintarić, operacija, radio 202, radio beograd 202, ustanak, ustanak 202, Zagreb\t| Ostavite komentar\nPosted on 22 januara, 2014\tby darkok\nPosted on 21 januara, 2014\tby darkok\nPosted on 20 januara, 2014\tby darkok\nPosted on 19 januara, 2014\tby darkok\nPosted on 18 januara, 2014\tby darkok


"Vrijeme je da Čelsi osvoji Ligu šampiona" | Fudbal\n"Vrijeme je da Čelsi osvoji Ligu šampiona" | MONDOBA\n"Vrijeme je da Čelsi osvoji Ligu šampiona" 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n13.04.2021. / 09:58 10:01\nAutor Bojan Jakovljević 13.04.2021. / 09:58 10:01\nUoči revanš utakmice četvrtfinala Lige šampiona protiv Porta, koja je na programu večeras, Tuhel je izjavio da je stigao u Čelsi kako bi odmah osvajao trofeje.\nMenadžer Čelsija Tomas Tuhel vjeruje kako njegova ekipa ima sve što je potrebno kako bi ove godine osvojila najelitnije klupsko fudbalsko takmičenje Ligu šampiona.\nUoči revanš utakmice četvrtfinala Lige šampina protiv Porta, koja je na programu večeras, izjavio je da je stigao u Čelsi kako bi odmah osvajao trofeje.\n"Ovdje sam da pobjeđujem, to je ono što tražim od sebe. Sada je vrijeme. Ali, da budem iskren, o tome bismo mogli razgovarati satima. Moramo igrati i nema teže utakmice od sljedeće. Ne postoji tim koji ne želi doći do polufinala. Nemamo šta kriti. Ovaj klub ima kulturu i strukturu da osvaja titule i pobjeđuje. Klub ima istoriju i mentalitet za to", rekao je Tuhel.\nLondonski klub je na korak od plasmana u polufinale Lige šampiona jer je u prvoj utakmici četvrtfinala u gostima pobijedio Porto s 2:0.\n"Plavci" su 2012. godine postali prvaci Evrope i to im je jedina titula iz najelitnijeg fudbalskog takmičenja.\nLiga šampiona Čelsi Tomas Tuhel\n13.04.2021. / 11:14\nSta prica ovaj😂


Novopazarac Mirsat Bakan i dalje sumnja u opstrukciju istrage | - Sandžak Danas Novopazarac Mirsat Bakan i dalje sumnja u opstrukciju istrage – – Sandžak Danas\nHome Hronika Novopazarac Mirsat Bakan i dalje sumnja u opstrukciju istrage\nNovopazarac Mirsat Bakan i dalje sumnja u opstrukciju istrage\nNovopazarac Mirsat Bakan zatražio je danas objašnjenje zašto još nije urađen obdukcioni nalaz posle saobraćajne nesreće u kojoj je 4. marta nastradao njegov sin Ernad Bakan u Ulici cara Dušana u Zemunu i izrazio sumnju da su nadležni organi nezainteresovani da taj slučaj dobije epilog na sudu.- prenijele su Večernje Novosti.\n“Još uvek nije urađen obudukcioni nalaz za mog sina Ernada Bakana kojega je 4. marta neregistrovanim autom udario Ivan Mitrović (19) u Ulici cara Dušana na pešačkom prelazu, a moj sin je preselio dva dana kasnije od posljedica”, rekao je Mirsat Bakan, otac preminulog mladića.\n“Da li je bio drogiran kada je na obilježenom pješačkom prelazu, po vedrom danu, po suvom asfaltu, udario mog sina bez kočenja? Ko opstruira istragu ubistva mog sina?”, pita se Bakan.\nOn ističe da ga, kao čoveka i kao oca, posebno boli to što od porodice vozača koji mu je usmrtio sina nije dobio ni telegram saučešća.\n“Ja neću da politizujem ubistvo mog sina, ali je očigledno da neko to radi na taj način što vozač koji mi je ubio sina nije prenoćio ni jednu noć u zatvoru, a još uvek nije ni počelo suđenje. Pitam se da li je u ovoj državi život jednog studenta bezvrijedan?”, ističe Mirsat Bakan.\n“Kakva je to bahatost vozača? Voziti tolikom brzinom, a govori se da je vozio preko 80 kilometara na sat, u blizini nekoliko škola i udariti pešaka na prelazu, bez kočenja? Kakva je nezainteresovanost nadležnih organa da slučaj dobije epilog na sudu?”, zapitao se otac Mirsad Bakan.\nErnad Bakan preselio je od posljedica saobraćajne nesreće 4. marta. Bio je brucoš na Visokoj zdravstvenoj školi u Zemunu.\nIzvor: Sandzak Danas/FoNet\nTAG#fb novi pazar saobraćajna nesreća\nPrevious PostUgljanin: Nukleus regionalne stabilnosti je specijalni status za Sandžak Next PostMaturant poginuo na ekskurziji! Pao sa četvrtog sprata!


NACRT ZAKONA O POLICIJSKIM SLUŽBENICIMA BIH: Nacrt zakona usaglašen sa čelnicima policijskih agencija i predstavnicima policijskog sindikata. Uvažena je većina njihovih sugestija ili su otklonjene nedoumice u predloženom Nacrtu zakona\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine, Dragan Mektić, održao je u Sarajevu sastanak sa čelnicima policijskih agencija i predstavnicima policijskog sindikata na kojem su usaglašavane odredbe novog zakona o policijskim službenicima BiH.\nTokom sastanka razmatrane su primjedbe na Nacrt zakona o policijskim službenicima BiH te vršeno usaglašavanje u cilju poboljšanja zakona ali i općenito rada i statusa policijskih službenika. Predstavnici Sindikata izrazili su zadovoljstvo sastankom jer je uvažena većina njihovih sugestija ili su otklonjene nedoumice u predloženom nacrtu zakona.\nMektić je istakao da podržava rješenje koje će poboljšati status policajaca ali i unaprijediti rad cijele službe te omogućiti adekvatno vrednovanje i napredovanje u službi na osnovu postignutih rezultata. Ministarstvo sigurnosti BiH će Nacrt zakona o policijskim službenicima BiH uskoro uputiti u dalju proceduru.\nSastanku je iz Saveza sindikata policijskih organa u BiH prisustvovao predsjednik Dragan Krvavac i zamjenici Danijel Ilić i Ermin Kadrić, te direktor Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH Mirsad Vilić, zamjenik direktora Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) Đuro Knežević i pomoćnik direktora Granične policije BiH Slobodan Krstić.\nIZVOR: Vebsajt Vijesti, 13.02.2017.


Za obuku dvadeset zavarivača u Kraljevu trećina ukupnih sredstava Projekta Ministarstva omladine i sporta - Telegraf.rs\n14/12/17 | 13:14\nZa obuku dvadeset zavarivača u Kraljevu trećina ukupnih sredstava Projekta Ministarstva omladine i sporta\nOvaj projekat je odobren na osnovu Javnog konkursa za podršku jedinicama lokalne samouprave u sprovođenju omladinske politike na lokalnom nivou\nPovodom Ugovora o realizaciji projekta "Obuka nezaposlenih mladih lica za zapošljavanje u skladu sa potrebama deficitarnih zanimanja na području grada Kraljeva", zaključenog između grada Kraljeva i Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije, predstavnici grada Kraljeva, sa partnerima na projketu, održali su konferenciju za novinare.\nOvaj projekat je odobren na osnovu Javnog konkursa za podršku jedinicama lokalne samouprave u sprovođenju omladinske politike na lokalnom nivou. S ciljem stvaranja uslova za unapređenje položaja i učešća mladih u lokalnoj zajednici i stimulisanje različitih oblika zapošljavanja, samozapošljavanja i preduzetništva mladih, Ministarstvo je, u okviru Javnog konkursa za podršku jedinicama lokalne samouprave u sprovođenju omladinske politike na lokalnom nivou, odabralo devet projekata koji će biti finansirani u ukupnom iznosu od 9.819.050 dinara.\nProjekat grada Kraljeva je dobio 3.420.000 dinara ili više od trećine ukupnog iznosa za celu Srbiju. Kako je objasnio gradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić, grad je potpisao ugovor o prekvalifikaciji 20 mladih u deficitarna zanimanja odnosno zavarivače.\n- Mislim da ćemo na ovaj način uspeti da 20 mladih ljudi prekvalifikujemo i, što je najvažnije, posle toga odmah i zaposlimo. Mladi će dobiti posao, a firme sa područja Kraljeva će dobiti 20 radnika, i to onih zanimanja koja su im neophodna - izjavio je gradonačelnik zahvalivši svima koji su doprineli da do realizacije ovog projekta dođe - pomoćniku gradonačelnika za omladinu i sport Nikoli Radeviću, koordinatoru Kancelarije za mlade Viktoru Cvijiću, direktoru i vlasniku preduzeća "Radijator inženjering" Radojku Janiću, koji je dao saglasnost za prekvalifikaciju i angažovanje ovih ljudi koja je bila sastavni deo projekta, direktoru Javnog preduzeća za uređivanje građevinskog zemljišta "Kraljevo" Aleksandru Nestoroviću, direktorki Nacionalne službe za zapošljavanje – Filijala Kraljevo Snežani Prelić.\n- Nadam se da će se saradnja između grada i privrede nastaviti - poručio je gradonačelnik.\nVlasnik i direktor preduzeća "Radijator inženjering" Radojko Janić kaže da se prekvalifikacije u privredi rade poslednjih desetak godina. Iako je bilo zavarivača na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, ipak ih nema dovoljno, što je posledica povećanja obima proizvodnje i odlaska radnika u inostranstvo.\n"Radijator" je ove godine primio 14 zavarivača u radni odnos. I privrednici, kaže Janić, moraju da dobiju saglasnost Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja da mogu da obučavaju radnike za pojedina zanimanja i da ih obavežu da izvestan period ne mogu da odu iz preduzeća u koje su primljeni.\n- Zavarivač je jedno od zanimanja koje je sve popularnije kod mladih, nije više kao što je nekada bilo. To je jedno stručno zanimanje koje iziskuje dosta znanja, rada i truda, a zavarivači mogu i da se stručno usavršavaju i rade na robotima za zavarivanje i imaju još bolje zarade - kaže vlasnik ovog našeg poznatog i priznatog preduzeća.\nOn smatra da bi bilo korisno da svih 20 prekvalifikovanih zavarivača ostane u gradu. Čestitao je polaznicima na odabiru zanimanja i zamolio buduće učenike da upisuju zanimanja koja su deficitarna u Srbiji - zavarivač, bravar, programer kompjuterskih mašina, programer kompjuterskog crtanja...\nKako je istakao direktor Javnog preduzeća za uređivanje građevinskog zemljišta "Kraljevo" Aleksandar Nestorović, grad nastoji i da preko svojih javnih preduzeća infrastrukturno reši probleme koji su godinama gomilani. Tako je naveo radove kod "Radijatora"na izgradnji saobraćajnice koja će pomoći boljem poslovanju.\n- Nadamo se da ćemo privrednicima moći da izlazimo u susret i da ćemo im pomoći da lakše rade, da zajedno rešavamo probleme kako bi se privreda vratila na mesto na kome je bila, a na korist gradu - poručio je Nestorović.\nVeliki uspeh grada Kraljeva i Kancelarije za mlade - dobijanje sredstava za realizaciju ovog projekta od značaja i za privredu ovog kraja i za mašinsko-metalski kompleks, istakla je i direktorka kraljevačke Filijale Nacionalne službe za zapošljavanje. Prema njenim rečima, iako je na evidenciji oko pedeset varilaca, svega ih je dvadesetak do 35 godina starosti. Ona je pozvala sva nezaposlena lica koja su zainteresovana da prođu obuku i rade posao varioca, da se prijave u Nacionalnoj službi za zapošljavanje, koja će ih uputiti u dalje korake.\nPomoćnik gradonačelnika zadužen za omladinu i sport Nikola Radević se osvrnuo na do sada dobijene projekte, čija je vrednost bila oko 1,2 do 1,3 miliona dinara - renoviranje rekreativnog ambijenta "u borićima", pravljenje teretane na otvorenom, odnosno projekte koji su se odnosili na srednjoškolce i podizanje njihovih kapaciteta.\nOn je naglasio da su se stekli uslovi da grad Kraljevo konkuriše za jedan ovoliki projekat i da bude prvi - i po bodovima sa konkursnom dokumentacijom i po sredstvima, ispred, recimo, grada Niša, koji je dobio 1.200.000 dinara.\n- Ovo je veliki uspeh za naš grad i zahvalio bih svim partnerima na projektu koji smo realizovali preko Kancelarije za mlade. Imamo dobar tim koji piše projekte i dobru saradnju sa Ministarstvom omladine i sporta. Nisam siguran da li još kancelarija za mlade ima stoprocentnu prolaznost kada su projekti u pitanju. Naša Kancelarija postoji četiri godine i sve vreme dobija projekte - istakao je Radević i dodao da se iskreno nada da će naš grad već u martu naredne godine, preko projekta, obezbediti sredstva i za Omladinski klub u Kraljevu.\nPreminuo osnivač i direktor RTV "Melos": Izgubio bitku sa korona virusom\nUhapšena radnica Katastra nepokretnosti u Kragujevcu: Osumnjičena za nesavestan rad u službi


Novo ime 33. Beogradskog džez festivala… Wolfert Brederode Trio 28. oktobra u Domu omladine | Headliner\nHome»Muzika»Jazz»Novo ime 33. Beogradskog džez festivala… Wolfert Brederode Trio 28. oktobra u Domu omladine\nNovo ime 33. Beogradskog džez festivala… Wolfert Brederode Trio 28. oktobra u Domu omladine\nHeadliner.rs / 26/09/2017 /\t0\t/\t524\nWolfert Brederode Trio nastupiće 28. oktobra u Velikoj sali Doma omladine u okviru programa 33. Beogradskog džez festivala, najavili su organizatori, a koncert će biti realizovan uz podršku Ambasade Kraljevine Holandije u Srbiji.\nVolfert Brederod Trio/ Photo: Facebook @wolfredbrederodetrio\nHolandski pijanista Volfert Brederod vraća se na beogradski festival posle izuzetnog koncerta 2009. godine.\nOcenjen kao jedno od velikih otkrića, zahvaljujući svojoj osećajnoj muzici sa stavom, Volfert je u međuvremenu izrastao u zrelog umetnika, svakako najzapaženijeg u svojoj generaciji džez stvaralaca.\nMuzički izraz Volferta Brederoda obeležava prefinjeno i fokusirano izvođenje, sklonost ka prirodnom toku muzike, otvorenost prema raznim stilovima i neumorno istraživanje novih horizonata.\nKroz saradnju sa lokalnim veličinama, kao što je Juri Honing, ali i međunarodne projekte, kao i radove za pozorište i film, izgradio je prepoznatljiv, autentičan stil.\nKomercijalno sve uspešniji i od kritičara sve priznatiji, na petnaest izdanja koja beleže njegov zvuk u različitim muzičkim kombinacijama, Volfert se predstavlja kao izuzetno osetljiv umetnik koji nam uspešno otkriva tajne džez vizije za novi milenijum.\nBeogradskoj publici će predstaviti novi trio u kome su još Guli Gudmonson i Jasper van Hulten, sa kojim je prošle godine objavio izvanredan, naglašeno lirski album “Black Ice” za produkciju ECM.\nTags:Beogradski džez festivalDom omladine BeogradaGuli GudmonsonJasper van HultenWolfert Brederode Trio\nAla će da grmi... CounterIgnitioN, Diving Hill i Versus Logic 7. oktobra na Rock in Užice festivalu\nPRAVI SE NIKAD NE PREDAJU... Obradom "Bluebirds Over the Mountain" Robert Plant najavio album i turneju


Fudbalski klub Željezničar dobio novog predsjednika. Umjesto preminulog Admira Džubura na toj poziciji će biti biznismen iz Londona Samir Cerić.\nCerić već dugi niz godina živi i radi u Velikoj Britaniji, a njegove veze s poznatim ljudima iz svijeta nogometa sigurno su bile jako značajne u imenovanju na novu poziciju.\nPamtimo ga kao idejnog tvorca da Formula E dođe u Sarajevo.\nU Velikoj Britaniji važi za izuzetno uspješnog poduzetnika, jednog od simbola tamošnje kreativne industrije. Uostalom, čuveni Times Magazine uvrstio ga je na famoznu listu najmoćnijih ljudi u svijetu umjetnosti i mode, tako da je suvišno ulaziti u detaljnije analize njegovog statusa na Otoku.\nI kakve to veze ima sad sa bh. sportom, upitat će neko. Cerić je, pored svih svojih interesovanja , sportski fanatik. Sa snažnim vezama, koje želi iskoristiti kako bi pomogao sportu u BiH.\nRecimo, involviran je u nekoliko projekata sa Rickom Parryjem, nekadašnjim čelnikom Liverpoola i čovjekom koji je patentirao današnji sistem i brend Premiershipa. Parry trenutno razvija ambiciozan fudbalski plan u dalekoj, ali bogatoj Kini, upravo kao i Rasmus Ankersen, rukovodilac engleskog Brentforda i danskog Midtjyllanda, koji je još jedan od saradnika Samira Cerića.\nI to je tek početak veoma sadržajne liste poznanstava i konekcija koje se nalaze u rokovniku rođenog Banjalučanina, a koji sve to želi iskoristiti kako bi prvenstveno pomogao da se bh. fudbal osovi na noge.\nOvako je za scsport.ba govorio 2018. godine\nMožemo li popraviti i stanje u bh. fudbalu?\n“Infrastruktura i industrija bukvalno ne postoji, kao što ne postoji ni neki “modus operandi” u bh. fudbalu koji bi barem bio sličan onome što se radi u vrhunskim ligama. Kada već nismo ranije, sad trebamo iskoristiti šansu, pokušati da se ne osvrćeno na to šta je bilo u zadnjih 20 godina u svijetu nogometa…\nNego, hajde da onda pokušamo biti neka vrsta inovatora u svemu tome i da, na kraju krajeva, mi prodajemo drugima inovativne solucije. Trebamo, za početak, pronaći način na koji se može podići infrastruktura, kvalitet treninga…\nAko to obavimo kako treba u klupskom kontekstu, onda možemo očekivati i da imamo reprezentaciju koja će ostvarivatri vrhunske rezultate na evropskom i svjetskom nivou. Nažalost, klubovi su pod tolikim pritiskom, ne samo u BiH, nego i ovdje u Engleskoj, u Manchester Cityju, Unitedu, Liverpoolu, da se potpuno zapostavlja razvoj mladih talenata. To ne mora biti slučaj u našoj zemlji”.\nDijasporaFK ŽeljezničarIstaknutoSamir CerićVelika Britanija\nPrevious article Svetlana Cenić potpuno otvoreno progovorila o “spornoj” izjavi Bakira Izetbegovića: “Dajte mi recite gdje je ta rečenica, ili ja gledam pogrešan snimak”\nNext article Aleksandar Vučić komentarom o Bakiru Izetbegoviću zatekao sve: “To govori o njemu, bošnjački i srpski narod su veliki narodi”


Život u urbanim sredinama doprineo je da zelenilo, čist vazduh i prirodu vidimo kao nešto nedostižno. Mi smo odlučili da to promenimo! Erker Plus čini stručan tim koji teži da pruži vrhunski kvalitet i jedinstvena idejna rešenja na najboljim lokacijama, kako u Novom Sadu, tako i šire. Spoj odličnog dizajna, vrhunske arhitekture i tehnologije omogućio nam je da vam ponudimo luksuzne stambene objekte na Popovici, na obroncima Nacionalnog parka Fruška gora koji je prepoznat kao svojevrstan muzej u prirodi.\nPogled iz duše Vojvodine\nFruška gora je prekrivena šumama sa bogatim biljnim i životinjskim svetom, pašnjacima, vinogradima, vodopadima i lekovitim vrelima koji protiču do okolne termalne banje. Isprepletena je kilometrima pešačkih i planinarskih staza, koje možete koristi za rekreaciju. Popovica svojim položajem, vegetacijom i specifičnom klimom okrepljuje duh i telo, a tome posebno doprinosi i vazduh bogat kiseonikom i ozonom koji donose takozvane “ruže vetrova”. Ovo “plodno brdo” ili Alma Mons kako su stari rimljani nazivali Frušku goru, je najveći predeo pod lipovom šumom u Evropi.\nPlanina je vaše dvorište\nAko ste ljubitelj dugih šetnji, trčanja i planinarenja, pružaju vam se beskrajne mogućnosti da ostanete aktivni ili uživate sa porodicom i prijateljima. Najznačajnija lokalna sportska manifestacija, “Fruškogorski maraton”, startuje upravo na Popovici svakog proleća.


Grude.com - KONAČNO JE GOTOVO Sirijska vojska osvojila posljednje uporište i proglasila pobjedu nad Islamskom državom\nKONAČNO JE GOTOVO Sirijska vojska osvojila posljednje uporište i proglasila pobjedu nad Islamskom državom\nDatum objave: 09.11.2017 Broj čitanja: 595\nSudbina posljednjih fundamentalističkih zapovjednika i dalje je nepoznata.\nOpasnost ipak nije prestala\nNo broj ljudi ubijenih na taj način neusporediv je s tretmanom prema velikom broju Sirijaca i Iračana koje je Islamska država smaknula zbog njihovog ponašanja, riječi, seksualnosti, religije, etniciteta ili pripadnosti plemenu. Žive su ih palili, rezali im glave i bacali s krovova visokih zgrada, prenosi 100posto.hr


Reč je o osoblju koje je odbilo da do 1. novembra obavi kompletnu vakcinaciju protiv kovida-19. Rukovodstvo bolnice saopštilo je da je čekalo još mesec i da je na kraju raskinulo ugovore s osobljem koje nije vakcinisano.\n- Vakcinisano je 98 odsto osoblja bolnice, a s ona dva postotka koji su se opirali raskinuli smo saradnju - navodi se u saopštenju.\nDodaje se da je prioritet bolnice zaštita osoblja i pacijenata i da su otkazi nevakcinisanih radnika bili jedina opcija. U bostonskoj bolnici, inače, radi oko 15.000 ljudi.


Haški tribunal želi da sudi optuženim u bijegu i nakon njegovog zatvaranja 2010. - Klix.ba\nHaški tribunal želi da sudi optuženim u bijegu i nakon njegovog zatvaranja 2010.\n7.3.2007. u 15:39\nMeđunarodni kazneni sud za bivšu Jugoslaviju će poslati izvještaj Vijeću sigurnosti UN-a kako bi ono odobrilo da se sudi optuženim osobama koje su u bijegu i nakon što sud bude zatvoren 2010. godine kako je predviđeno, izjavio je u srijedu njegov glasnogovornik.\nU izvještaju upućenom Vijeću sigurnosti UN-a, predsjednik Haškog tribunala Fausto Pocar "će postaviti pitanje da li bi sud mogao da ostane u manjem obimu i sudi bjeguncima" poslije zatvaranja 2010. godine, objasnio je glsnogovornik tribunala Refik Hodžić.\n"Ako svi bjegunci ne budu izručeni tribunalu prije datuma zatvaranja suda" mora da "postoji mehanizam da se tim ljudima sudi kada budu uhapšeni", kazao je on.\n"Na vijeću sigurnosti je da odluči", dodao je Refik Hodžić.\nSvjedok “K 041”: Pri ulasku u logor “Omarska” tjerali su nas da puzimo i lajemo kao psi\n07.03.2007. u 15:45\nNacistički arhivi bit će spremni za istraživanje za godinu dana\n07.03.2007. u 15:37


Lekić isplivao B normu za Olimpijske igre\nNa prvenstvu takmičar PK SPID iz Sarajeva Nermin Memić, najbolji paraplivač BiH, oborio je državni rekord u apsolutnoj kategoriji u disciplini 100 metara delfin.\nJovan Lekić, član banjalučkog plivačkog kluba 22. april otplivao je juče na Prvenstvu Bosne i Hercegovine B normu za Olimpijske igre u Tokiju 2021. godine u disciplini 200 metara slobodno, javlja Anadolu Agency (AA).\nTakođer, vremenom 1:50,04 minut oborio je juniorski i apsolutni rekord BiH.\nDržavno prvenstvo BiH u plivanju u organizaciji Plivačkog saveza BiH zbog epidemioloških mjera održano je u subotu istovremeno na dva bazena, u Banjaluci i Sarajevu, a prvo je takmičenje ovog nivoa održano od početka pandemije koronavirusa.\nKada je u pitanju dio takmičenja održan u Banjaluci Đorđe Tadić iz PK Olymp oborio je rekord BiH za mlađe kategorije (do 12 godina), plivajući 50 metara delfin u vremenu 30,29 sekundi.\nPlivači Olympa oborili su rekord BiH za mlađe kategorije do 16 godina u štafeti 4×50 slobodnim stilom, a članovi sarajevske Bosne oborili su rekord u istoj disciplini u kategoriji do 18 godina, kao i rekord u istoj kategoriji na 4×50 mješovito.\nU Sarajevo je Lana Pudar, članica PK Orka iz Mostara, u disciplini 50 metara delfin vremenom 27,20 sekundi oborila rekord BiH, a na 100 metara istim stilom plivajući 59,84 oborila je državni rekord za mlađe kategorije (do 14 i 16 godina).\nAffan Salispahić, član sarajevskog PK Sport Time, u disciplini 50 metara leđno oborio je rekord BiH za mlađe kategorije (do 14 godina) vremenom 29,84 sekundi, a Iman Avdić iz istog kluba vremenom 2:22,81 minuta na 200 metara mješovito takođe je oborila bh. rekord za mlađe kategorije (do 14 godina).\nPlivačice Sport Timea na 4×50 metara mješovito oborile su apsolutni rekord BiH.\nLana Pudar s novim bh. rekordom u finalu EP-a


Hoće li most Avenija - Sutina biti nazvan "Studentski most"\nInicijativa mladih Mostaraca na čekanju\nFoto: Most Avenija - Sutina: Novo ime nakon izbora\nInicijativa koju su pokrenuli mladi Mostarci ujedinjeni kroz predstavnike Vijeća mladih grada Mostara, Studentskog zbora Sveučilišta i Unije studenata Univerziteta „Džemal Bijedić“, o tome da novoizgrađeni most na dionici Avenija - Sutina dobije ime ''Studentski most'', morat će čekati izbore u gradu na Neretvi, odnosno Gradsko vijeće Mostara.\nTo je obznanio gradonačelnik Mostara Ljubo Bešlić, koji je, pak, podržao inicijativu mladih, pojasnivši im da je imenovanje mostova, kao i ulica, pod ingerencijom Gradskog vijeća, koji Mostar već godinama nema.\nInače, ideja da prvi poslijeratni novi most izgrađen u Mostaru dobije ime po studentima, kojih u Mostaru na dvije visokoškolske ustanove ima oko 20.000, došla je do izražaja s obzirom na činjenicu da most povezuje Kampus Univerziteta s Avenijom, kojom se ravno dođe do Sveučilišta u Mostaru.\nMeđutim, iako je ova ideja mladih Mostaraca, uglavnom, naišla na pozitivne reakcije javnosti, ima i onih koji se protive tome, kao što su to jučer iznijeli iz HSP-a. U toj stranci smatraju da bi se most Avenija - Sutina, koji će uskoro biti pušten u promet, trebao zvati po Blažu Kraljeviću, zapovjedniku HOS-a.\nIz HSP-a su naveli da je više razloga za to, a prije svega što je riječ o čovjeku koji je „dao život za poboljšanje bošnjačko-hrvatskih odnosa i koji je bio protiv rata Bošnjaka i Hrvata, odnosno jedinica Armije RBiH i Hrvatskog vijeća obrane (HVO), te zbog toga izgubio život uz svoje saborce u Kruševu nadomak Mostara“.\nS druge strane, u HSP-u su istakli da prijedlog da se most zove „Studenski most“ smatraju neumjesnim.\n- Mislimo da je svakome jasno da je riječ o nekim novim ili, bolje rečeno, starim ideologijama o tome kako su mladi, bratstvo i jedinstvo, zločinačkim stazama revolucije, stvar daleke komunističke prošlosti - naveli su iz HSP-a.\nMostar Avenija - Sutina


Foundation year - pripremna godina pred studije u inostranstvu - Kako na Master - INO EDUKACIJA\nFoundation, Partnerski univerziteti\nFoundation year – pripremna godina pred studije u inostranstvu\nDate: July 25, 2021Author: Katarina Nesic\nDa li se pitate možete li da se upišete na željeni fakultet? Možda niste sigurni da li ispunjavate uslove za studije u inostranstvu s obzirom na vaše znanje jezika ili na vašu srednjoškolsku diplomu. Za ove situacije postoji rešenje.\nŠta je foundation year?\nOvo je jednogodišnji pripremni program pred upis na osnovne studije. Pomaže vam da se bolje pripremite za oblast koju ćete studirati, kako u znanju jezika na kojem će vam biti studije, tako i uvodom u tematiku tih predmeta. Često razlog zašto se studenti odlučuju na Foundation je zbog nedovoljnog broja kredita na IB ili A levels programu, ili jer se jednostavno ne osećaju dovoljno spremni za studije. Dešava se i da je đak dobio diplomu srednje škole ali u svom kurikulumu nije imao dovoljno matematike ili je npr. imao samo društvene predmete na IB-u a hoće da studira nauku. Zato su univerziteti širom sveta razvili Foundation (faundejšn) programe kako bi đaci mogli po završetku mogli da upišu osnovne studije.\nEU Business School Barcelona – studenti su uspešno završili Foundation i kreću na studije!\nŠta posle Foundation programa?\nNakon foundation year programa možete se upisati na osnovne studije na tom univerzitetu na kome ste završili foundation year program ili na nekom drugom univerzitetu. Zavisno od univerziteta posle foundation programa osnovne studije nastavljate automatski (Roehampton, London South Bank, EU Business School, Modul) ili morate da se prijavljujete na osnovne studije kao i drugi kandidati (Ca Foscari, Pavia). Naravno, po završetku Foundation programa možete aplicirati i na druge univerzitete ako to Foundation program omogućava ili u druge zemlje. Najprepoznatiji su britanski programi.\nKoliko traje Foundation program?\nProgram može da traje jedan ili dva semestra, odnosno 6 meseci ili jednu akademsku godinu. To zavisi od same organizacije programa ali i potrebe studenata. Ukoliko studentu fali samo jedan ili dva ispita iz IB-a mogu se odlučiti i za kraći Foundation od 6 meseci, poput onog što nudi EU Business School. Većina programa traje dva semestra.\nOvo je program za studente koji žele da studiraju biznis u UK ali nemaju dovoljno visoke ocene ili ne znaju dovoljno dobro engleski jezik. Dobra stvar je što studenti posle godinu dana nastavljaju na 2. godinu studija. Više informacija ovde.\nINO Preporuke za pripremnu godinu u inostranstvu\nEU Business School Barselona Minhen Ženeva\nEU Business School je međunarodna, profesionalno akreditovana biznis škola sa kampusima u Barseloni, Ženevi, Montrou i Minhenu. Pružaju dinamičnu nastavu u malim grupama na engleskom jeziku, sa najboljim kurikulumom iz severnoameričkog i evropskog akademskog programa. Program počinje u oktobru, februaru i junu, te student može odmah da nastavi na osnovne studije. Važe standardne školarine. EU Business School pruža i uslugu smeštaja u veoma lepo opremeljenim studentskim domovima, koji po želji mogu biti i sa bazenom.\nPostoje 2 foundation year programa:\nEnglish Foundation Program – za one kojima je potrebno da poboljšaju svoje znanje engleskog jezika.\nBusiness Bridging Program – za one kojima je potreban bolji akademski nivo znanja.\nRoehampton je državni univerzitet i jedini univerzitet u Londonu koji ima sopstveni park kampus od čak 20 hektara, što garanuje studentima potpunu bezbednost i bezbrižan život na kampusu! Studenti žive i uče na kampusu, i svaki đak ima obezbeđen smeštaj u domu. Posle ovog Foundation programa (Pathway) može se prijaviti na bilo koji državni univerzitet u Velikoj Britaniji. Nastava na foundation year programu je organizovana kao kombinacija učenja na kampusu i online nastave. Program može trajati dva ili tri semestra. Postoje 3 usmerenja: biznis, prirodne nauke ili društvene nauke. Program može trajati 6 ili 9 meseci. Po završetku programa studenti mogu automatski nastaviti osnovne studije na Univerzitetu Roehampton ili se prijaviti na neki drugi univerzitet.\nZa prijavu je potreban IELTS test sa rezultatom 5.5. Važe standardne školarine.\nRoehampton je idealan spoj života u Londonu i mirnog života na kampusu\nOvaj univerzitet je zvanično osnovan još u 14. veku i rangiran je u top 10 univerziteta u Italiji i u top 400 univerziteta na svetu, dok je za građevinu i medicinu rangiran u top 200 univerziteta na svetu.\nProgram foundation year-a je predviđen za one studente koji nemaju dobru bazu znanja potrebnog za studije ili za one koji žele da unaprede svoje znanje italijanskog. U okviru programa postoji usmerenje na društvene ili prirodne nauke, što je i idealno za one koji žele da studiraj npr medicinu. Nastava se odvija se od oktobra do juna. Posle programa studenti se prijavljuju za osnovne studije. Školarina je 5000 EUR.\nJedinstveni kampus Ca Foscari\nCa’Foscari državni univerzitet koji se nalazi u srcu Venecije i nudi preko 20 programa na engleskom. Univerzitet neguje izuzetno dobre odnose sa poznatim univerzitetima širom sveta, poput Harvarda i LSE. Veoma omiljen univerzitet za naše studente, zbog blizine i veoma povoljne školarine tokom osnovnih i master studija. Univerzitet ima i svoj dom i menzu.\nStudenti mogu da izaberu foundation year iz 3 različite oblasti – učenje italijanskog jezika, učenje engleskog jezika ili u vezi sa italijanskom modernom istorijom. Nastava se odvija se od oktobra do juna. Posle programa studenti se prijavljuju za osnovne studije. Školarina je 5000 EUR.\nTokom Foundation programa na raspolaganju su aktivnosti poput veslanja u Veneciji\nIED Istituto Europeo di Design Como Barcelona\nIED kao evropski institut za dizajn jedna od vodećih evropskih institucija iz oblasti dizajna, mode, komunikacija i menadžmenta i najbrže rastuće mreže kampusa na čak 9 lokacija: Milano, Rim, Torino, Venecija, Firenca, Madrid, Barselona, Sao Paolo i Kaljari.\nPostoje 3 različita kursa na foundation year-u: Italian creativity & design (Como), Global design (Barcelona), Fashion (Barcelona). Sva tri kursa su na engleskom jeziku i namenjena su studentima koji žele da izgrade svoje vizuelne, umetničke i tehničke kompetencije pre polaska na studije. Važe standardne školarine.\nIED kampusi su vrhunski opremljeni i sa svojim sjajnim predavačima pripremaju studenta za svet dizajna i mode\nModul Univerzitet u Beču osnovan je od strane Privredne komore Beča i nudi studije u oblasti biznisa, marketinga, turizma i javne uprave. Foundation program traje jedan semestar i omogućava studentima da podignu znanje iz engleskog jezika, matematike, ekonomije, biznisa i geografije. Đacima su na raspolaganju i besplatni časovi nemačkog. Program je zamišljen kao prilika za studente da podignu opšte znanje i znanje engleskog jezika, kao i da se naviknu na Austriju i život u Beču, te onda nesmetano nastavne osnovne studije na Modul Univerzitetu. Školarina programa je 6400 EUR. Modul u blizini ima i studentski dom, smeštaj je oko 300 EUR mesečno.\nModul se nalazi na Kahlenberg brdu odakle se pruža pogled na ceo Beč\nPrijave preko Ino Edukacije na ove univerzitete su direktne i besplatne.\nAko vas interesuju studije u inostranstvu zakažite konsultacije.\nZakažite uživo konsultacije\nZakažite online konsultacije\nPrevious Previous post: Zašto je pravo vreme za studije u Engleskoj?\nNext Next post: Ino Edukacija otvara školu jezika u Beogradu i online


OGLASI NEKRETNINA ALEKSANDROVAC | OGLAŠAVANJE\nOGLASI NEKRETNINA ALEKSANDROVAC\nDobrodošli na ovu WEB stranicu, OGLASI NEKRETNINA ALEKSANDROVAC gde ste u mogućnosti da potpuno besplatno postavite svoj tekstualni oglas za nekretnine, kao i fotografije nekretnina. Za svega nekoliko minuta možete postaviti i opublikovati svoj oglas za nekretninu i tako postavljeni oglas nekretnine biće automatski objavljen i publikovan ne samo na ovom sajtu i na ovoj web-stranici, već i na mnoštvu drugih umreženih sajtova nekretnina.\nCela procedura postavljanja oglasa za nekretnine u ALEKSANDROVCU jeste više nego laka … za početak odaberite kategoriju u kojoj želite da postavite svoj oglas. Kategorije su date na dnu ove stranice a tiču se kako izdavanja, tako i kupovine i prodaje nekretnina. Pod kupovinom i prodajom nekretnina u ALEKSANDROVCU postavili smo podkategorije u kojima možete postaviti svoj oglas a tiču se: stanova, kuća, vikendica, lokala, poslovnog prostora, hala, garaža, magacina, placeva, njiva, voćnjaka … i dr.). Ukoliko vaš oglas za nekretnine u ALEKSANDROVCU ne spALEKSANDROVAC ni u jednu od ovih kategorija, svoj oglas za nekretnine možete postaviti u delu koji nosi naziv OSTALO.\nNeposredno ispod ovog teksta u tabeli prikazani su oglasi nekretnina u ALEKSANDROVCU koji su podeljeni na kategorije: IZDAVANJE, KUPOVINA I PRODAJA I OSTALO. Dovoljno je da odaberete kategoriju u kojoj želite da postavite svoj oglas za nekretninu i da kliknete na POSTAVI SVOJ OGLAS. Automatsko će Vam se otvoriti nov prozor u kome možete upisati svoj oglas i postaviti više fotografija nekretnine koju želite da oglasite.\nSvoj oglas nekretnina u ALEKSANDROVCU možete i direktno postaviti tako što ćete kliknuti na kategoriju u kojoj želite da postavite svoj oglas (nalazi se na samom dnu ove stranice). Posle odabira željene kategorije i klika na nju otvorice Vam se nova stranica na ovom istom sajtu, gde možeti postaviti svoj oglas sa tekstom i fotografijama nekretnina.\nMREŽNI OGLASI NEKRETNINA – ALEKSANDROVAC\nIZDAVANJE NEKRETNINA U ALEKSANDROVCU\nKUPOPRODAJA STANOVA U ALEKSANDROVCU\nKUPOPRODAJA KUĆA U ALEKSANDROVCU\nKUPOPRODAJA MAGACINA, HALA, GARAŽA U ALEKSANDROVCU\nKUPOPRODAJA LOKALA, POSLOVNOG PROSTORA U ALEKSANDROVCU\nKUPOPRODAJA PLACEVA, NJIVA, VOĆNJAKA U ALEKSANDROVCU\nNEKRETNINE U ALEKSANDROVCU – OSTALO\nUkoliko ste postavili svoj oglas za izdavanje, kupovinu ili prodaju nekretnine u ALEKSANDROVCU, on neće biti objavljen i opublikovan samo na ovom sajtu, već i na drugim sajtovima, blogovima i društvenim mrežama koji učestvuju u programu umreženih oglasa nekretnina u ALEKSANDROVCU.\nOGLASI NEKRETNINA ALEKSANDROVAC – IZDAVANJE NEKRETNINA\nOGLASI NEKRETNINA ALEKSANDROVAC – STANOVI (KUPOVINA I PRODAJA)\nOGLASI NEKRETNINA ALEKSANDROVAC – KUĆE (KUPOVINA I PRODAJA)\nOGLASI NEKRETNINA ALEKSANDROVAC – LOKALI (KUPOVINA I PRODAJA)\nOGLASI NEKRETNINA ALEKSANDROVAC – HALE (KUPOVINA I PRODAJA)\nOGLASI NEKRETNINA ALEKSANDROVAC – PLACEVI (KUPOVINA I PRODAJA)\nOGLASI NEKRETNINA ALEKSANDROVAC – OSTALO (OSTALE NEKRETNINE)\nOvaj unos je objavljen NEKRETNINE, NEKRETNINE A, NEKRETNINE ALEKSANDROVAC i označen NEKRETNINE, NEKRETNINE A, NEKRETNINE ALEKSANDROVAC od oglasavanje. Označi permalink.


Pitali smo nutricionistu: Da li je tačno da mandarine mogu da smanje rizik od raka jetre, pluća i debelog creva? - Zena.rs\nVreme je virusa i gripa, a južno voće puno vitamina C je pravi izbor za prevenciju. Dakle, ako vas zanima za šta su još dobre mandarine, na pravom ste mestu.\nMandarina čuva organizam od raznih bolesti Foto: Profimedia\nOko 30 ispitanika sa virusnim hepatitisom, koji su svaki dan pili napitak s mandarinom, posle godinu dana nisu imali nikakve promene na jetri. Među 45 ispitanika koji nisu pili ovaj napitak rak jetre se pojavio kod tri osobe.\nMandarine nam mogu osigurati oko 80 posto potrebnog dnevnog unosa vitamina C. Antioksidansi iz ovog južnog voća jačaju imunitet, smanjuju nivo "lošeg" holesterola i rizik od visokog krvnog pritiska, moždanog udara, bolesti srca i bolesti jetre. Bogat su izvor dijetalnih vlakana, pa ako ih jedete, bićete duže siti i, naravno, vitki.\nPrema rečima nutricioniste Branke Mirković, najbolje je pojesti mandarinu pola sata pre obroka, jer ćete tada najbolje iskoristiti sve njene nutritivne vrednosti.\n- U jednom obroku ne treba pojesti više od 150 grama ploda mandarine, ali ih slobodno možete jesti više puta u toku dana. Mandarine imaju više kalorija od pomorandže, ali se lakše vare. Treba ih jesti cele zbog celuloze, ali ako neko ne može da svari celulozu, onda treba da iscedi i popije sok koji je veoma koristan. Bitno je sok odmah popiti, a ne držati u frižideru, jer se C vitamin stajanjem razgrađuje. Mandarina, kao veoma jak antioksidans, čuva organizam od raznih bolesti, pa i tumora - ističe nutricionista.\nVitamin C je, kako je dokazano, značajan i za usporavanje razvoja raka debelog creva, kao i za ublažavanje astme, osteoartritisa ili reumatoidnog artritisa, a dobro deluje i na osobe obolele od hepatitisa C. Osim toga, mandarine su bogate i vitaminima B grupe, kalcijumom, magnezijumom, cinkom i kalijumom. Stimulišu funkcije mozga i doprinose boljem pamćenju.\nNarandžasti karotenoid beta-kriptoksantin može da smanji rizik od raka pluća kod pušača za čak 37 odsto, dok jedinjenje nobletin u mandarinama štiti od dijabetesa tip 2.


Queen's Hotel, Erlin - ažurirane cene za 2019. godinu\nHoteli u gradu: Erlin\nQueen's Hotel (Hostel), Erlin (Tajvan) - ponude\nNo. 396, Section Wanggong, Gonghu Road, 528 Erlin, Tajvan – Prikaži mapu\nQueen's Hotel toplo dočekuje Booking.com goste od 23. mar 2017.\nOva četvorokrevetna soba nudi klima-uređaj i električno kuvalo.\nOva klimatizovana porodična soba sadrži električno kuvalo.\nHram Lukang Longshan\nAerodrom Taichung Ching Chuan Kang\n4 razloga da izaberete objekat Queen's Hotel\nKućni red Objekat Queen's Hotel je otvoren za posebne zahteve - dodajte zahtev u sledećem koraku.\nMolimo vas da unapred obavestite smeštajni objekat Queen's Hotel o očekivanom vremenu dolaska. Napomenu možete da napišete u polju za posebne zahteve prilikom rezervisanja. Osim toga, objekat možete direktno da kontaktirate pomoću kontakt podataka navedenih u potvrdi rezervacije.\nBroj dozvole: 080\n6,7 Ocena gostiju 44 recenzije\nNiska ocena za destinaciju Erlin\nRecenzije svih gostiju Porodice (34) Parovi (3) Grupe prijatelja (1) Individualni putnici (3) Poslovni putnici (5)\nSve ocene gostiju Izvanredan: 9+ (6) Dobar: 7 – 9 (16) Ok: 5 – 7 (15) Loš: 3 – 5 (4) Veoma loš: 1 – 3 (3)\n1 osoba trenutno traži smeštaj u gradu Erlin\nNajbolje na destinaciji: Erlin Kliknite ovde za više objekata blizu popularnih znamenitosti na destinaciji: Erlin\nUštedite do 50% u gradu Erlin


Lovačko udruženje "Beljanica" - Resavica | Lovište\nNaziv lovišta je "Orlovica", a ustanovljeno je rešenjem Ministra za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu, 29. juna 2005. godine.\nLovište se nalazi u Pomoravskom okrugu, na desnoj obali Velike Morave, u centralnoj Srbiji.\nPovršina lovišta "Orlovica" iznosi 17.254 hektara. Struktura lovišta po kulturama i vlasništvu je sledeća: šume i šumsko zemljište 2.280, pašnjaci i livade 2.698, njive i oranice 3.190, voćnjaci i vinogradi 506 i ostalo zemljište 600 hektara, ili oko 54 odsto u privatnom vlasništvu, a 5.635 pod šumom i šumskim zemljištem, 2.117 pašnjaka i livada i 234 hektara ostalog zemljišta, odnosno 46 odsto društvenog vlasništva.\nOd ukupne površine, lovnu površinu čini 95, a nelovnu površinu 5 odsto lovišta. Lovište pripada brdskom i planinskom tipu lovišta, a nalazi se na nadmorskoj visini od 220 -1200 metara.\nNajniža nadmorska visina u lovištu "Orlovica" nalazi se na Resavi ispod "Nabata", a najviša je Ribarska padina.\nLovište "Orlovica" pripada Crnomorskom slivu preko reka Dunava, Velike Morave, Resave, Ravanice i Crnice, a vode lovišta sastoje se od većih reka i potoka koji pokrivaju celu površinu lovišta, a najveće i najpoznatije su Resava, Resavica, Crnica i Ravanica, kao i drugi potoci i rečice.\nOvako raspoređeni vodeni tokovi po celoj površini lovišta sa dovoljnom količinom vode tokom cele godine pružaju veoma povoljne hidrološke uslove za gajenje divljači koja se nalazi u lovištu.\nZemljište lovišta je obraslo poljoprivrednom i šumskom vegetacijom, sva zemljišta u lovištu su dobro aerisana, suva i veoma povoljna za gajenje populacije divljači u lovištu. Poljoprivredna vegetacija u lovištu je veoma razvijena, jer se nalazi na zemljištu dobre klase gde se gaje sve vrste agrokultura kojih ima na ovom podneblju. Šumska vegetacija sastoji se od šuma mekih lišćara, hrasta i cera, graba i cera, bukve i hrasta i šume planinske bukve.\nOdnos poljoprivredne i šumske vegetacije je veoma povoljan (54:46), hrane za divljač ima u izobilju, pa lovište ima najveći bonitet.\nMir u lovištu u svim aspektima je optimalan, lovište je brdskog tipa 72, a planinskog tipa 28 odsto ukupne površine. Posmatrajući osobenosti staništa, prirodnih uslova, mira u lovištu, i svih drugih merila, opšta je ocena da su pogodnosti za gajenje populacije divljači u lovištu sasvim zadovoljavajuće. Gazdovanje lovištem podeljeno je na tri organizaciona dela: "Beljanica", "Resavica" i "Ravna Reka".\nSudeći prema brojnom stanju divljači do kojeg se došlo prolećnim brojanjem 1999. i 2006. godine, gazdovanje lovištem u prethodnom desetogodišnjem periodu bilo je na zavidnoj visini. Stanje divljači 1999. godine: jelena 60, srna 210, divljih svinja 160, zečeva 790, fazana 280, poljskih jarebica 360, dok divokoza nije bilo.\nStanje divljači 2006. godine: jelena 40, srna 294, divljih svinja 130, zečeva 1160, fazana 700, poljskih jarebica 220, divokoza 10.\nU istom desetogodišnjem periodu pa sve do danas finansijsko poslovanje bilo je pozitivno.\nLovište "Orlovica" nalazi se u zonu umereno-kontinentalne klime i graniči se sa severa lovištem "Homolje" LU Žagubica, sa istoka lovištem LU "Južni Kučaj 4" JP "Srbija šume" Despotovac, sa juga lovištima "Crnica" LU iz Paraćina i "Ravanica" LU iz Ćuprije i sa zapada lovištem "Dubovnica" LU iz Despotovca.


Archive for Novembar 9th, 2006\nDanas se navršava 13. godina od pogibije devet naših sugrađana u ulici Žrtava fašizma kod broja 12.Tim povodom, zamjenica predsjedavajućeg Gradskog vijeća Aida Habul i savjetnik gradonačelnice Sarajeva Mujo Gec, u ime Grada Sarajeva, u petak 10.11.2006. godine u 11.00 sati, odat će počast i položiti cvijeće na mjesto pogibije naših sugrađana.\n9. Novembra 2006. in Najave i Obavijesti\nUčenjem Fatihe, minutom šutnje i polaganjem cvijeća danas je obilježena 13. godišnjica pogibije četiri naša sugrađana na Trgu ZAVNOBiH-a ispred broja 18. Tim povodom, zamjenica predsjedavajućeg Gradskog vijeća Aida Habul i pomoćnica gradonačelnice Sabina Hadžiahmetović u ime Grada Sarajeva odale su počast i položile cvijeće na mjesto masakra.\n9. Novembra 2006. in Novosti\nGradonačelnica Borovac održala prvi sastanak sa predstavnicima udruženja nacionalnih manjina u gradu Sarajevu\nGradonačelnica Sarajeva Semiha Borovac sa zamjenikom Predragom Mitrovićem tokom današnjeg susreta sa predstavnicima udruženja nacionalnih manjina u gradu Sarajevu razgovarala je o njihovom statusu, aktivnostima i budućoj saradnji Grada sa ovim udruženjima.\nPress konferencija povodom pristupanja aktivnostima na podizanju spomenika svoj djeci opkoljenog Sarajeva 1992.-1995.\nPrve konkretne aktivnosti na podizanju spomen-obilježja svoj djeci opkoljenog Sarajeva u periodu 1992.-1995. godine počet će već naredne sedmice, kada je najavljena sjednica Koordinacionog odbora koju je formiralo Gradsko vijeće Sarajeva s ciljem utvrđivanja prijedloga lokacije, idejnog rješenja i naziva ovog spomen-obilježja.


Pristojan put ka lokalnim grobljima - cilj Kragujevca\nJuče su izvedeni završni radovi na asfaltiranju glavnog puta ka groblju u MZ Maršić. U ovu saobraćajnicu ukupne dužine 170 metara i širine tri metra ugrađeno je oko 83 tone asfaltne mase, a predviđena vrednost radova je oko 1.100.000 dinara, saopštava JKP Šumadija.\n- Naš cilj je da meštanima svakog prigradskog, gradskog ili seoskog naselja obezbedimo i pristojan put ka lokalnim grobljima, kazao je gradonačelnik Nikola Dašić koji je sa saradnicima prisustvovao završnim radovima u Maršiću, prenosi sajt Grada.\nTokom prethodna dva meseca u MZ Maršić izvršeni su obimniji radovi na izradi putne infrastrukture.\nUrađena je nova autobuska okretnica, čime je trasa autobuske linije br. 10 Erdeč-Maršić produžena prema gornjem delu naselja za još 1.000 metara, što je posebno značajno za decu koja putuju u školu i za starije stanovnike Maršića.\nRađeno je nasipanje lokalnih puteva u Gornjoj mali gde je tzv. Staro selo, čime je povezan gornji deo Maršića sa donjim.\nTakođe, na delovima ulica izvršena je sanacija deformisanih asfaltnih površina i udarnih rupa, za šta je utrošeno oko 140 tona asfaltne mase.\nUkupna vrednost radova koji su izvedeni u ovoj Mesnoj zajednici, zajedno sa današnjim radovima je oko 3.000.000 dinara, sumiraju u Šumadiji.\nFOTO: ISPRED GROBLJA U BELOŠEVCU NEMA KONTEJNERA, ALI UVEK IMA SMEĆA, 5. 3. 2021.\nFOTO: ILIĆEVSKO GROBLJE NA KOŠUTNJAČKOM BRDU, 15. 3. 2021.


MIHAJLOVIĆEVA: Završetak Koridora 10 do sredine 2019. godine\nKAD KAŽEŠ BAHAT, MISLIŠ DRAGAN ĐILAS! PSOVAO studentima majku, skupim džipom 38\t289\n03.01.2019. 10:25h 03.01.2019. 10:25h\nOna je u intervjuu agenciji Beta kazala da su novim investicionim ciklusom, koji treba da pomogne privredni rast zemlje, obuhvaćeni projekti koji se odnose na izgradnju auto-puteva, železničkih koridora i vodnog saobraćaja i da će se predviđeni novac raspoređivati u naredne tri do četiri godine.\n"Sigurno počinje gradnja deonice Preljina-Požega na Koridoru 11, vredna 450 miliona evra. Očekujemo da počne i gradnja Moravskog koridora vrednog 800 miliona evra, kao i obnova pruge Niš-Dimitrovgrad, vredna 264 miliona evra, modernizacija pruge Novi Sad-Subotica, vredna 924 miliona evra, ali i deonice auto-puta mira Niš-Pločnik u dužini od 38 kilometara, vredne 220 miliona evra samo u prvoj fazi", rekla je Mihajlović i dodala da je za ulaganje u vodni saobraćaj predviđeno 200 miliona evra.\nMinistarka građevinarstva je istakla da je u 2018. godini u Srbiji završeno više kilometara autoputeva nego prethodnih godina.\n"U 2018. završena su 103 kilometra auto-puta, potpuno asfaltirano, neke deonice su puštene za saobraćaj, a neke nisu zbog kritičnih tačaka na kojima se radi. Pre svega mislim na Koridor 10, ali i Koridor 11, budući da se radi na deonici Ub-Lajkovac, kao i kao i da se na deonici izmedju Ljiga i Preljine radi tunel", rekla je ona.\nKako je dodala, za Moravski koridor spremna je projektno-tehnička dokumentacija, a sa američkim Behtelom je potpisan sporazum i memorandum za izgradnju tog puta, čija se vrednost procenjuje na 800 miliona evra, za šta su delom obezbeđene garancije u budžetu za 2019. godinu.\nMINISTARKA MIHAJLOVIĆ: U 2018. završeno oko 100 kilometara auto-puta\n"Onog trenutka kada se potpiše finansijski ugovor vrlo brzo mogu početi radovi. Realno bi bilo da završimo finansijski ugovor u prvoj polovini godine, a da u drugoj polovini počnu radovi, koji bi trebalo da traju dve i po do tri godine", navela je ministarka.\nPotvrdila je i da će se od Rume do Šapca graditi auto-put, oko 20 kilometara, a od Šapca do Loznice takozvana brza saobraćajnica na 50 kilometara.\n"To će se raditi sa azerbejdžanskom kompanijom Azvirt. Već su gotovo završeni pregovori Ministarstva finansija o finansijskim uslovima, a garancija je obezbeđena u budžetu za 2019. godinu i to znači da u drugoj polovini godine mogu početi radovi", rekla je Mihajlović.\n"Radi se na dve deonice, Beograd-Stara Pazova i Stara Pazova-Novi Sad i to deo sa Kinezima, deo sa ruskim železnicama", rekla je Mihajlović.\nPodsetila je da je 2018. godine potpisan komercijalni ugovor za investiciono najvredniji deo tog projekta između Novog Sada i Subotice, koji košta 924 miliona evra.\nMIHAJLOVIĆEVA SA PREDSTAVNICIMA SVETSKE BANKE: Obišli deo Koridora 10 u Grdeličkoj klisuru (FOTO)\n"Mi ćemo verujem u 2019. imati komercijalni ugovor i početi radove na toj deonici", rekla je ministarka.\n"Potpisan je finansijski ugovor sa Evropskom investicionom bankom. Projekat je vredan 264 miliona evra i deo je iz donacija EU, a deo iz budžeta", rekla je Mihajlović.\n"U 2018. godini rehabilitovani smo 220 kilometara pruga iz sopstvenih sredstava. Imamo delove regionalnih pruga u kojima se ide i 110 kilometara na čas", kazala je ona.\nSASTANAK SA IZVOĐAČIMA: Mihajlovićeva započela obilazak radova na Koridoru 10\nZorana MihajlovićKoridor 10auto-putradovizavršetak


Održavanje i čišćenje stanova i zgrada\nCiscenje zgrada i poslovnog prostora\nKod poslovnih zgrada i stambenih zgrada treba redovno održavati i čistiti prostor. Za pitanje stambenih zgrada nadležna je skupština stanara pa oni angažuju i odlučuju o agenciji za čišćenje i održavanje zgrada. ZA ciscenje zgrada se organizuju svi stanari i plaćajau održaanje, Ciscenje zgrada ide tako što svi stanari plaćaju. Tako da svi moraju da ucestvuju.\nKod ciscenja poslovnog prostora situacija je drugačija, pa u većim preduzecima i firmima imaju zaposlene na ciscenju i održavanju poslovnih prostorija. Dok kod manjih je problem jer se ne isplati imati nekog ko nema dovoljno posla u stalnom radnom odnosu. ZAto je mnogo bolje angazovati pojedinacno ili potpisati ugovor sa nekim za povremeno ciscenje poslovnog prostora\nОбјавио design.mp у 13:57 Нема коментара:\nОзнаке: čišćenje, ćišćenje poslovnog prostora, čišćenje zgrada\nSelidbe poslovnih prostora i zgrada\nOsim standardne selidbe stanova ili kuća gde se sele ljudi iz jednog stana u drugi imamo i selidbe poslovnog prostora ili selidbe firme. Normalno je da se traže druge i boje prometnije lokacije za firmu, ili poslovni prostor. Selidbe firme poslovnog prostora se odvija iz nekoliko razloga, ili zbog rasta posla pa se traži bolja lokacija, ili zbog opadanja posla pa se ide na jeftiniji poslovni prostor.\nSve u svemu za ovakve selidbe važi jedno te isto pravilo, a to je da se selidba mora brzo obaviti kako se ne bi dangubilo sa poslom. Selidbe firme je najbolje obaviti u toku vikenda da se ne bi dangubilo na poslu. Selidbe firme se moraju dobro organizovati kako bi se sve obavilo na vreme i kako se ne bi ostalo tamo ni vamo.\nОбјавио design.mp у 02:54 Нема коментара:\nОзнаке: selidbe, selidbe-firmi, selidbe-stanova\nCiscenje prostora posle selidbe\nNakon svake selidbe prostor za sobom treba ostaviti da bude čist i uredan. Postoji i neko pravilo da se prostorija nakon izlaska kreči i ostavlja u ispravnom stanju kako ste je i zatekli. Zato agencija za selidbe vodi računa o vašim stvarima i vašem životnom prostoru i neće za sobom ostaviti prostor koji nije počišćen. Selidbe bez obzira koliko bile naporne ne mogu da se završe tako što je u stanu ostao otpad, sve nepotrebne stvari treba pokupiti i odvesti na deponiju,\nОбјавио design.mp у 01:47 Нема коментара:


Pinkove "Zvezde granda" | Najnovije vesti - Srbija danas\n11.04.2014. • 16:00\nPinkove "Zvezde granda"\nNakon "Pink Music festivala", ružičasta televizija predstavila je još jedan novitet.\nMuzičko takmičenje pod nazivom "Pink bira Superstar" emitovaće se od septembra na Pinku.\nStručni žiri će, na čelu sa autorom Draganom Brajovićem Brajom, tokom maja i juna odabrati kandidate. Posle toga biće izabrano pedeset najboljih takmičara koji će učestvovati u novom muzičkom programu.\nEliminacije će se vršiti svake nedelje, sve do velikog finala koje će biti u junu 2015. godine.\nCeo projekat biće sniman u studiju u Šimanovcima sa veoma bogatom scenografijom.\nPobednik takmičenja "Pink bira Superstar" kao nagradu će dobiti snimanje albuma za "Siti rekords", kao i kampanju na televiziji Pink. Deset superfinalista će učestvovati na snimanju nove pesme, koja će biti izdata na kompilaciji hitova "Pink Superstar" na leto 2015.\nTagovi: Tv Pink, Zvezde Granda


Rak dojke može da se leči i bez hemoterapije, tvrde španski naučnici | Medicina i Psihologija\nRak dojke može da se leči i bez hemoterapije, tvrde španski naučnici 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nRak dojke može da se leči i bez hemoterapije, pokazalo je istraživanje međunarodnog tima naučnika sporvedeno u 21 španskoj bolnici.\nGotovo jedna od osam žena u toku života može da pati od raka dojke i to je glavni uzročnik smrtnosti kod žena obolelih od tumora, navodi Španska asocijacija za borbu protiv raka. Zbog toga se u ovoj zemlji pridaje i velika pažnja naučnim istraživanjima u vezi sa lečenjem raka dojke, pa je istraživanje "Er-Iks ponder" sprovedeno i u 21 španskoj bolnici.\nDr Begonja Bermeho, član istraživačkog tima koji se bavi rakom dojke pri Univerzitetskoj klinici u Valensiji, gde je, između ostalog, sprovođeno ovo istraživanje, kaže da njegovi rezultati govore kako hemoterapija ne mora da se primenjuje na ženama u postmenopauzi koje boluju od hormonski (HR) pozitivnih karcinoma ili HER 2 negativnih karcinoma.\nNaučnici objašnjavaju da bi takvim pristupom obolelim bilo olakšano lečenje, jer bi izbegli negativne efekte hemoterapije.\n"Prema rezultatima istraživanja, isključivanje hemoterapije u ovoj grupi obolelih, kod kojih je trećina imala zahvaćene limfne čvorove, ne pogoršava prognozu. Dakle, kod te grupe obolelih, hemoterapija ne mora da se primenjuje", kaže dr Emilio Alba, šef onkološkog odeljenja u Univerzitetskoj bolnici u Malagi, prenosiSputnjik.\nIstraživanje je sprovedeno na više od 5.000 žena obolelih od ove dve vrste raka dojke, koji su i najčešći podtipovi koji pogađaju obolele.\nStandardni tretman u lečenju, koji se primenjuje tri decenije, je hemoterapija uz hormonalnu terapiju, a lečenje može da traje godinama. Naučnici sada tvrde da bi kod pojedinih pacijentkinja mogla da se daje samo hormonalna terapija, ukoliko se to potvrdi genskim testom koji daje odgovore o verovatnoći ponovnog pojavljivanja kancera i koliko bi bila uspešna hemoterapija.\nRak dojke Kancer Zdravlje Medicina Vesti Istraživanja Odabrano Nauka i inovacije


Grupa "Odbranimo Grzu" pozvala političare da se smire i pomognu u očuvanju prirodnih bogatstava Srbije | Info centrala\nNaslovna Istaknuto Grupa „Odbranimo Grzu“ pozvala političare da se smire i pomognu u očuvanju...\nGrupa „Odbranimo Grzu“ pozvala političare da se smire i pomognu u očuvanju prirodnih bogatstava Srbije\nZoran Kojadinović predstavnik gurpe „Odbranimo Grzu“ pozvao je političke stranke u Paraćinu da smire strasti i da se pozabave rešavanjem očuvanja prirodnih bogatstava ove opštine.\n„U subotu 18.maja u Paraćinu će biti održan skup predstavnika svih regijau Srbiji koej su ugrožene izgradnjom MHE. Njih ima 850. Srbija je u velikoj opasnosti da joj vode budu uništene. Važno je za nas, za našu opštinu, naša prirodna bogatstva da i političke partije prestanu da prave haos po gradu i da zajedno radimo za dobrobit svih nas. Lokalna samouprava pružila nam je pomoć koliko je to u njihovoj nadležnosti, tražimo da nas i drugi podrže“ rekao je Kojadinović.\nOn je istakao da je investitor odustao od gradnje MHE na Grzi.\n„Investitor je odustao od gradnje i lokalnoj samoupravi prosledio zahtev za poravnanjem. On hoće da izadje iz te priče jer vidi da nema svrhe, izgradnja MHE na Grzi ne može da prodje. Peticiju je potpisalo 5000 Paraćinaca i mi smo im jako zahvalni. Potrebno je promeniti urbanistički plan i taj deo reke staviti pod zaštitu da nikada više nikome ne padne na pamet da radi slične stvari“ rekao je Kojadinović.\nPrethodni tekstSvilajnac u stanju pripravnosti zbog obilnih padavina\nSledeći tekstPoziv direktoru RMU „Rembas“ Resavica da podnese ostavku


Altivar 61Q jefrekventni regulator sa vodenim hlađenjem od 110 kW do 800 kW. On se koristi u zahtevnim sredinama, kada se zahtevaju frekventni regulatori sa značajnom robusnošću. Integrisano vodeno hlađenje dozvoljava optimalnu disipaciju toplote koja se razvija na uređaju i stoga optimizuje ugradnju cele jedinice.\ntrofazno napajanje 380 do 480 V, od 110 kW do 630 kW\ntrofazno 500 V do 690 V, od 132 kW do 800 kW\nOperacije upravljanja, rada, programiranja, kao i sve opcije su identične vazdušno hlađenim uređajima Altivar 61 i Altivar 71\nMulti-pump za upravljanje do 5 pumpi\nKomunikacione kartice (ProfiBus DP, Modbus TCP, Daisy Chain i Plus, DeviceNet, Ethernet, Interbus, CC-Link, itd.)\nSpecifični I/O za aplikativne funkcije\nEnkoderske interfejs kartice\nUpotreba u otvorenom ili zatvorenom rashladnom kolu\nPouzdan rad kako sa industrijskom vodom tako i sa svežom vodom za hlađenje\nŠirok temperaturni raspon rashladne tečnosti, do +55°C\nActive Front End je opcija koja omogućava frekventnom regulatoru da smanji strujne harmonike (THDI) na manje od 4%\nAltivar Active Front End funkcioniše čak na nestabilnim mrežama\nNajveća robusnost tokom rada.\nIzvrsna zaštita protiv korozije (cevi za hlađenje napravljene od nerđajućeg čelika).\nEfikasan sistem hlađenja: 85 do 100% disipirane toplote se preda rashladnom sistemu.\nPouzdan rad sa industrijskom i običnom vodom.\nUpotreba sa otvorenim i zatvorenim rashladnim krugovima.\nŠirok raspon temperatura rashladne tečnosti, do 55° C.\nSmanjena potreba za hlađenjem prostorije.\nProdužen period bez održavanja.\nPouzdana i jednostavna ugradnja.\nJasno odvojeni električni i hidraulični priključci.\nInterno razdvajanje između elektronike i vode za hlađenje.\nKonzistentnost sa Altivar grupom proizvoda.\nUpravljanje, rad i programiranje su identični kao za vazduhom hlađene frekventne regulatore.\nDodatni pribor je identičan sa Altivar 61 i Altivar 71 ponudom proizvoda.\nMašine za plastiku.\nHlađenje fluidima mehaničkih i električnih delova mašine se do sada najbolje pokazalo na mašinama za plastiku. Zbog svog robusnog sistema za hlađenje, Altivar 61Q frekventni regulatori se izuzetno dobro mogu integrisati u sistem hlađenja. Altivar 61Q pokazuje fleksibilnost za različite opcije hlađenja:\nOtvoreno ili zatvoreno kolo sa industrijskom vodom\nOtvoreno ili zatvoreno kolo sa industrijskom vodom sa visokom temperaturom tečnosti +55° C\nOtvoreno kolo sa protočnom vodom.\nToplotni gubici nekoliko frekventnih regulatora u elektroprostoriji mogu lako dovesti do pregrevanja iste. Na drugoj strani, kada se najveći deo toplotnih gubitaka disipira putem rashladne tečnosti, izbegava se upotreba skupog rashladnog sistema. Sa internim rashladnim sistemom, Altivar 61Q je optimalno pripremljen za ove aplikacije. U ovom konceptu 85% gubitaka se ne disipira u elektroprostorijama. Altivar 61Q pokazuje fleksibilnost za različite rashladne koncepte:\nMoguće je koristiti zajednički sistem za prihvat hladne vode ili sa posebnim kontejnerom sa rashladnom jedinicom.\nU slučaju 2-stepenog rashladnog kola vazduh/voda rashladna jedinica može biti instalirana daleko od frekventnog uređaja, kao i sa velikom visinskom razlikom.


Sastanak predstvnika regionalnih saveza u Beogradu • CG-Fudbal\nPočetna feature Sastanak predstvnika regionalnih saveza u Beogradu\nSastanak predstvnika regionalnih saveza u Beogradu\n12 Feb 2016. 16:17\nČetvrti sasatanak predstavnika regionalnih fudbalskh saveza održaće se sjutra u Beogradu. Nakon Ljubljane, Opatije i Budve čelnici 13 nacionalnih saveza ragovaraće o aktuelnim pitanjima na sastanku koji će organizovati Fudbalski savez Srbije.\nPosljednjem sastanku koji je održan krajem novembra prethodne godine u Budvi prisustvovali su predstavnici 11 nacionalnih saveza – Albanije, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Hrvatske, Grčke, Kipra, Makedonije, Rumunije, Slovenije, Srbije i Crne Gore, dok će na sjutrašnjem sastanku biti prisutni i predstavnici Rusije i Turske.\nSastanku će pristustvovati i generalni sekretar UEFA i kandidat za predsjednika FIFA na predstojećim izborima Đani Infantino i njegov zamjenik Teodor Teodoridis. Ovom prilikom biće riječi o pitanjima iz domena takmičenja pod okriljem UEFA, zaštite integriteta takmičenja i marketinga.\nRegionalni sastanak 13 evropskih fudbalskih saveza održaće se u hotelu „Metropol“ sa početkom u 11.30 časova. Nakon sastanka biće izdato.\nPRETHODNOFLEŠ: Rudar śutra protiv Viborga\nNext articleNova suspenzija za Viktora Trenevskog!


Leti vruće, zimi ladno, kako god okreneš gadno - AgroSmart\nAgencija za ruralni razvoj, čuvena po tome što je poznata, Agro s april, organizuje nadaleko slavni seminar na vrlo aktuelnu temu „Uticaj magle na koke nosilje“. Uz video i prezentaciju uživo.\nSkup će biti upriličen u kafani „Kod poslednju šansu“, a predavač je nadaleko slavni eksperat Jamesdin Brando zvani Meho.\nUlaz slobodan, a izlaz kroz kujnu.\nU kulturno-umetničkom delu simpozijuma Rokeri s Moravu načisto će vi zabavu.\nSrećno otvaranje čistog vazduha u srpskim selima predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću čestitaju svih dva miliona srpskih seljaka uz pesmu “Krstivoju noge smrdu na Banovem brdu“\nČestitaju i Novu godinu, ma šta da nas strefi.\nMinistru poljoprivrede Branislavu Nedimoviću srećan povratak na staro mesto i prijatno popodne, s pesmu „Leti vruće, zimi ladno, kako god okreneš gadno“, žele kolege iz pogon za drndanje vune i gubljenje vremena.\nUspešnu i berićetnu Novu godinu Ani Brnabić i bratu čestita rodbina iz Poljsku.\nSimapatičnom ministru vojnom Aleksandru Vulinu tetka Sinđa iz Mičigen čestita uspešnu zamenu ministarstva s pesmu “Mene žene oko kuće jure jer me vole zbog moje frizure”.\nSvi glumci članovi SNS na čelu s Atlagićem žele novoj ministarki kulture Maji Gojković da se ponovo snime svi filmovi u kojima je glumila Seka Sablić i da ona, Maja, ponovo odglumi sve uloge umesto izdajnice. Uz pesmu „Svatio sam da si namiguša, načisto me upropasti ko Gordanu Suša”.\nDraganu Bjelogrliću žele da se što kasnije vrne s privremenog rada u Frnkfurt na Majnu.\nUz pesmu “Periku sam na glavu natako, da sam ćelav što da gleda svako”. Srećnu novu želi vi Milovan Lukić s prisećanje na Rokeri s Moravu.\nKome je smešno nek se smeje, kome nije nek se ne smeje.\naleksandar vučić ana brnabić ruralni razvoj


Zvezda na skeneru B92.net: Samoubistvo - B92\nMiloš Simanoviæ 66\nCrvena zvezda je posle skoro dve godine pala na stadionu "Rajko Mitiæ".\nMiloš Simanoviæ èetvrtak, 4.11.2021. | 23:05 -> 23:15\nAutogol Kange presudio – Zvezda poražena sa dva igraèa manje\nÈitav plen iz Beograda odneo je danski Mitjilend pobedom 1:0 u meèu u kome su timu Dejana Stankoviæ veæ u uvodu krenula kola nizbrdo bez koènice. Iskljuèenje Miloša Degeneka i na kraju nespretni autogol Gelora Kange poništili su prvu meè loptu za proleæe u Ligi Evrope, poput samoubistva.\nSlaba partija kljuènih ofanzivnih igraèa, loša priprema kljuène utakmice su razlog prvog poraza Zvezde na svom terenu još od minhenskog Bajerna.\nKao i uvek, analizirali smo pojedinaèan uèinak svih fudbalera Crvene zvezde.\nMilan Borjan – Sve što je bilo do njega je odbranio. Nekoliko opasnih udaraca, pametno je rezonovao boksovanjem ne želeæi da rizikuje... Kod gola ništa nije mogao, bacio se u stranu koju je gaðao Evander i verovatno bi je stigao da se Kanga nije podmetnuo...\nMarko Gobeljiæ – Konstantno ga je muèio Pione Sisto. Èinjenica je da je teško èuvati bivšeg igraèa Selte i po suvom, a kamoli vlažnom terenu, ali je danski reprezentativac radio šta je hteo. Puno mu je i prostora davao Gobeljiæ i zato slaba ocena za njega. Primoran da napravi prekršaj u opasnoj zoni pre slobodnjaka odluke, više na dušu to ide Rodiæu. Na kraju i iskljuèen zbog prigovora, što ne sme da se dešava...\nAleksandar Dragoviæ – Najbolji Zvezdin pojedinac Zvezde veèeras. Krpio je sve moguæe greške saigraèa, spasao dva gola klizeæim startovima kakve je nekad pravio Paolo Maldini, ali ni on nije svemoguæ. Lanac grešaka nije uspeo da ispravi kod gola. Na kraju zamalo da bude heroj kada je lopta posle njegovog udarca prohujala pored stative.\nMiloš Degenek – Veæ u 12. minutu zaradio je crveni karton. Loše se pozicionirao, loše procenio let duge lopte i na kraju rukama oborio hitrog Isaksona, koji je osetio da æe Zvezdin štoper da kiksne. Košmar Degeneka, uz neizbežno seæanje na potez Sava Paviæeviæa protiv Kairata.\nMilan Rodiæ (do 83. minuta) – Igrao je solidno sve do kobnog 56. minuta kada je prodao loptu, pukla je kontra i Gobeljiæ je morao da reaguje. Sve pre i posle toga nije bitno, trenutak odluke je njegov peèat. Danci su rado prihvatili njegov poklon...\nSeku Sanogo – U vezi je poèeo meè, ali je po izlasku Degeneka premešten u srce odbrane. Bio je na svom nivou, pouzdan, miran i korektno odradio posao. Finiš je doèekao kao vezista, ali nije bio od velike koristi u tim trenucima zbog defanzivnih karakteristika.\nGelor Kanga (do 74. minuta) – Uz Degeneka tragièar. Neshvatljivo je bilo njegovo postavljanje kod slobodnog udarca, ali i reakcija glavom kada je promenio smer lopti i poslao je u sopstvenu mrežu. Imao je veliku želju, ali i grešio, gubio lopte i rizikovao u opasnim zonama. Gabonac je takav – ili meðu najboljima ili najslabijima. Na Zvezdinu žalost je ovo drugo i to se odmah oseti na semaforu.\nMirko Ivaniæ – Nevidljiv. Uostalom, kao i skoro pa kompletna navala Zvezde. Ništa stvorio, ništa iskreirao, jednostavno se nije snašao po kiši. Bez ikakve podrške saigraèima, praktièno je samo gledao muèenje.\nAleksandar Katai (do 65. minuta) – Loša partija, ništa popularnom Magiku nije polazilo za nogom. Klizav teren je trebalo da bude prednost za takvog driblera, ali kao da su mu takvi uslovi bili protiv njega. Bez Ivaniæa i Kataija, jedini logièan epilog je poraz Crvene zvezde.\nEl Fardu Ben (do 75. minuta) – Katastrofalan. Veæ neko je Ben u velikom padu forme, pa ostaje veliko pitanje da li može i dalje da ima uticaj na rezultate crveno–belih. Ovako trom i spor bio je lak zalogaj za znatno spremnije Dance. Jeste Ben daleko od zenita, ali je ovo nagli pad...\nMilan Pavkov – Borio se, bio ceo meè u sendvièu štopera Mitjilenda, dobio i dosta duela, ali bez prave podrške. Slabo je i lopti imao, èinjenica je da je najviše ispaštao zbog crvenog kartona Degeneka. Nijednom nije zapretio...\nRadovan Pankov (od 65. minuta) – Glavom mogao do izjednaèenja, ali je loše zahvatio loptu. Ušao umesto Kataija, što je mnoge iznenadili na stadionu... Rišairo Živkoviæ (od 75. minuta) – Nikakav uticaj na bilo kakvu promenu.\nStrahinja Erakoviæ (od 83. minuta) – Premalo na terenu.\nLui Dioni (od 83. minuta) – Premalo na terenu.\nTrener Dejan Stankoviæ – Odgovornost za poraz mora da ponese trener Zvezde, posebno zbog nekoliko taktièkih odluka. Jasno je da je nelagodna situacija sa desetoricom u ranoj fazi meèa, ali izmene i potezi koje je vukao u trenutku zaostatka su, blago reèeno, èudni. Defanzivac Pankov da menja Kataija u minusu?! Kakve god da su zamisli bile možda najbolje govori žagor tribina... Nije se snašao na novonastalu situaciju, bez bilo kakvog trzaja da bilo šta promeni. Pao je na ispitu!\nUŽIVO Serija eksplozija u Lavovu; "Potrebni su nam živi heroji"; "Bez legalizovanja osvojenih teritorija"


Rok za registraciju za glasanje poštom koji je odredila Centralna izborna komisija BiH je 6. oktobar u ponoć, a Linta u sapštenju navodi da procedura za registraciju nije komplikovana.\nKaže da Srbi nakon rata u Gradskom veću Mostara nisu imali svoje predstavnike i poručio da je jedan od važnih načina da Srbi ostvare svoja prava da se masovno registruju i da u što većem broju izađu na izbore i na taj način izaberu svoje legitimne predstavnike.\nLinta kaže da je od oko 113.000 stanovnika koliko je živelo u Mostaru, prema popisu iz 2013. godine Srba bilo svega 4.300.\nU Mostaru je, dodaje, 1991. godine živelo više od 23.000 mostarskih Srba.\nLinta je naveo da podržava jedinstvenu srpsku listu "Ostajte ovdje-zajedno za naš Mostar" koja okuplja mostarske Srbe.\nLinta: Migranti u BiH ugrozavaju Srbe, zatvoriti centar u Lipi


Počela hitna sjednica Doma naroda PS BiH o sredstvima za opšte izbore – Haber.ba\nPočela hitna sjednica Doma naroda PS BiH o sredstvima za opšte izbore\nSjednica je zakazana na zahtjev Kluba delegata bošnjačkog naroda, koji je naveo kako se sredstva za provođenje izbora moraju osigurati u roku od 15 dana od dana donošenja odluke Centralne izborne komisije BiH\nU Sarajevu je počela hitna sjednica Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine na čijem dnevnom redu je razmatranje zahtjeva o osiguravanju sredstava za finansiranje opštih izbora, raspisanih za 2. oktobar ove godine, javlja Anadolu Agency (AA).\nSjednica je zakazana na zahtjev Kluba delegata bošnjačkog naroda, koji je naveo kako se, prema odredbama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, sredstva za provođenje izbora moraju osigurati u roku od 15 dana od dana donošenja odluke Centralne izborne komisije (CIK) Bosne i Hercegovine o raspisivanju izbora.\nBudući da je CIK BiH 4. maja donio odluku o raspisivanju i održavanju općih izbora, sredstva je bilo potrebno osigurati najkasnije do 19. maja.\nIz Kluba delegata bošnjačkog naroda su u zahtjevu predložili da Dom naroda PS BiH donese sljedeći zaključak:\n“Nalaže se Vijeću ministara BiH, da u skladu sa Zakonom o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine u roku od 24 sata od donošenja ovog zaključka, na prijedlog Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine, donese odluku o odobravanju i raspodjeli sredstava u iznosu od 12.500.000,00 KM na ime rashoda Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine za održavanje Opštih izbora 2022. godine”, navodi se u zahtjevu.\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine na telefonskoj sjednici 17. maja nije donijelo odluku o izdvajanju novca za izbore, jer su se tome usprotivili ministri iz Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) Bosne i Hercegovine.\nTeme:Dom naroda, hitna, izdvojeno, sjednica