14.12.2019. 16:26h 14.12.2019. 16:29h\nKako su kažu u preduzeću "Stanišić komerc" iz Požege, jedan od napadnutih prevoznika Radojko Kovačević je, posle petodnevnog čekanja na granici, u petak prešao u Rumuniju, a očekuje se da će i Dragan Jovanović iz Čačka i Milan Rujević iz Novog Sada takođe stići.\nIncident na ovom graničnom prelazu, na kom je nekoliko ukrajinskih kamiondžija pretuklo šestoricu srpskih vozača, od kojih su trojica zadobila teže povrede, otvorio je škakljivu temu o dugogodišnjem problemu i drami naših prevoznika na granici Ukrajine sa susednim zemljama. Batine koje su oni, ni krivi ni dužni dobili, čekajući danima u kilometarskoj koloni, samo je kap u čaši maltretiranja koje, kako kažu godinama trpe od ukrajinskih vozača i policije.\nKako su nam naši prevoznici ispričali, Ukrajinci, očigledno pod dejstvom alkohola, uleteli su u kabine i počeli da ih batinaju. Policija je samo konstatovala šta se dogodilo, a tek 12 sati kasnije došla je medicinska pomoć.\nPosle pregleda lekara, u ordinaciji udaljenoj oko 30 kilometara od granice, ekipa Hitne pomoći je, u četvrtak, trojicu isprebijanih naših vozača ostavila da se sami snađu za povratak do granice. Sa konstatovanim povredama, modricama, prelomom nosa i savetom da se jave lekarima, čim stignu u domovinu. Na sreću, Srbi su ustopirali naše kamiondžije, koji su ih dovezle do granice.\n- Kolima Hitne pomoći odvezli su trojicu srpskih vozača sa ozbiljnim povredama, Radojka Kovačevića iz Požege i Dragana Jovanovića i Milana Rujevića iz Novog Sada - kaže, za naš list, Goran, vozač iz Bajine Bašte, koji, srećom, nije izudaran, ali je bio svedok scene. - Kovačevića, dobrog, mirnog čoveka, pred penzijom, jedva sam smirio posle napada. Nije mogao da progovori satima. Bio je van sebe od šoka. Draganu iz Čačka batinaši su slomili nos.\nKako naš sagovornik kaže, napad ukrajinskih vozača šlepera samo je dodatak na već nepodnošljivu situaciju na graničnim prelazima iz Ukrajine u Rumuniju.\n- Poslednjih pet godina vozim na ovoj ruti i svedok sam konstantnog neprofesionalnog ponašanja i maltretiranja zakavkaskih policajaca prema našim vozačima - nastavlja naš sagovornik, koji prezime krije iz straha od ukrajinskih carinika. - U kilometarskim kolonama, nema nijedne ukrajinske tablice, već su to isključivo srpske, ruske i beloruske. Zato što Ukrajinci prelaze preko reda.\nUz to, kako naš sagovornik tvrdi, a potvrđuju i drugi vozači, koruptivna policija ih kažnjava za svaku sitnicu, uzima mito od nekoliko stotina evra zbog navodnog nepoštovanja propisa...\n- Posle devet sati vožnje, obavezno je devet sati odmora, a nama se dešava da smo na njihovoj granici po pet dana, i naravno da ne možemo da ispoštujemo to saobraćajno pravilo - priča prevoznik Rade Nikolić, koji je napravio fejsbuk-grupu koja se bavi baš problemima prevoznika.\n- Osim na prelazu Đakovo - Halmeu, ništa nije bolja situacija ni na granici sa Mađarskom, kao ni sa Poljskom, ali tu ima najmanje naših vozača.\nNajmanje 100 molbi vozača stiglo je našoj ambasadi u Kijevu za pomoć zbog problema sa ukrajinskim carinicima, vozačima i vlastima - tvrde prevoznici Goran i Rade za "Novosti". - Odgovori koje smo dobijali svode se na to da biramo druge trase, da idemo preko Poljske, umesto preko Ukrajine.\nPRETUČENIM SRPSKIM KAMIONDŽIJAMA STIŽE POMOĆ: Ambasada Srbije u Kijevu preduzima mere kako bi zaštitila naše državljane\nkamiondžijeSrbijaUkrajinavozačiRadojko KovačevićMilan RujevićDragan Jovanović


NEADEKVATNE ELEKTROINSTALACIJE ČESTO DOVODE DO POŽARA - Infoprijedor\nCRNA HRONIKA NEADEKVATNE ELEKTROINSTALACIJE ČESTO DOVODE DO POŽARA\nNEADEKVATNE ELEKTROINSTALACIJE ČESTO DOVODE DO POŽARA\nU vremenu krize, često se prilikom izgradnje stambenih objekata, pogotovo individualnih, koriste jeftiniji materijali. Neadekvatne elektroinstalacije mogu dovesti do požara na stambenim objektima. Statistike upozoravaju da se broj takvih požara u Prijedoru iz godine u godinu povećava. Za devet mjeseci ove godine neispravne i neadekvatne elektroinstalacije izazvale su deset požara, od čega tri u prošlom mjesecu . Električari ističu da su, kada su privatne kuće u pitanju, najveći krivci vlasnici tih objekata jer ne traže kvalitet, već da sve bude urađeno brzo i jeftino. Savjetuju da se poštuju struka i standardi, kako bi se izbjegla mogućnost zapaljenja elektroinstalacija, a preko toga i cijelog objekta.\nUz pomoć Gradske uprave, vatrogasci su nabavili savremenu termovizijsku kameru, koja omogućava lociranje zapaljenih instalacija u zidovima. Manja je i materijalna šteta jer se raskopavanje zida vrši samo na tom mjestu gdje je došlo do zapaljenja kablova. U Teritorijalnoj vatrogasno-spasilačkoj jedinici ističu da građanima 24 sata stoje na raspolaganju za pitanja i savjete i da će preko preventivno servisne službe pomoći i neophodnom opremom prilikom prevencije požara.\nPrethodni članakČVRŠĆOM SARADNJOM KOMUNALNIH PREDUZEĆA DO EU FONDOVA\nSljedeći članakSkup podrške Daliboru Pavloviću u Prijedoru


UREDBA O BEZBEDNOSTI I ZAŠTITI DECE PRI KORIŠĆENJU INFORMACIONO-KOMUNIKACIONIH TEHNOLOGIJA: UREDBA NALAżE DA MINISTARSTVO TRGOVINE, TURIZMA I TELEKOMUNIKACIJA PREDUZIMA PREVENTIVNE MERE ZA BEZBEDNOST I ZAšTITU DECE PUTEM INFORMISANJA I EDUKACIJE I DA USPOSTAVI JEDINSTVENO MESTO ZA PRUżANJE SAVETA I PRIJEM PRIJAVA U VEZI SA BEZBEDNOšćU DECE NA INTERNETU\nVlada Republike Srbije donela je, 30. juna 2016. godine, Uredbu o bezbednosti i zaštiti dece pri korišćenju informaciono-komunikacionih tehnologija.\nPrema rečima državne sekretarke u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, Tatjane Matić, prvi put je usvojen akt koji u zakonskom okviru uređuje pitanje bezbednosti dece na internetu.\n"To znači da je država prepoznala potrebu da institucionalno reaguje na znatan porast prijava štetnog i nelegalnog sadržaja na internetu koji ugrožavaju bezbednost dece, i da na taj način spreči da ovaj problem eskalira", naglasila je Matić.\nUredba nalaže da Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija preduzima preventivne mere za bezbednost i zaštitu dece putem informisanja i edukacije i da uspostavi jedinstveno mesto za pružanje saveta i prijem prijava u vezi sa bezbednošću dece na internetu.\n"Na osnovu Uredbe do kraja 2016. godine biće uspostavljen jedinstveni kontakt centar za savetovanje dece, roditelja, učenika i nastavnika, o prednostima i rizicima korišćenja interneta uključujući i rizik stvaranja zavisnosti od korišćenja video igara i interneta", rekla je Matić.\nNa taj način, aktivnosti centra direktno će uticati na podizanje nivoa digitalne svesti.\nPutem ovog centra biće omogućen i prijem prijava štetnog, neprimerenog i nelegalnog sadržaja i ponašanja na internetu, odnosno prijavljivanje ugroženosti prava i interesa deteta, objasnila je Matić i dodala da će funkcija centra biti i prosleđivanje prijava o neprimerenom ili štetnom sadržaju nadležnim institucijama, u okviru Uredbom definisane međuresorne saradnje.\nUredba je u skladu sa Zakonom o ratifikaciji Konvencije Ujedinjenih nacija o pravima deteta ("Sl. list SFRJ - Međunarodni ugovori", br. 15/90 i "Sl. list SRJ - Međunarodni ugovori", br. 4/96 i 2/97), Opštim protokolom Vlade Republike Srbije za zaštitu dece od zlostavljanja i zanemarivanja, kao i Strategijom EU za bolji internet za decu iz 2012.\nU Srbiji je početkom godine prvi put usvojen i Zakon o informacionoj bezbednosti ("Sl. glasnik RS", br. 6/2016), a u pripremi je i Strategija razvoja informacione bezbednosti Republike Srbije, čijom će izradom biti dodatno poboljšano digitalno okruženje i informaciona bezbednost svih građana Srbije.\nIzvor: Vebsajt N1 i Vlada RS, 30.06.2016.


ZRENJANINAC KOJI OD NOJEVIH JAJA PRAVI UMETNIČKA DELA | ZR KLIK\nZrenjanin- Zrenjaninac Božidar Stanišić, ekonomista u penziji u sebi nosi bogatstvo umetničke duše, a njegova umetnička dela govore upravo o tome.\nBožidar je čovek zlatnih ruku koji stvara dekorativne lampe od rezbarenih nojevih jaja, gde je svako priča za sebe i pravo unikatno delo.\nOvom umetnošću počeo je da se bavi sasvim slučajno pre šest godina, gledajući video klipove o rezbarenju nojevih jaja. Danas mu je nezamislivo da jedan dan prođe, a da ne uđe u svoju radionicu.\nOpna nojevog jaja je veoma čvrsta te se može koristiti za razne tehnike ukrašavanja, od slikanja, rezbarenja do brušenja.\nZa izradu jedne lampe potrebno je mnogo truda, strpljenja i vremena, čak oko dvadesetak dana.\n-Nojevo jaje se prvo očisti i dezinfikuje, a potom ručno rezbari i gravira. Debljina ljuske je od 2 do 3 milimetra, prosečna dužina im je 15 a širina oko 13cm. Izrada je veoma delikatna i zahteva veliku preciznost i strpljenje, ako dođe do greške nije je moguće ispraviti- istakao je Božidar.\nInspiraciju pronalizi u svakodnevnom životu. Svaku lampu Božidar radi sa mnogo ljubavi i pažnje koje se na kraju i te kako vidi.\nNjegova kolekcija broji oko dvadesetak lampi raznih motiva od lika Novaka Đokovića, Josipa Broza Tita, Nikole Tesle, Če Gevara, crkvenih do cvetnih motiva, ali i svake osobe koja je svojim šarmom i harizmom obeležila jedno vreme.\nSa svojim radovima učestvovao je na nekoliko izložba u Zrenjaninu, ali i u Beogradu na 46. međunarodnoj izložbi ručnih radova i kolekcija gde je dobio nagradu.\n-Uživam u stvaranju svojih radova i svojim prijateljima stalno govorim da dođu kod mene da ih naučim kako se uživa, jer samo čovek koji uživa u životu, koji ne želi previše i zadovolji se malim stavrima – biva srećan- poručio je Božidar.\nBožidar Stanišić najveći deo dana provodi u svojoj radionici stvarajući nova i jedinstvena umetnička dela, a kaže da se često toliko zanese, da svoje najbliže otprati na posao u ranim jutarnjim časovima.\nPored rezbarenja nojevih jaja Božidar se bavi i slikarstvom, a njegove slike su uglavnom vezane za ovo podneblje i odišu umerenom dozom umetničke ekspanzije ka hiper realizmu – kaže Božidar.\nBožidar Stanišić veliki umetnik sa neverovatnim darom, svojim umetničkim delima svakog čoveka ostavlja bez daha i zaslužuje da se za njega čuje u medijima kao i na društvenim mrežama.\nNajveći deo dana provodi u svojoj radionici stvarajući nova i jedinstvena umetnička dela, a detaljnu kolekciju dekoratinih lampi možete pogledati na linku: http://www.serbianaart.rs/galerija/stanisic-bozidar/ .\nUmetnikova najdraža lampa sa likom Če Gevara, jer ga vraća u mladalačke dane.\nBožidar pažljivo izrađuje prelepe unikatne radove.


Pre gotovo dve hiljade godina, Istina je bila testirana i suđeno joj je od strane ljudi koji su bili posvećeni lažima. U stvari, Istina se suočila sa šest suđenja u toku nepunog dana, od kojih su tri bila religiozna, a tri pravna. Na kraju, malo ljudi koji su bili uključeni u ove događaje je moglo da odgovori na ovo pitanje, „Šta je istina?"\nPošto je bila testirana, Istina je prvo odvedena čoveku po imenu Ana, korumpiranom bivšem Jevrejskom prvosvešteniku. Ana je prekršio brojne Jevrejske zakone tokom suđenja, uključujući održavanje suđenja u sopstvenoj kući, pokušaj da izazove samooptužbe protiv okrivljenog, i udarajući optuženog a da u to vreme ni za šta nije bio okrivljen. Posle Ane, Istina je bila odvedena do vladajućeg prvosveštenika Kajafe, koji je bio Anin zet. Pred Kajafom i Jevrejskim Sinedrionom mnogi lažni svedoci su se pojavili da govore protiv Istine, i ništa nisu mogli da dokažu, i nikakav dokaz protiv njega nisu našli. Kajafa je prekršio ni manje ni više nego sedam zakona kada je pokušao da osudi Istinu: (1) suđenje je bilo u tajnosti; (2) bilo je izvedeno tokom noći; (3) uključilo je podmićivanje; (4) optuženik nije imao nikog ko bi predstavljao odbranu za njega; (5) nije bio zadovoljen zahtev da postoje 2 do 3 svedoka; (6) koristili su kontradiktorno svedočanstvo protiv okrivljenog; (7) sproveli su smrtnu kaznu protiv okrivljenog isti dan. Sve ovo je bilo zabranjeno Jevrejskim zaoknom. Bez obzira na to, Kajafa je proglasio Istinu krivom jer je Istina tvrdila da je Bog u telu, nešto što je Kajafa nazvao svetogrđem.\nKada je svanulo jutro, počelo je treće suđenje Istini, i ishod je bio da je Jevrejski Sinedrion objavio da Istina treba da umre. Međutim, Jevrejski savet nije imao legalno pravo da sprovede smrtu kaznu, tako da su morali da dovedu Istinu kod Rimskog guvernera u ono vreme, čoveka po imenu Pontije Pilat. Pontija je postavio Tiberije kao petog prefekta Judeje i služio je na tom položaju od 26. do 36. g.n.e. Namesnik je imao moć nad životom i smrću i mogao je da poništi smrtne presude Sinedriona. Dok je Istina stajala pred Pilatom, još više laži je bilo izneseno protiv njega. Njegovi neprijatelji su rekli: „Našli smo ovoga kako zavodi naš narod i protivi se plaćanju poreza caru, i za sebe govori da je Hristos, car" (Luka 23:2). Ovo je bila laž, pošto je istina svima govorila da plaćaju svoj porez (Mateja 22:21) i nikada nije govorio o sebi kao izazovu Caru.\nNakon ovoga, odvio se veoma zanimljiv razgovor između Istine i Pilata. „Zatim Pilat ponovo uđe u pretorijum, pozva Isusa i reče mu: ti si car judejski? Isus odgovori: govoriš li to sam od sebe, ili ti drugi rekoše za mene? Odgovori Pilat: zar sam ja Judejin? Tvoj narod i prvosveštenici predadoše te meni; šta si učinio? Isus odgovori: moje carstvo nije od ovoga sveta; kad bi moje carstvo bilo od ovoga sveta, moji vojnici bi se borili, da ne budem predan Judejima; ovako, moje carstvo nije odavde. Na to mu reče Pilat: ipak si car? Isus odgovori: ti kažeš da sam car. Ja sam se za to rodio, i za to došao na svet, da posvedočim za istinu. Svaki — ko je od istine — sluša moj glas. Reče mu Pilat: šta je istina?" (Jovan 18:33-38).\nPilatovo pitanje: „Šta je istina?" odjekivalo je tokom istorije. Da li je to bila tužna želja da zna ono što niko nije mogao da mu kaže, cinična uvreda, ili čak nervozan, nezainteresovan odgovor na Isusove reči?\nU postmoderom svetu koji poriče mogućnost da se sazna istina, pitanje je bitnije nego ikada ranije. Šta je istina?\nPredlozi za definiciju Istine\nKada definišemo istinu, korisno je napomenuti šta nije istina:\n• Istina nije ono što jednostavno deluje. Ovo je filozofija pragmatizma – pristup tipa „cilj-sredstvo". U stvarnosti, laž može da deluje kao da „funkcioniše", ali je i dalje laž a ne istina.\n• Istina nije ono što je jednostavno koherentno i razumljivo. Grupa ljudi može da se sastane i stvori zaveru zasnovanu na grupi neistina, i da se slože da će reći istu lažnu priču, ali to je neće učiniti istinitom.\n• Istina nije ono što većina kaže da je istina. 51% u grupi može da donese pogrešan zaključak.\n• Istina nije nešto što je obimno. Dugačka, detaljna prezentacija i dalje može da donese pogrešan zaključak.\n• Istina nije kako znamo, istina je ono što znamo.\n• Istina nije jednostavno ono u šta verujemo. Laž u koju se veruje je i dalje laž.\n• Istina nije ono što je javno dokazano. Istina može da bude spoznata privatno (na primer, lokacija zakopanog blaga).\nGrčka reč za „istinu" je alētheia, što doslovno znači „otkriti", ili „ništa ne sakrivati". Njen smisao je da je istina uvek tu, uvek otvorena i dostupna da je vidimo, i da nema ništa sakriveno ili nejasno. Hebrejska reč za istinu je emeth, što znači „čvrstina", „stalnost" i „trajanje". Takva definicija implicira večnu suštinu i nešto na šta možemo da se oslonimo.\nSa filozoske tačke gledišta, postoje tri jednostavna načina da se definiše istina:\n1. Istina se poklapa sa stvarnošću.\n2. Istina se poklapa sa svojim ciljem.\n3. Istina je jednostavno reći istinu takvu kakva je.\nPrvo, istina se poklapa sa realnošću, ili „onim što jeste". Ona je realna. Istina je takođe je po prirodi objašnjava, poklapa se sa svojim objektom i referentom. Na primer, nastavnik koji se obraća odeljenju može da kaže: „Jedini izlaz iz ove prostorije je na desnoj strani". Za odeljenje, koje gleda pravo u nastavnika, izlaz može da bude na levoj strani, ali je apsolutno istina da su vrata, za nastavnika, sa desne strane.\nIstina se takođe poklapa sa svojim objektom. Može da bude apsolutna istina da je nekoj osobi potrebna određena doza leka u miligramima, ali drugoj osobi je potrebno više ili manje istog leka da bi se postigao željeni efekat. Ovo nije relativna istina, već samo primer kako istina mora da se pokalpa sa svojim objektom. Bilo bi pogrešno (i potencijalno opasno) da pacijent traži od doktora da mu da neodgovarajuću količinu određenog leka, ili reći da bi svaki lek bio dobar za tu bolest.\nUkratko, istina je jednostavno reći da je nešto tako kako jeste: to je ono kako stvari zaista stoje, dok su sva druga viđenja pogrešna. Osnovni princip filozofije je da budemo u stanju da razaberemo istinu od laži, ili kao što je Toma Akvinski rekao: „Zadatak filozofa je da prepoznaje razliku".\nIzazovi za istinu\nReči Akvinskog danas nisu mnogo popularne. Praviti razliku je izgleda izašlo iz mode u veku postmodernizma. Danas je prihvatljivo reći: „Ovo je istina", sve dok ne sledi, a „ovo je zato neistina". Ovo se posebno može videti u pitanjima vere i religije gde je svaki sistem trebalo da bude na istoj tački kada se radi o istini.\nPostoji nekoliko filozofija i viđenja sveta koja stavljaju na test koncept istine, a ipak, kada se svaki pomno prouči, vidi se da je kontradiktoran u svojoj prirodi.\nFilozofija relativizma kaže da je cela istina relativna i da ne postoji apsolutna istina. Ali moramo da postavimo pitanje: da li je ova tvrdnja „svaka istina je relativna" relativna istina ili apsolutna istina? Ako je relativna istina, onda je zaista besmislena; Kako da znamo kada i gde je primenjiva? Ako je to apsolutna istina, onda apsolutna istina postoji. Štaviše, relativisti izdaju sopstveno stanovište kada tvrde da je stanovište apsolutista pogrešno – zašto ne mogu i oni koji kažu da postoji apsolutna istina da budu u pravu? U suštini, kada relativisti kažu: „Nema istine", oni traže da im ne veruješ, i najbolje od svega je slediti njihov savet.\nOni koji slede filozofiju skepticizma jednostavno sumnjaju u svu istinu. Ali da li je skeptik skeptičan nad skepticizmom; da li sumnja u svoje tvrdnje o istini? Ako je tako, zašto bismo onda obraćali pažnju na skepticizam? Ako nije, u jedno sigurno možemo da budemo sigurni (drugim rečima, apsolutna istina postoji) – u skepticizam, koji po nekoj ironiji postaje apsolutna istina u tom slučaju. Agnostik kaže da ne možeš da znaš istinu. I to mišljenje je kontradiktorno jer ipak tvrdi da zna bar jednu istinu, da ne možeš da znaš istinu.\nUčenici postmodernizma jednostavo tvrde da nema posebne istine. Svetac pokrovitelj postmodernizma – Fridrih Niče – ovako je opisao istinu: „Šta je istina? Pokretna vojska metafora, metonimija, i antropomrfizama... istine su iluzije.... novčići koji su izgubili svoje slike i sada su samo metal, ne više novac." Ironično je što iako postmodernisti sada drže novčiće u svojim rukama, koji su „samo metal" on potvrđuje bar jednu apsolutnu istinu, istinu da nijednoj istini nije potrebna potvrda. Kao i druga viđenja sveta, posmodernizam je kontradiktoran i ne može da se održi pod težinom sopstvenih tvrdnji. Pluralizam se razotkriva zbog zakona nekontradiktornosti, koji kaže da nešto ne može da bude i „A" i NE-A" u isto vreme\nPopularno viđenje je pluralizam, koje tvrdi da su sve istine podjednako validne. Naravno, to je nemoguće. Da li dve tvrdnje mogu – jedna koja kaže da je žena sada trudna a druga da nije trudna – obe da budu istinite u isto vreme? Pluralizam se raspada kod zakona nekontradiktornosti, koji kaže da nešto ne može da bude i „A" i „Ne-A" u isto vreme, i u istom smislu. Kao što se jedan filozof našalio, svako ko veruje da zakon nekontradiktornosti nije istinit (i time, pluralizam istinit), trebalo bi da bude bijen i paljen sve dok ne prizna da biti bijen i paljen nije isto što i ne biti bijen i paljen. Takođe, pluralizam tvrdi da je istinit i da je sve što mu je suprotno neistina, što je tvrdnja koja negira svoje temeljna načela.\nDuh koji stoji iza pluralizma je širokogrudi stav tolerancije. Međutim, pluralizam meša ideju da svi imaju podjednaku vrednost sa tim da je svaka istina podjednako validna. Da pojednostavimo, svi su podjednaki ali nije isto i sa tvrdnjama o istini. Pluralizam ne uspeva da razume razliku između mišljenja i istine, razliku koju Mortimer Adler zapaža: „Pluralizam je poželjan i podnošljiv samo u onim oblastima koje su stvar ukusa a ne stvar istine."\nOdbojna priroda Istine\nKada se ismeva koncept istine, to je obično iz jednog ili više narednih razloga:\nJedna od osnovnih žalbi protiv bilo koga ko tvrdi da ima apsolutnu istinu u pitanjima vere i religije je da je takvo stanovište „uskogrudo". Međutim, kritičar ne razume da je po prirodi istina uska. Da li je uskogrud nastavnik koji veruje da je 2+2 samo 4?\nDruga zamerka za istinu je da je arogantna u svojim tvrdnjama da ne neko u pravu a neko nije. Međutim, vraćajući se na prethodni primer matematike, da li je arogantno da on insistira da postoji samo jedan pravi odgovor na atitmetičke probleme? Da li je arogantno da bravar tvrdi da će samo jedan ključ otvoriti zaključana vrata?\nTreća zamerka protiv onih koji veruju u apsolutnu istinu u pitanjima vere i religije je da takva pozicija isključuje ljude, ne suprotno. Ali takva zamerka ne uspeva da razume da istina u svojoj prirodi, isključuje suprotno. Svi drugi odgovori osim da je 2+2=4, isključuju realnost.\nJoš jedan protest protiv ideje da neko zna istinu je da je to uvredljivo i da pravi razdore. Kritičari tvrde da je nabitnija iskrenost. Problem sa ovim stavom je da je istina imuna na iskrenost, verovanje i želju. Nije bitno koliko iskreno neko veruje, pogrešan ključ neće otvoriti vrata, ključ i dalje neće ući i vrata se neće otvoriti. Istina takođe nema veze sa iskrenošću. Neko ko uzme flašu otrova i iskreno veruje da je u njoj limunada iskusiće strašne efekte otrova. Konačno, istina je otporna na želju. Osoba može da snažno želi da u kolima još uvek ima benzina, ali ako merač kaže da je rezervoar prazan, kola neće moći dalje, tada nijedna želja na ovom svetu neće moći da čudotvorno pokrene kola.\nNeki će priznati da postoji apsolutna istina, ali takve tvrdnje su validne samo u oblasti nauke, nikako u pitanjima vere i religije. Ovo je filozofija koju zovemo logički pozitivizam, koju su popularisali filozofi kao što je Dejvid Hjum, i A.Dž.Ajer. U suštini, takvi ljudi tvrde da istinite tvrdnje moraju da budu ili (1) tautologije (na primer, sve neženje su neoženjeni) ili empirijski dokazivi (tj. da mogu da se testiraju putem nauke). Za logičkog pozitivistu, sav govor o isitini je glupost.\nOni koji se drže tvrdnje da samo nauka ta koja može da daje izjave o istini ne prepoznaje da ima mnogo domena istine gde je nauka nemoćna. Na primer:\n• Nauka ne može da dokaže matematičke discipline i logiku jer ih pretpostavlja.\n• Nauka ne može da dokaže metafizičke istine kao što su – ne postoje drugi umovi osim mog.\n• Nauka nije u stanju da omogući istinu u oblastima morala i etike. Ne možeš da koristiš nauku, na primer, da bi dokazao da su Nacisti bili zli.\n• Nauka ne može da tvrdi istine o estetici, kao što je lepota izlaska sunca.\n• Konačno, kada bilo ko tvrdi da je samo „nauka izvor objektivne istine", upravo je doneo filozofsku tvrdnju – koju nauka ne može da testira.\nIma i onih koji tvrde da se apsolutna istina ne može primeniti u oblasti moralnosti. Ipak, odovor na pitanje: „Da li je moralno mučiti i ubiti nevino dete?" je apsoutno i univerzalno: Ne. Ili, da bude ličnije, oni koji prihvate relativnu istinu po pitanju morala uvek izgleda da žele da im je bračni drug apsolutno veran.\nZašto je bitna istina\nZašto je toliko bitno da razumemo i prihvatimo koncept apsolutne istine u svim oblastima života (uključujući i religiju)? Jednostavno zato što život ima posledice kada nismo u pravu. Dati nekom pogrešnu količinu lekova može da ih ubije; menadžer za investicije koji donese pogrešne odluke može da dovede jednu porodicu do siromaštva; ako se ukrcate na pogrešan avion nećete otići gde ste želeli; i borba sa nevernim bračnim partnerom može da završi uništenjem porodice i potencijalno, bolešću.\nKao što hrišćanski apologeta Ravi Zekerajas kaže: „Činjenica je da je istina bitna – pogotovo kada si ti onaj koji trpi posledice laži." I ovo nije nigde bitnije nego u oblasti vere i religije. Večnost je strašno dugo vreme da bismo dozvolili sebi da ne budemo u pravu.\nTokom Isusovih šest suđenja, kontrast između istine (pravednosti) i laži (nepravednosti) je bila bez greške. Tamo je stajao Isus, Istina, koga su osudili oni čije je svako delo bilo uvaljano u laži. Jevrejske vođe su prerkšile govoro svaki zakon koji je napravljen da zaštiti optuženog od pogrešne osude. Žarko su radili da otkriju bilo koje svedočanstvo koje bi okrivilo Isusa, tako da su se u svojoj nemoći okrenuli pogrešnim dolazima koje su izneli lažovi. Međutim, ni to nije moglo da im pomogne da dosegnu svoj cilj. Tako da su prekršili drugi zakon i prisilili Isusa da bude okrivljen.\nKada se jednom našao pred Pilatom, Jevrejske vođe su ponovo lagale. Optužili su Isusa za svetogrđe, ali pošto su znali da neće biti dovoljno da nagovore Pilata da ubije Isusa, oni su tvrdili da se Isus suprotstavljao Caru i da je kršio Rimski zakon ohrabrujući mase da ne plaćaju porez. Pilat je brzo primetio njihovu površnu prevaru, i nikada nije ni pomenuo optužbu.\nIsusu Pravedniku, sudili su nepravednici. Tužna činjenica je da ovi drugi proganjaju Prvog. Zato je Kain ubio Avelja. Veza između istine i pravednosti je ista kao između laži i pravednosti kao što su pokazali brojni primeri u Novom zavetu.\n• I zato im Bog šalje zabludnu delatnost — da poveruju laži da budu osuđeni svi koji ne poverovaše istini, nego se opredeliše za nepravdu. (2 Solunjanima 2:9-12, naglasak dodat).\n• „Gnev Božiji pak otkriva se sa neba na svaku bezbožnost i nepravednost ljudi, koji nepravednošću zadržavaju istinu" (Rimljanima 1:18, dodat naglasak).\n• „koji će svakome uzvratiti po njegovim delima; onima koji u istrajnosti čine dobro i traže slavu, čast i nepropadljivost, daće večni život, a onima što prkose i ostaju nepokorni istini, a zlu poslušni, gnev i ljutnju" (Rimljanima 2:6-8). Dodat naglasak).\n• „ljubav... ne ponaša se nepristojno, ne traži svoje, ne ljuti se, ne uračunava zlo, ne raduje se nepravdi, ali se raduje sa istinom (1 Korinćanima 13:5-6, dodat naglasak).\nPitanje koje je Pontije Pilat postavio pre mnogo vekova trebalo bi preinačiti da bi bilo u potpunosti ispravno. Namesnikova primedba: „ Šta je istina?" previđa činjenicu da mnogo toga može da ima istinu, ali samo jedno može biti cela istina. Istina mora da potekne odnekle.\nJasna je činjenica da je Pilat gledao direktno na Poreklo Isine tog ranog jutra pre dve hiljade godina. Nedugo pre nego što je bio uhapšen i doveden kod namesnika, Isus je rekao ovu jednostavnu tvrdnju: „Ja sam istina" (Jovan 14:6), koja je bila zaista neverovatna. Kako bi običan čovek mogao da bude istina? Ne bi to mogao da bude, osim ako nije bio običan čovek, a to je ono što je tvrdio da jeste. Činjenjica je da je Isusova tvrdnja bila potvrđena kada je ustao iz mrtvih (Rimljanima 1:4).\nPostoji priča o čoveku koji je živeo u Parizu i koga je došao da poseti čovek sa sela. Da bi mu pokazao koliko je veličanstven Pariz, odveo ga je u Luvr da vidi velika umetnička dela a onda na koncert u kraljevsku simfonijsku dvoranu da čuje veliku simfoniju koju je izvodio orkestar. Na kraju dana, posetilac sa sela je komentarisao da mu se nisu posebno svideli ni umetnička dela ni muzika, na šta je domaćin odvratio: „Nisu oni na suđenju, ti si". Pilat i Jevrejske vođe su mislili da su oni sudili Hristu, a u stvari, oni su bili ti kojima je suđeno. Štaviše, onaj koga su osudili će u stvari biti Sudija jednog dana, kao i za sve koji potiskuju istinu u nepravednosti.\nPilat očigledno nikada nije spoznao istinu. Euzebije, istoričar i episkop Cezareje, beleži činjenicu da je Pilat na kraju izvršio samoubistvo negde tokom vradavine cara Kaligule, što je jadan kraj i podsetnik za svakoga ko ignoriše istinu – to dovodi do neželjenih posledica.


Đerdap, prvi geopark u Srbiji (FOTO) - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Đerdap, prvi geopark u Srbiji (FOTO)\nJelena Bujdić Krečković04.08.2020. 09:40\nU svetu, nakon poslednjeg zasedanja izvršnog saveta Uneska početkom jula, na listi Svetske mreže (UNESCO Global Geoparks) nalazi se 161 geopark iz 44 države i kao prvi u Srbiji, Geopark Đerdap.\nPrvi srpski geopark rezultat je višegodišnjeg rada i angažovanja državnih organa i stručnjaka i uspostavljen je na osnovu Sporazuma o saradnji između Ministarstva zaštite životne sredine, Zavoda za zaštitu prirode Srbije, JP „Nacionalni park Đerdap“ i opština Golubac, Majdanpek, Kladovo i Negotin, kojim je predviđeno da JP „NP Đerdap“ bude nosilac aktivnosti Geoparka.\n– Nezagađeno prirodno okruženje, raznovrsnost prirodnih resursa, posebno geoloških, atraktivni pejzaži, bogatstvo predstavnika flore i faune, brojne kulturno-istorijske znamenitosti i iznad svega gostoprimstvo i ljubaznost lokalnih stanovnika glavne su odlike područja Đerdapa. Iako poznato kao izuzetno atraktivna turistička destinacija – za područje upravo proglašenog geoparka, turizam i dalje predstavlja veliki izazov i razvojnu šansu. Neosporno je da su priroda i prirodne vrednosti ono što privlači većinu turista, i u tom pravcu treba i u budućnosti usmeravati sve raspoložive ljudske i tehničko-tehnološke resurse i aktivnosti – objašnjava dr Aleksandra Maran Stevanović, koja je bila deo radnog tima za uspostavljanje Geoparka Đerdap. U JP „Nacionalni park Đerdap“ ne kriju zadovoljstvo što je jedan veliki posao uspešno priveden kraju.\n-Vredno smo radili četiri, pet godina i rezultati su došli, a sa njima i velike obaveze jer se svake četiri godine proverava status geoparka i da li ispunjavaju uslovi da se status zadrži – kaže za Danas direktor JP „Nacionalni park Đerdap“ Lazar Mitrović, naglašavajući da će ubuduće turizmu posvetiti mnogo veća pažnja pošto se očekuje da će Geopark Đerdap motivisati brojne turiste da dođu u područje Đerdapa što će doneti boljitak loklanoj zajednici.\nBlederija Foto: JBK\nKanjon boljetinske reke Foto: JBK\nRajkova pećina Foto: TOOM\n– Nama predstoje sastanci sa registrovanim gazdinstvima gde ćemo detaljno objasniti sve prednosti Geoparka, uslove za korišćenje znaka Uneska i znaka Geoparka, potpisati ugovore o poslovno-tehničkoj saradnji. Biće to prilika da se lokalni proizvodi promovišu i predstave, a biće prepoznatljivi u svetu zbog turista koji će dolaziti u Đerdap – zaključuje Mitrović.\nPoboljšanje kvaliteta života lokalnog stanovništva jedan je od postulata na kojima se bazira ideja o geoparkovima, smatra dr Aleksandra Maran Stevanović, pojašnjavajući da je uspešan razvoj turizma u smislu ekonomskog napretka na lokalnom nivou izuzetno važan jer obezbeđuje mogućnost za rad i zapošljavanje, prihod lokalnom stanovništvu i opštinama kao i sveukupni ekonomski razvoj regiona.\n– Srž svakog geoparka je povezivanje, odnosno kreiranje lanca pojedinacnih usluga i proizvoda kako bi se prezentovalo nasleđe geoparka široj javnosti. Nosilac aktivnosti u geoparku ima zadatak da promoviše i na taj način podstakne plasiranje domaćih proizvoda i usluga. Status geoparka ne menja područja i ne uniformiše ih, vec u prvi plan ističe ono sto je autentično. Osim na lokalnom, vrlo je važno i povezivanje geoparkova kroz regionalne i Svetsku mrezu geoparkova, kako bi se razmenilo znanje, iskustvo, primeri dobre prakse, realizovali razliciti projekti – rekla je za Danas turizmolog u JP „NP Đerdap“ Sanja Đokić koja je imala priliku da kroz obuku u Geoparku Psiloritis na Kritu upozna način funkcionisanja Uneskovih geoparkova.\n-Nastojimo da na teritoriji opštine Kladovo koju zahvata Geopark Đerdap podstičemo proizvodnju i prodaju ekološki čiste hrane, pripremljene na lokalni način, na primer, med i pčelarske proizvode, sir, domaće pekarske proizvode. Podsticaj ima i osmišljavanje, izrada i prodaju suvenira, po uzoru na proizvode domaće radinosti, a u cilju promovisanja svih vrednosti lokalne sredine i ekonomske dobrobiti za lokalno stanovništvo organizujemo manifestacije i druge događaje. Naravno, pored ekonomske dobrobiti koja će se odraziti na lokalno stanovnistvo, treba staviti akcenat i na zaštitu i unapređenje životne sredine, prirodnih vrednosti i resursa; zaštitu kulturnog i istorijskog nasleđa, na koje sada treba da se osvrnemo mnogo više nego ranije – ističe David Đurđević.\nTvrđava Golubac Foto: JBK\nPrema rečima dr Iskre Maksimović, direktorke Turističkog prostora „Tvrđava Golubački grad proglašenje Geoparka Đerdap je veliko ohrabrenje i podrška daljem razvoju ovog turističkog prostora, a posebno u promociji, očuvanju i prezentaciji same Tvrđave Golubac kao spomenika kulture od izuzetnog značaja.\n-Ciljevi osnivanja i sadašnjeg funkcionisanja Turističkog prostora „Tvrđava Golubački grad“ su sasvim usklađeni sa funkcijom i ciljevima koje treba da ispuni jedan geopark. Uvažavajući dosadašnju izuzetno dobru saradnju Kompleksa „Tvrđava Golubački grad i „Nacionalnog parka Đerdap“ verujem da će ta saradnja sa Geoparkom Đerdap dobiti i neke nove i sistemske dimenzije i da ćemo svi zajedno doprineti kvalitetenom funkcionisanju Geoparka Đerdap – zaključuje dr Iskra Maksimović.\nGolubačka tvrđava je tek jedna od brojnih kulturnih, prirodnih i geoloških atrakcija na 1330 kvadratnih kilometara Geoparka Đerdap. Spisku treba dodati Manastir Tumane, Lepenski Vir, Trajanovu tablu, Dianu Karataš, Tvrđavu Fetislam, ostatke Trajanovog mosta i Pontes, koji su tek deo značajnog kulturnog bogatstva koje odlikuje Geopark Đerdap. Najupečatljiviji prirodni fenomen je Đerdapska klisura, najduža klisura u Evropi koja je po rečima geologa „knjiga geološke evolucije Zemljine kore na Dunavu od proterozoika do poslednjeg ledenog doba“. Atraktivnoszi ne nedostaje kamenim mostovima – Prerastima u kanjonu Vratne i Prerasti Šuplja stena, Kanjonu Boljetinske reke, vodopadu Blederija, Rajkovoj pećini, bigrenim akumulacijama kod Manastira Tumane i Beli izvorac.\nSve vrednosti koje je prepoznao i Unesko daju području Đerdapa priliku da postane jedinstvena prirodna laboratorija – muzej na otvorenom u kojem se geološka, ekološka i civilizacijska istorija ovog dela i jugoistočne Evrope prezentuje i tumači posetiocima na uzbudljiv i privlačan način, smatra dr Aleksandra Maran Stevanović, naglašavajući da Geopark Đerdap posetiocima nudi širok spektar mogućnosti – da vide, prošetaju, dodirnu, opaze i uživaju u jednom od geološki, istorijski i kulturno najraznovrsnijih regiona u Srbiji.\ndjerdapGeoparkgolubacka tvrdjavaJP Nacionalni park ĐerdapTurizamDonji Milanovac\nJedno reagovanje na “Đerdap, prvi geopark u Srbiji (FOTO)”\nGeopark u kome se svakodnevno seku drva, a u nekim delovima su vrsene i totalne sece. Npr na relaciji Majdanpek – Donji Milanovac preko omana. Na putu na kome je zakonski zabranjena kretnja slepera, svakodnevno se istim izvlace posecene bukve…!!! Bukvalno izlaze kao na traci, a put je totalno umisten. Opstinska vlast ne mrda prstom da zastiti prirodna bogatstva. Dodjite i uverite se sami ako ne verujete!


GRAD OTVORIO VRATA ZA BRODOVE I TURISTE: U Novom Sadu otvoren obnovljen putnički terminal | Novosti.rs\nJedan od najvećih svetskih lučkih operatera, u čijem vlasništvu je Luka Novi Sad, počeo je rekonstrukciju putničkog terminala na Keju žrtava racije pre oko dva meseca i tu modernizovanu mini luku opremio mnogobrojnim sadržajima neophodnim za prihvat svih vrsta brodova.\n- „Di-Pi Vrld“ je pravi primer privatnog investitora, kakvog želimo u Srbiji. Tek ćemo da vidimo, kada za mesec dana krenu radovi na teretnom delu luke, vredni 35 miliona evra. Novi Sad će biti centralno mesto za pretovar robe, što nam je svima na ponos – izjavio je ministar Momirović najavljujući nove investicije u Novom Sadu i Vojvodini.\nU avgustu kreće gradnja brze pruge od Novog Sada do Subotice a u bliskoj budućnosti Novo Sad će dobiti još dva mosta preko Dunava, što će doprineti ubrzanom razvoju grada.\nI gradonačelnik Vučević je istakao veliki značaj ove i budućih investicija „Di-Pi Vrlda“, izrazivši nadu da će u Novom Sadu uskoro, kad se za to stvore odgovarajući epidemiološki uslovi, pristajati brodovi dovodeći u grad brojne turiste.\n- Velika je stvar za celu Srbiju odluka “Di Pi Vrlda“ da investira ovde. Oni će u Novom Sadu uložiti 35 miliona evra, kako bi poboljšali kapacitet luke, da bi se više robe izvozilo i uvozilo preko našeg grada. To je društveno odgovorna kompanija koja podržava sportske klubove a želi i da bude partner u projektu Novi Sad Evropska prestonica kulture.\nTa kompanija planira, kako je poručio njen direktor, da od novosadske luke stvori jedno od najvažnijih trgovinskih čvorišta na čitavom toku Dunava. - Luka će nas povezati sa Evropom i svetom, nudeći ogromne društveno iekonomske koristi.\nZvanice su u novi pristan na novosadskom keju stigle brodom „Albatros“, koji je bio prvo zvanično plovilo koje je pristalo na rekonstruisani putnički terminal. To je brod-pušer iz flote “Di-Pi Vrlda“ koji brzo, bezbedno i efikasno dovodi i odvodi barže za utovar i istovar robe u luci Novi Sad.\nturisti Miloš Vučević Novi Sad brodovi gradonačelnik Novog Sada Tomislav Momirović ministar građevinarstva Novi Sad vesti obnovljen putnički terminal


SSP: Ograničiti subvencije države samo za investicije koje donose visoku tehnologiju – NovostiDana.rs\nSSP: Ograničiti subvencije države samo za investicije koje donose visoku tehnologiju\nStranka slobode i pravde (SSP) navela je u saopštenju da je potrebno ograničiti subvencije države samo za domaće i strane investicije koje donose visoku tehnologiju i garantuju minimalnu platu od 350 evra.\nSSP je upitao predstavnike aktuelne vlasti da li fabrike rade samo kada se oni fotografišu na otvaranju, pošto je Srbija, kako je ta stranka ocenila, u junu imala pad preradjivačke industrije od 7,7 odsto.\n„Kako je moguće da posle 3,2 milijarde evra stranih direktnih investicija u prošloj godini, imamo pad izvoza u prošlom mesecu? Kakav je kvalitet radnih mesta koje subvencionišu svi gradjani Srbije, kada sa najvećim investicijama u regionu Srbija ima najniži rast BDP“, upitao je SSP.\nU saopštenju se navodi da dok vlast „obmanjuje gradjane lažima o zlatnom dobu“, novim fabrikama i radnim mestima, stotine hiljada najsposobnijih mladih ljudi, kako je ocenjeno, beži iz zemlje zbog loših uslova života.\n„Prestanite da dajete pare gradjana Srbije stranim investitorima za otvaranje fabrika sa jeftinom radnom snagom, koje očigledno ne doprinose ni rastu proizvodnje ni standarda gradjana“, poručili su iz SSP.\nJovanović: Nastavak bojkota Skupštine Beograda, vaninstitucionalna borba daje rezultate\nHumanitarni odbojkaški turnir na Adi za pomoć teško oboleloj samohranoj majci


Tag / Red Bul GP / Vesti online\nRed Bul GP\nŠestu trku u ovogodišnjem šampionautu Formule 1, Veliku nagradu Monaka sa pol pozicije će nakon sjajne vožnje početi vozač Read Bula Danijel Rikardo.\nMarko: Rikardo i Ferštapen ne idu nigde\nČelnik Red Bula Helmut Marko odbacio je mogućnost da bi sledeće sezone vedete tima Danijel Rikardo i Maks Ferštapen mogli da napuste ekipu.\nVesti, f1-serbia.com 0 komentara\nRikardo: Ostajem u Red Bulu još dve godine\nAustralijanac je izjavio da nema nameru da napušta tim Red Bula.\nNajbolja evropska skakačica u dalj Ivana Španović, drugoplasirana na Svetskom prvenstvu, bronzana na OI u Riju i osvajačica Dijamantske lige, zajedno sa trenerom Goranom Obradovićem, posetila je...\nFerštapen: Mogao bih zajedno sa Laudom do psihijatra!\nMladi Holanđanin bio je konkretan povodom mnogobrojnih kritika na njegov kontroverzan i rizičan način vožnje u Belgiji.\nRikardo: Ostajem u Red Bulu\nAustralijski vozač Danijel Rikardo rekao je da nema ništa od toga da će napustiti Red Bul 2017. godine.\nMaks Verštapen menja Vernjea u Toro Rosu\nHorner: Fetel se istrošio!\nTrka za VN Australije do 2020. godine\nTrka za Veliku nagaradu Australije šampionata Formule jedan u Melburnu voziće se sigurno do 2020. godine, preneli su australijski mediji.\nRikardo: Sjajno se osećam!\nVozač Red Bula, Australijanac Danijel Rikardo, izjavio je da je u šoku zbog večerašnje pobede u trci za Veliku nagradu Kanade, prve u karijeri u Formuli jedan.\nRozberg: Uradili smo sjajan posao\nVozač Mercedesa Niko Rozberg rekao je da je zadovoljan što je uspeo da izdrži napade klupskog kolege ...\nRozbergu pol-pozicija u Monaku!\nNemački vozač je iza sebe ostavio timskog kolegu i vodećeg u generalnom plasmanu Luisa Hamiltona.


In memoriam... mojoj mami... - dinajina sjećanja - Blog.hr - komentari na post\n08.05.2020. (08:03) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n08.05.2020. (08:11) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nLijepa mama, koja je ostavila trag u umjetnostit\n08.05.2020. (08:13) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nkrasan hommage majci...neka mirno sniva :(\n08.05.2020. (08:36) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nta posebna osoba bila je tvoj put u svijet umjetnosti...nije ga mogla bolje trasirati...\nOsim unutarnje, zapanjujuća je i njena vanjska ljepota\nna prvoj fotki podsjeća me na Liz Taylor, na drugoj na Audrey Hepburn, samo bez njenih slavnih šiški :)\n08.05.2020. (08:43) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nNeka joj je svjetlo na vječnim stazama umjetnosti kojima sada hodi...\nostavila je oživotvorena djela a tebi vječnu inspiraciju za pisanje...\n~~~~~~~~~~~~~~~ ~@^\_ /^@\n08.05.2020. (09:09) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nKako li vrijeme brzo prolazi!\nTalentirana i lijepa je bila tvoja majka....\n08.05.2020. (12:52) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nLičiš na mamu...\nPredivna je tvoja mama ,dok je tebe i tako lijepih riječi za nju ona je živa\n08.05.2020. (15:11) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@AnnaBoni... ... :(\n08.05.2020. (16:13) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@ZlicaOdOpaka... da, lijepa je... :)\n08.05.2020. (16:15) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@Lastavica... da,ostavila je trag... :)\n@smjehotvorine... hvala ti draga... :)\n08.05.2020. (16:17) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@Violenta... da, često su je uspoređivali s te dvije glumice...\n08.05.2020. (16:24) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@agava... hvala ti draga... da, uz nju zavoljeh poeziju... kazivala je i učila mene kazivati...\nrokoo sam mala dama, sviđam li se sada vama...\nto je prva pjesmica koju nauih napamet... još je pamtim... :)\n@teuta... da, proujala je prva godina bez nje... a s njom... :)\n08.05.2020. (16:30) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@mecabg... hvala ti draga... to mi je veliki kompliment... :)\n08.05.2020. (16:31) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@važno da si živa... hvala ti divna ženo... :)\n08.05.2020. (16:32) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nSvi cemo se mi jednog dana ponovo susresti.\n08.05.2020. (16:47) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@Euro... vjerujem u susret na nekom dalekom oblaku... :)\n08.05.2020. (16:57) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\novaj je dan na spomen tvojoj majci, ovih dana je i svečanost majki, svih majki koje su živjele i plakale, učile nas smijehu i igri, učile kako nas patnja ne može slomiti. same su živjele patnju i rovale duboke brazde da usade temelje hrabrosti. kako ostaneš sam i napušten, nikad ne možeš prihvatiti neminovnost...klotho, lahesis i atropos...otmu, oduzmu, ugrabe...\nnjezin se život pretočio u tvoj, pogledaj, dala ti je zemlju, vodu, zrak i vatrenu snagu koju oblikuješ, stvaraš nanovo, mijesiš i osvjetljavaš. umjetnički dar, strast za stvaranjem, ljubav. druželjubivost, mudrost i radost... sve si to stvorila iz njenog dara života...\n08.05.2020. (18:30) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nbila sam kod tebe doma 13.10.2010., tad smo se srele drugi puta, jer smo se srele prvi put u gradu kad si mi poklonila svoju knjigu i tad, 13.10.2010- sam upoznala tvoju mamu, tj. kako sam je zvala - teta Vesna ... evo, još na portalu Magicus postoji zapis o tom susretu i slike:\nKAVICA I UGODNO POSLIJEPODNE KOJE SAM PROVELA 13.10.2010\nsrela sam jednu posebnu ženu, sa cigaretom u ruci, nisku, tamnokosu, živu, vedru ... podsjetila me na moju Slavicu: isto niska, tamnokosa, cigareta u ruci, realno gledanje na život i najbolja prijateljica ikada\nsjećam se tvoje mame ... sjećam se i brige koju si imala kad si mi pričala, da je starija, a vi ste u Švicarskoj i ona živi sama, kako će u dućan, kako će liječniku ...\njoš se sjećam slike na zidu koju je izradio Boris Pecigoš, slikar i kolumnist portala Magicus\nsjećam se svega ...\nteta Vesna, Vaša duša je u Svjetlosti našeg Gospodina i neka Vam je laka zemljica.. počivali u miru Božjem\n08.05.2020. (19:18) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\na ne znam, treba hrabrosti živjeti od aplauza, nevjerojatno je da život prođe, ma kako ga mi živjeli, eto, neka joj je vječni pokoj, a tebi srdačan pozdrav, svako dobro i uživaj u ljepoti koja ti je tako nesebično poklonjena\n08.05.2020. (20:16) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nsvoju lipotu produžila je poklonivši je i tebi!\n08.05.2020. (20:40) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nNišta, samo ću konstatirati da je bila jako lijepa...\n08.05.2020. (21:03) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...


2CELLOS: Zbog velikog interesovanja u prodaju pušteno još 3.000 karata! - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\n13:25 5. SEP 2018.\nLuka i Stjepan u okviru turneje SCORE ponovo dolaze u Beograd, ovoga puta će održati koncert na otvorenom, na Kalemegdanu 8.septembra. 2CELLOS poručuje:\n"Radujemo se što je interesovanje za koncert veliko, iskreno to smo i očekivali. Mi volimo ovde da dođemo, to publika i oseti. Jedva čekamo da izađemo na scenu i da razmenimo energiju. Svi ćemo uživati, biće to ludo i nezaboravno veče u prelepom ambijentu."\nKao i uvek momci će pružiti podršku mladim, talentovanim muzičarima, koji će im biti predgrupa. Prvo na scenu izlazi Džoni Ranković, zatim Iva Ikon. Iva je pevačica, pijanista i tekstopisac iz Beograda. Završila je klavir na Akademiji u Beogradu, ali je studirala i jazz i gospel. Nikola Džoni Ranković je najmlađi rok kantautor regiona, frontmen benda "The Churlians" i višestruko nagrađivani autor na "UK songwriter contest". Po 2CELLOS receptu - akustično i autentično, Iva i Džoni će izvesti miks svojih autorskih pesama i nekoliko svetski poznatih covera koji su specijalno pripremljeni za ovaj koncert.\nBiće to nesumnjivo sjajan uvod i još jedna prilika da se u njihov raskošni talenat i strast koju gaje prema muzici uvere svi koji će prisustvovati ovom događaju, po ekskluzivnosti i očekivanjima jednom od najvažnijih i najposećenijih u ovom delu godine i koncertne ponude u Beogradu. Momci izlaze na binu najkasnije u 20:15 časova.


FOTO / Couchsurfing nije samo posuđivanje kauča - Klix.ba\nPutovanja jedne Tuzlanke\n/Couchsurfing nije samo posuđivanje kauča\n14.8.2012. u 10:46\nSvijet je mnogo manje mjesto nego što ljudi misle, tvrde pokretači ideje Couchsurfinga, putovanja bez puno novca. Ova rastuća zajednica dobrih domaćina koji nude i zauzvrat dobijaju besplatan smještaj danas ima više od četiri miliona članova u 207 zemalja i 92.000 gradova. Najviše ih je u Sjedinjenim Američkim Državama, Njemačkoj, Francuskoj, Kanadi i Engleskoj, a sve više i u Bosni i Hercegovini.\nMaja s prijateljicom Ivanom u Sardiniji\nDoktorica medicine Maja Popović (27) iz Tuzle u aprilu 2010. planirala je kratak put u Olso, a kako su cijene hostela bile visoke odlučila je potražiti drugačiji smještaj i raspitati se postoje li studentski domovi, zajednice, ili neko ko nudi smještaj za sedam dana po povoljnijoj cijeni. Tako je otkrila Couchsurfing, a djevojka koja joj je to preporučila bila je nešto kasnije njena prva gošća.\nOva Tuzlanka dosad je putem CS-a posjetila Skoplje, Ohrid, Beograd, Novi Sad, Split, Budimpeštu, Pečuh, Sassari, Cagliari, Eindhoven, London i Istanbul. Ugostila je i pomagala u obilasku Tuzle i okoline gostima iz Norveške, Poljske, Rusije, Belgije, Njemačke, Austrije, Francuske, Italije i Holandije.\nGledati gradove očima domaćina - neprocjenjivo\n"Couchsurfing je namijenjen svima koji imaju otvorene vidike, razumijevanje za druge ljude, različitosti i koji su spremni pokazati gostoprimstvo i prijateljstvo, ljudima koji imaju želju za putovanjem, ali i volju da na što bolji način prikažu svoj grad i zemlju. Nije u pitanju samo dobiti ili dati besplatan smještaj, za mene je posebna vrijednost upoznavanje grada u koji dođete na jedan poseban način, s ljudima koji tu žive, gledati na taj novi grad ili mjesto kroz njihove oči. To je neprocjenjivo", kaže Maja.\nDa biste postali član Couchsurfing zajednice neophodno je otvoriti profil te ga što detaljnije ispuniti. To je posebno značajno za početnike na CS-u koji još uvijek nemaju reference na osnovu kojih bi drugi članovi mogli procijeniti o kakvoj osobi se radi.\n"Značajno je navesti stvarno ime i prezime, grad, zanimanje i adresu koja se inače ne objavljuje na profilu, ali služi da, u slučaju da želite verificirati svoj profil (ime, prezime, adresu), CS tim pošalje razglednicu s kodom koji služi za verifikaciju. Verfikacija se vrši uplatom simboličnih desetak dolara, nakon čega CS tim preko banke potvrdi da se zaista radi o imenu i prezimenu te adresi osobe koja je i napravila profil. Verificirani profili se uglavnom smatraju visokopouzdanim", objašnjava naša sagovornica.\nKako znati je li domaćin pouzdan\nReference koje drugi Couchsurferi o vama ostavljaju ipak su najbolji način da steknete uvid u to kakva je ko osoba i šta se može očekivati od potencijalnog domaćina ili gosta.\nKod ovakog vida putovanja odmah se postavlja pitanje sigurnosti. Maja kaže da joj je prvo iskustvo sa CS-om pomoglo da preduhitri eventualni strah. Bilo je to u Makedoniji, gdje je putovala s prijateljicom.\n"Ugostio nas je jedan od najaktivnijih Coucshurfera u Skoplju i nije mu bio problem da nas primi, bez obzira na to što ja nisam imala nijednu referencu i bila sam prijavljena tek nekoliko dana. Vrijeme koje smo proveli s njim me je na najbolji način uvelo u svijet CS-a i mislim da nisam mogla imati bolju dobrodošlicu na Couchsurfing. Upoznale smo Skopje na najbolji mogući način i vidjele znamenitosti koje kao obični turisti vjerovatno nikada ne bismo obišle. Na početku sam bila pomalo nesigurna, mada to nikada nije bio strah, nego više neizvjesnost kako ću se uklopiti, hoćemo li moći naći zajedničke teme za razgovor i slično. Nakon nekoliko minuta počeo je razgovor i poslije tri dana već sam bila pomalo ovisna o CS-u", priznaje Popović.\nKada je došao red na ugošćavanje, ne krije da su njeni roditelji, s kojima živi, bili skeptični. Ipak, kad su vremenom vidjeli kako sve to funkcioniše, svakog novog gosta dočekivali su tipičnim balkanskim gostoprimstvom i svako Majino putovanje su prihvatali kao nešto sasvim normalno.\n"Dešavalo se i to da, dok bih ja bila na fakultetu, gosti provedu dan s mojim roditeljima, koji inače ne govore engleski. Mislim da je Couchsurfing na neki način proširio i njihove vidike", vjeruje naša sagovornica.\nĐurđa (Srbija), Maja (BiH), Alessandro (Italija),Thomas (SAD) i Elina (Rusija)\nDodaje da za nju nije čar u samom "posuđivanju" kreveta, već joj je bitnije da toj osobi pokaže grad, razgovara sa njom... Ipak, kaže da ima i onih koji vole putovati i obilaziti mjesta sami.\nCS nije za svakoga\nMnogo je ljudi koji se ne bi uklopili u koncepciju Couchsurfinga.\n"Vi na CS-u ne možete očekivati hotel s pet zvjezdica i doručak u krevetu. Ponekad ljudi, u želji da pomognu, ponude i vreću za spavanje na podu. Ljudi koji takve okolnosti ne bi mogli prihvatiti definitvno nisu za Couchsurfing", objasnila je Maja.\nIpak CS smatra jedinstvenim doživljajem i najboljim načinom da upoznate neko mjesto, skrivene kutke grada, kafiće i restorane kojih nema u turističkim vodičima, da čujete o historiji i kulturi nekog grada ili regije od ljudi koji tu kulturu grade i čine, da isprobate domaće proizvode i kuhinju te kompletan način života tamošnjih stanovnika.\n"Turistički vodiči Sardiniju, naprimjer, prikazuju kroz prelijepe, beskrajne pješčane plaže i kristalno čisto more, što i jeste njena najveća vrijednost, ali jednodnevni izlet u selo i 'obuka' u pravljenju domaćeg hljeba te posjeta termalnim izvorima se vjerovatno nikada nisu našle ni u jednom vodiču, a meni lično su se najviše urezale u sjećanje i danas su prva asocijacija na taj prelijepi otok", otkriva nam Maja.\nIako CS zajednica u našoj zemlji nije ni blizu jaka kao u drugim zemljama Evrope, u njenom gradu, Tuzli, u posljednje vrijeme sve više je zajedničkih aktivnosti Couchsurfera.\n"To nije ni blizu onoga što bih ja lično voljela vidjeti u ovom gradu", kaže Maja. "Najveći problem u Bosni i Hercegovini predstavljaju mentalitet naših ljudi i ekonomska situacija, što čini da mladi ljudi do tridesete ili duže žive s roditeljima koji su odrastali i odgajani u drugim uslovima i kojima je ovakav način upoznavanja i komunikacije neprihvatljiv. Zbog toga čak i oni koji imaju profile na CS-u i generalno su raspoloženi za ovakav način putovanja i upoznavanja često nisu u mogućnosti ugostiti nekoga, ali ni uopće iznijeti ideju o putovanju na ovakav način".\nAmerička kompanija proizvela prvi kauč otporan na metke\nUskoro ćemo biti u prilici da na kauču proživimo cijeli život\n07.08.2013. u 20:59\nMladić poginuo surfajući na kauču\n21.02.2012. u 22:04\nAssange će odluku o dobijanju političkog azila dobiti do kraja sedmice\n14.08.2012. u 10:28


IZVAN SVIH OČEKIVANJA! Netanyahu: Izrael popravlja veze s arapskim državama - GlobalCir\n“To je problem. I nikada se nije radilo o palestinskoj državi”, rekao je, ocijenivši da ako bi Palestinci bili istinski zainteresirani za mir, “onda bi priznali jevrejsku državu i to bi donijelo mir jednom zauvijek”.\nOsvrćući se na opasnost od nuklearnog Irana, kazao je da je “Iran proizveo jednu dobru stvar, a to je približavanje Izraela i njegovih susjeda bliže nego ikada”, ali nije pominjao nastavak sukoba na izraelskoj granici s Pojasom Gaze.\n“Prije svega drugog, Izrael je dom svih Jevreja. Svaki Jevrej bi se trebao osjećati u Izraelu kod kuće. To je naš cilj, to je naša politika. Jedinstvo našeg naroda nadmašuje dnevnu politiku”, rekao je Netanyahu.


Air Serbia je otvorila vrata svog Premijum salona za sve goste na aerodromu “Nikola Tesla”\nLOKACIJA: Aerodrom Nikola Tesla u Beogradu\nKupite pojedinačnu kartu na recepciji našeg Premijum salona, koja prima samo kreditne kartice*.\n5 600 RSD (45 EUR) za goste koji putuju Ekonomskom klasom na letovima Air Serbia\n6 800 RSD (55 EUR) za goste koji putuju letovima drugih kompanija\n*Ulaz zavisi od raspoloživosti. Maksimalno zadržavanje je tri sata. Pravo na ulazak imaju samo gosti sa kartama za let i važećom kartom za ukrcavanje. Stil oblačenja - ležerni poslovni stil tokom čitavog boravka.\nUsluge salona gostima su na raspolaganju 24 sati dnevno i uključuju izbor jela à la carte ili švedski sto sa međunarodnom selekcijom jela pripremljenih od prvoklasnih domaćih namirnica. Air Serbia s ponosom nudi prave srpske specijalitete, uključujući ćevapčiće, boemsku mućkalicu i tradicionalne orasnice koje postaju prepoznatljivi dezert naše kompanije. Uz ove specijalitete, nudimo rakiju kao i veliki izbor domaćih i inostranih vina, piva, žestokih pića i sokova.\nPremijum salon je otvoren za goste Biznis klase, kao i za članove Air Serbia Etihad Guest Platinum, Gold i Silver kluba koji putuju na letovima kompanija Air Serbia ili Etihad Airways.\n* Restoranski a la carte meni i celodnevni švedski sto sa toplim i hladnim jelima\n* Veliki izbor bezalkoholnih pića, kafa\n* Udobni sedeći salon\n* Wi Fi konekcija i stanice za punjenje uredjaja\n* Televizor sa ravnim ekronom, internacionalne novine i časopisi\n* Luksuzne tuš kabine sa kompletnom opremom\n* Multikonfesionalne prostorije za molitvu


Smernice privatnosti - ANWALTSKANZLEI SIMIC\nNAPOMENA: Prelazak Advokatur Minerva » Advokatska kancelarija Simic od 1. oktobra 2021\nOva smernice privatnostije namenjena informisanju korisnika ove veb lokacije o prirodi, obimu i svrsi prikupljanja i korišćenja ličnih podataka od strane advokatske firme operatera veb sajta Simić.\nOperater Veb lokacije veoma ozbiljno shvata vašu zaštitu podataka i tretira vaše lične podatke poverljivo i u skladu sa zakonskim odredbama. S obzirom na to da nove tehnologije i stalni dalji razvoj ovog veb sajta mogu da promene ovu deklaraciju o zaštiti podataka, preporučujemo da deklaraciju o zaštiti podataka ponovo pročitate u pravilnim intervalima.\nDefinicije termina koji se koriste (e.B “lični podaci” ili “obrada”) mogu se pronaći u oblasti Art. 4 GDPR.\nMi, operater veb sajta ili dobavljač stranica, prikupljamo podatke o pristupu veb-sajtu na osnovu našeg legitimnog interesa (pogledajte Art. 6 para. 1 lit. f. GDPR) i čuvamo ih kao “datoteke evidencije servera” na serveru web sajta. Sledeći podaci se evidentiraju na ovaj način:\nPosećena Web lokacija\nVreme u vreme pristupa\nKoličina podataka poslatih bajtovima\nIzvor/referenca iz koje ste došli na sajt\nKorišćena IP adresa\nDatoteke evidencije servera se čuvaju najviše 7 dana, a zatim brišu. Podaci se čuvaju iz bezbednosnih razloga kako bi mogli da razjasne e.B slučajeve zloupotrebe. Ako podaci moraju da se čuvaju iz razloga dokaza, oni su isključeni iz brisanja dok se incident konačno ne razjasni.\nUkoliko nas kontaktirate kao operatera Veb lokacije putem ponuđenih opcija kontakta, vaši detalji će biti sačuvani tako da mogu da se koriste za obradu i odgovor na vaš zahtev. Bez vašeg pristanka, ti podaci neće biti prosleđeni trećim licima.\nOva veb lokacija koristi kolačiće za pseudonimizovano merenje opsega, koji se prenose sa našeg servera ili servera trećih lica na pregledač korisnika. Kolačići su male datoteke koje su uskladištene na vašem uređaju. Vaš pregledač pristupa ovim datotekama. Upotreba kolačića povećava user-friendliness i bezbednost ovog veb sajta.\nAko ne želite da kolačići budu uskladišteni na vašem uređaju radi merenja opsega, možete se usprotiviti korišćenju ovih datoteka ovde:\n• Stranica za deaktivaciju kolačića evropskog sajta: http://optout.networkadvertising.org/?c=1#!/\nUobičajeni pregledači nude opciju postavljanja da ne dozvole kolačiće. Napomena: Nije garantovano da ćete moći da pristupite svim funkcijama ove Veb lokacije bez ograničenja ako napravite odgovarajuće postavke.\nOperater Veb lokacije prikuplja, koristi i prenosi vaše lične podatke samo ako je to zakonom dozvoljeno ili ako pristajete na prikupljanje podataka.\nLični podaci obuhvataju sve informacije koje služe za određivanje vaše osobe i koje se mogu pratiti do vas – na primer, vaše ime, e-adresa i broj telefona.\nTakođe možete posetiti ovu Veb lokaciju bez pružanja ličnih informacija. Međutim, da bismo poboljšali našu ponudu na mreži, vaše podatke o pristupu čuvamo na ovoj Veb lokaciji (bez lične reference). Ovaj pristupni podatak uključuje, na primer.B datoteku koju ste zahtevali ili ime dobavljača Internet usluga. Zbog poništenja podataka, zaključci o vašoj osobi nisu mogući.\nGoogle Maps je integrisan na kontakt stranici.\nDatoteke evidencije servera\nDobavljač sajta (cyon GmbH adresa: Brunngässlein 12 CH – 4052 Basel) automatski prikuplja i skladišti informacije u takozvanim datotekama evidencije servera, koje nam vaš pretraživač automatski prenosi. Ovo su:\nURL adresa referera\nIme glavnog računarskog računara koji pristupa\nNije moguće dodeliti ove podatke određenim osobama. Ove podatke nije objedinjeno sa drugim izvorima podataka. Zadržavamo pravo da retrospektivno proverimo ove podatke ako postanemo svesni konkretnih indikacija o nelegalnoj upotrebi.\nNa osnovu naših legitimnih interesa, ovaj sajt koristi uslugu “Google Analytics”, koju nudi Google Inc. (1600 Amphitheatre Parkway Mountain View, CA 94043, SAD), za optimizaciju i analizu naše online ponude u okviru značenja Art. 6 1 lit. GDPR. Usluga (Google Analytics) koristi “kolačiće” – tekstualne datoteke koje su uskladištene na vašem uređaju. Informacije koje kolačići prikupljaju obično se šalju na Google server u SAD i tamo skladište. Usluga (Google Analytics) koristi „kolačiće“ – tekstualne datoteke koje se čuvaju na vašem uređaju. Informacije koje prikupljaju kolačići obično se šalju na Google server u SAD i tamo se čuvaju.\nGoogle LLC je u skladu sa evropskim zakonom o zaštiti podataka i sertifikovan je na osnovu Sporazuma o zaštiti privatnosti: https://www.privacyshield.gov/participant?id=a2zt000000001L5AAI&status=Active\nIP anonymization se primenjuje na ovu Web lokaciju. IP adresa korisnika biće skraćena unutar zemalja članica EU i Evropskog ekonomskog prostora i u drugim ugovorima o sporazumu. Samo u pojedinačnim slučajevima je IP adresa koja se prvobitno ne može preneti u SAD na Google server i tamo skratiti. Ovo skraćivanje eliminiše ličnu referencu vaše IP adrese. IP adresa korisnika koju prenosi pregledač ne kombinuje se sa drugim podacima koje je uskladištio Google.\nU okviru sporazuma o podacima o porudžbini, koji smo mi kao operater veb sajta zaključili sa Google Inc., Google Inc. koristi prikupljene informacije za kreiranje procene korišćenja veb sajtova i aktivnosti veb sajta i pruža usluge vezane za korišćenje interneta.\nPodaci koje je Google prikupio u naše ime koriste se za procenu korišćenja naše online ponude od strane pojedinih korisnika, e.B. za kreiranje izveštaja o aktivnostima na sajtu u cilju poboljšanja naše online ponude.\nImate mogućnost da sprečite skladištenje kolačića na uređaju tako što ćete napraviti odgovarajuća podešavanja u pregledaču. Nije garantovano da ćete moći da pristupite svim funkcijama ove Veb lokacije bez ograničenja ako vaš pregledač ne dozvoljava kolačiće.\nPored toga, možete da koristite dodatnu komponentu pregledača da biste sprečili da se informacije koje prikupljaju kolačići (uključujući i vašu IP adresu) pošalju na Google Inc. . i da ih koristi Google Inc. Sledeća veza vodi do odgovarajuće dodatne komponente:: https://tools.google.com/dlpage/gaoptout?hl=de\nOvde ćete pronaći dodatne informacije o korišćenju podataka od strane kompanije Google Inc.:\nhttps://policies.google.com/privacy/partners?hl=de (podaci koje prikupljaju Google partneri)\nhttps://adssettings.google.de/authenticated (postavke o reklamama koje su vam prikazane)\nhttps://policies.google.com/technologies/ads?hl=de (upotreba kolačića u reklamama)\nSve informacije koje dobijemo od vas mogu se koristiti na jedan od sledećih načina:\nDa bismo personalizovali vaše iskustvo (vaše informacije nam pomažu da bolje odgovorimo na vaše individualne potrebe)\nDa bismo poboljšali naš web sajt (konstantno težimo poboljšanju ponude naših web sajtova na osnovu informacija i povratnih informacija koje dobijamo od vas)\nKako da zaštitimo vaše podatke?\nKoristimo različite bezbednosne mere da bismo osigurali bezbednost vaših ličnih informacija kada pristupate svojim ličnim informacijama.\nPovremeno, po sopstvenom nahođenju, možemo ponuditi proizvode ili usluge trećih lica na našem veb sajtu. Ove Veb lokacije nezavisnih proizvođača imaju odvojene i nezavisne smernice privatnosti. Stoga ne preuzimamo nikakvu odgovornost ili odgovornost za sadržaj i aktivnosti ovih povezanih lokacija. Ipak, trudimo se da zaštitimo integritet našeg veb sajta i da dobijemo povratne informacije na ovim Veb lokacijama.\nMi ne prodajemo, ne trgujemo niti prenosimo vaše lične informacije trećim licima. To uključuje nepouzdana treća lica koja nam pomažu u vođenju veb sajta, vođenju našeg poslovanja ili servisiranju vas, sve dok se te strane slažu da ove informacije ostanu poverljive. Takođe ćemo podeliti vaše informacije ako verujemo da je publikacija u skladu sa zakonskim zahtevima, u skladu sa našim smernicama za Veb lokacije ili štiti naša prava, imovinska prava ili bezbednost drugih osoba. Međutim, informacije o posetiocima koje se ne mogu lično identifikovati mogu biti dostupne drugim stranama ili marketingu, oglašavanju ili drugim upotrebama.\nKao korisnik, imate pravo da primate besplatne informacije o tome koji lični podaci su uskladišteni o vama na zahtev. Takođe imate pravo da ispravite netačne podatke i da lične podatke ograničite ili izbrišete. Ako je primenljivo, takođe možete da iskoristite svoje pravo na prenosivost podataka. Ako verujete da su vaši podaci nezakonito obrađeni, možete uložiti žalbu nadležnom nadzornom organu.\nOva Politika privatnosti na mreži se odnosi samo na informacije prikupljene putem našeg veb sajta i veb usluga, a ne i na informacije prikupljene van mreže.\nAko se vaš zahtev ne sudari sa zakonskom obavezom čuvanja podataka (e.B. zadržavanje podataka), imate pravo da izbrišete svoje podatke. Podaci koje smo uskladištili biće izbrisani ako više nisu potrebni za njegovu namenu i ako ne postoje statutarni periodi zadržavanja. Ako nije moguće izvršiti brisanje zato što su podaci potrebni u dozvoljene pravne svrhe, obrada podataka će biti ograničena. U tom slučaju, podaci će biti blokirani i neće biti obrađeni u druge svrhe.\nPravo na objekat\nKorisnici ovog veb sajta mogu da ostvare svoje pravo na prigovor i prigovor na obradu svojih ličnih podataka u bilo kom trenutku.\nAko želite ispravku, blokiranje, brisanje ili informacije o ličnim podacima uskladištenim o vama ili ako imate pitanja u vezi sa prikupljanjem, obradom ili korišćenjem vaših ličnih podataka ili ako želite da opozovete svoj pristanak, obratite se sledećoj e-adresi: simic@simic-law.ch\nKontakt se može napraviti na sledećoj adresi:\nlic. iur. Aleksandar Simić\nOve smernice su poslednji put izmenjene 01.10.2021.


1486 Posta • Stranica 88 od 100 • 1 ... 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91 ... 100\nod Uroš___ » Sre Maj 01, 2019 9:42 am\nVerovatno ako čekaju sređivanje dobijaju nove tablice kad se srede...\nInače pored #876 urađen je i #868,samo na #868 rade sa svake strane po dva bočna gabarita...\nod Uroš___ » Pon Jul 01, 2019 3:52 pm\nJuče sam video da je počelo skidanje delova sa neke šestice,rekao bih zglobne jer stoji među IK-201 koji čekaju sređivanje...pretpostavljam da je #651 jer ga nisam dugo video u saobraćaj nego stalno parkiranog u garaži na istom mestu\nod Uroš___ » Pet Dec 20, 2019 8:04 pm\nIzgleda da su se baš namerili na seču Ik-103-ki..već je isečeno 3-4 komada , danas su dovukli #847 i #850 dok se ne zna šta čeka #851 koji je 10-ak dana van saobraćaja i blizu je parkiran od gore navedenih.\nod d.p » Pet Dec 20, 2019 8:34 pm\n#851 je za rashod\nod miljkovac » Pet Dec 20, 2019 10:38 pm\nDanas, čini mi se na #910, displej zakočen na liniju 5 a bus išao na sedmici.\nod Uroš___ » Pet Dec 20, 2019 11:19 pm\nmiljkovac je napisao: Danas, čini mi se na #910, displej zakočen na liniju 5 a bus išao na sedmici.\nVeć nekoliko dana je tako... Prošle nedelje je radio na liniji 5 pa je od tada verovatno zakočeno.\nKad već smo napisali par postova zna li neko šta je sa #712? Ne vidim ga nigde u garaži dok radionicama nemam pristup. Ako zna neko neka napiše\nod Aleksa083 » Sub Dec 21, 2019 9:57 am\nUroš___ je napisao:\n#712 je imao sudar na Klisi, i ozbiljno je oštećen na prednjoj strani. Pre neki dan sam ga video popravljenog, stoji u garaži uz bulevar. E sad verovatno ga jos malo sređuju, jer je stvarno od siline udarca bio smrskan na prednjoj strani\nod Uroš___ » Sub Dec 21, 2019 11:43 am\nTo sam i pitao da li se sređuje ili nešto drugo...\nod Aleksa083 » Uto Dec 24, 2019 10:52 pm\nHteo sam da vas pitam, koji je po vama najgori autobus koji Jgsp kupio, a koji je u trenutnom voznom parku?\nod d.p » Uto Dec 24, 2019 11:07 pm\nIkarbus od 841-859 i zglobovi 860-879\nod Kesha » Sre Dec 25, 2019 3:53 pm\nIzvini, po čemu su to 103-jke i 201-ice iz 2005 baš toliko loše? U GSP-u se slične serije uopšte nisu pokazale kao loše, a ni Lasta sa nemalim brojem privatnih prevoznika nema tako loša iskustva sa tim vozilima. Da si to rekao za niskopodnu seriju iz 2007, pa da razumem, s obzirom na iskustva GSP-a sa famoznom N serijom iz 2008 godine.\nod miljkovac » Sre Dec 25, 2019 7:20 pm\nMeni su najgore Neobus Citte 89x...\nTo od samog početka toliko zveči kao da neko trese kutiju punu šrafova da to nije normalno\nŠto se Ikarbusa tiče, oni su OK ali farba od drški se skroz oljuštila a sama šipka ostavlja tragove na rukama poput rđe...\nod Sloba » Sre Dec 25, 2019 8:07 pm\nCitte su od samog starta bile izuzetno zapuštene. Trenutno njihovo stanje ni ne čudi, s obzirom da je jako mali broj njih prošao kroz bilo kakav remont, a kamo li farbanje.\nIz mog ugla, najgori su IK-103, koji su apsolutno prevaziđeni u vreme kupovine. Osim toga, moji razlozi su: izuzetno loše organizovan prostor u zadnjoj polovini vozila, loš balans mase zbog čega se klackaju po neravninama i relativno nepouzdana mehanika. IK-201 je u dosta toga ravnopravan sa IK-103, ali su vozila bila izuzetno pouzdana i podložna velikom opterećenju.\nOsim toga, moram priznati da sam iznenađen radnim vekom Volvoa 7000. Za niskopodne autobuse sa malim motorom, koji su kupljeni pre 16 godina, sasvim se solidno drže.\nod miljkovac » Sub Dec 28, 2019 4:09 pm\nSlobo, meni su Volvo 7000 među omiljenima. Stvarno i dlje super rade kao novi\nod Uroš___ » Čet Jan 16, 2020 2:47 pm\nDanas je #799 bio ispred radionice i imao je tablice tako da ga verovatno možemo uskoro očekivati u redovnom saobraćaju nakon sigurno 10 meseci odsustva , dok već duže vreme od zglobnih Neobusa stoje #733 i #790.\nZna li se šta čeka Ik-201 koji trenutno ne voze , stoje već duže vremena?


Zagađenost Save i Dunava Radili: Dusan Lazić i Mihailo Mitić\nReka Sava �Reka Sava je 940 kilometara duga reka u jugoistočnoj Evropi. Reka ima međunarodnih značaj i a njena dolina predstavlja glavnu vezu Balkanskog poluostrva sa prostorom Evrope zapadno od njega.\nZnačajni gradovi (po državama) na toku Save su: Slovenija: Kranj, Ljubljan a, Radeče, Krško i Brežice Hrvatska: Zagreb, Sisak, Slavonski Brod i Županja Bosna i Hercegovina: Gradiška, Brod, Šamac i Brčko Srbija: Sremska Mitrovica, Šabac, Obreno vac i Beograd.\nZagađenost �Zbog otpadnih voda i raznih fabrika pored Save, Sava nije pitka. Zanimljivo je da usprkos tome ribari na njenim obalama redovno pecaju. Za jedan od razloga zagađenosti Save često se smatra nuklearna elektrana ”Krško” u Sloveniji, ali izuzev kontrolisanog zagrejavanja nema drugih štetnih uticaja.\n�U Hrvatskoj pored otpadnih voda iz kanalizacionih sistema velikih gradova zagađivači su i rafinerije nafte u Sisku i Slavonskom Brodu. �U Srbiji pored komunalnih otpadnih voda iz gradova, pored kojih Sava protiče, veliki zagađivači su i industrijska zona grada Šapca, posebno fabrika hemijskih materija “Zorka Šabac” i termoelektrane “Obrenovac”.\nReka Dunav �Dunav je najduža reka u Evropskoj uniji i druga reka po dužini u Evropi. Izvire ispod planine Švarcvald. �Dunav je dugačak oko 2850 km, protiče kroz nekoliko centralnoevropskih glavnih gradova, pre nego što se ulije u Crno more.\nReka protiče kroz 10 država: Nemačku, Austriju, Slovačku, Mađarsku, Hrvatsku, Srbiju, Rumuniju, Bugarsku, Moldaviju i Ukrajinu.\nSrbija kao najveći zagađivač Dunava �Srbija je najveći zagađivač Dunava u odnosu na evropske zemlje koje se nalaze uzvodno od nas. � Naša zemlja nema razvijen sistem za prečišćavanje otpadnih voda, zbog čega se sav otpad iz kanlizacije izručuje direktno u Dunav. Uz to, fabrike nemaju instalirane filtere a poljoprivredna dobra svoj otpad takođe ubacuju u reku. �Uprkos svemu tome, nadležni tvrde da je situacija bolja u odnosu na pre trideset godina.\nNajveći zagađivač je Beograd �Profesori sa Prorodno-matematičkog fakulteta tvrde da su generalno svi gradovi koji se nalaze na Dunavu sa svojom industrijom najveći zagađivači reke i nijedan nema kolektor otpadnih voda. Najveći zagađivač je Beograd, sa svih svojih dva miliona stanovnika, kao i rafinerija nafte u Pančevu.\n�Dunav ugrožavaju i njegove pritoke: kako Morava u našoj zemlji, tako i Sava i Drava u Hrvatskoj i u Bosni i Hercegovini, koje takođe nemaju prečistače. Taj problem je nešto bolje rešen kod preostalih zemalja koje se nalaze uzvodno uz Dunav. �"Budimpešta ima sistem za prečišćavanje otpadnih voda, ali manji gradovi nemaju. Austrija i Nemačka su dostigle visok stepen prečišćavanja. Međutim, najveći zagađivači su na teritoriji Srbije zato što mi ništa ne činimo", navode profesori sa PMF-a.\nFaktori ugroženosti Dunava �Siromašenje raznovrsnosti biljnog i životinjskog sveta Dunava uzrokovano je pre svega zagađenjem. Osim zagađenja, veliki problem za živi svet Dunava predstavlja regulacija rečnog toka i izgradnja brana. Takođe, budući da korito Dunava danas predstavlja deo plovnog puta Rajna-Majna-Dunav kojim se povezuje Severno more sa Crnim morem, Dunav se našao pod velikim pritiskom alohtonih i invazivnih vrsta.\nZagađenje Dunava � Dunav prima otpadne vode prolazeći kroz brojne evropske industrijske centre. Drugi izvori zagađenja su komunalne otpadne vode iz naselja kao i vode koje se spiraju sa poljoprivrednih površina. � Prema tipu supstanci koje dospevaju u vodotok Dunava, zagađenje se može podeliti na hemijsko i biološko. Kao primer hemijskog zagađenja može se navesti incident koji se dogodio 4. oktobra 2010. godine u mađarskom delu dunavskog sliva. Tada se toksični crveni mulj izlio iz rezervoara fabrike aluminijuma u jednu od pritoka Dunava. Po sastavu, crveni mulj je prestavljao baznu mešavinu blata i nusproizvoda pri izdvajanju aluminijuma, koja je u svom sastavu sadržala i određen procenat teških metala.\nOvakav toksični otpad je u pritokama Dunava doveo do masovnog pomora riblje populacije. Posledice po sam Dunav su bile znatno blaže, kako zbog prirodnog razblaženja tako i zbog mera koje su primenjene da bi se ublažio bazni efekat. Naime, ekološka katastrofa je sprečena tako što je u zagađene pritoke ubacivan gips i kiseline koje su neutralizovale bazni mulj.\nDAN DUNAVA 29 lipnja 2013 n Dan Dunava\nVjerojatno ste primijetili zagaenost to je smog i\nELEKTRINI AUTOMOBIL Vjerojatno ste primijetili zagaenost to je\nHeliospheric MHD Models for the LWS Community Dusan\nGestureBased Interaction Nelson Baloian Felipe Baytelman Dusan Juretic\nEnabling Grids for Escienc E Grid services Dusan\n1984 2003 2010 8 14 2012 Dusan Grujic\nYugoslavian animation school Zagreb Dusan Vukotic Nedeljko Dragic\nNPS The NMMB Preprocessing System Matthew Pyle Dusan\nNOAH Dr Dusan Chief Science Offic Miljkovic Ph\nEnabling Grids for Escienc E Subversion tutorial Dusan\nSAVE RAILWAY SAVE NATION FDI Produced by Indian\nInternal Controls Will Save You Or Save Your\nThe Life You Save May Save Another www\nSave Energy Save the planet n Cut your\nUnit 4 Save the Elephants Reading Two Save\nChest Compression Only CPR Save your Breath Save\nSAVE WATER SAVE LIFE 1 Plan In our\nLook for the Energy Label Save Electricity Save\nSave your Breath Save a Life Sudden Cardiac\nSave While You Save Greening Schools through Performance\nSave Water Save life Team members Zihan Qiu


Tiket dana (nedelja, 02.05.2021) – Kladjenje.rs\nHomeTiket danaTiket dana (nedelja, 02.05.2021)\n2 Maja, 2021 Peca Tiket dana 0\nI drugog maskog dana ponuda je sasvim solidna. Izbor je dobar, ali treba obratiti pažnju na činjenicu da su prvenstva ušla u završnicu i da su mogući i iznenađujući rezultati.\nTotenhem – Šefild junajted – 1/1,2+ @ 2.07 u Meridianbet\nOpet će Totenhem završiti sezonu bez osvojenog trofeja. Šansu su imali u Liga kupu, ali ih je u finalu, prošle nedelje, pobedio Mančester siti. Sada ”pevcima” ostaje samo borba ra plasman u LIgu šampiona, ili bar u neki od slabijih kupova, pošto ni to nisu obezbedili. Posle odlaska Žozea Murinja klupa je poverena Rajanu Mejsonu, bivšem treneru mladog tima Totenhema, ali ni njemu se nije posrećilo da se na samom početku sboje profesionalne karijere okiti trofejem. Da su ”pevci” pobedili u tom finalu, ko zna, možda bi Mejson i dobio poverenje da tim vodi u narednoj sezoni, ovako su šanse minimalne, ukoliko uopšte i postoje. Totenhem je sada sedmi, posle pobede Čelsija ”plavci” imaju osam bodova više, ali i utakmicu više odigranu, pa bi ”pevci” sa tri boda protiv Šefilda spustili razliku ponovo na pet bodova. Gosti nemaju šanse na ”Novom Vajt Hart Lejnu”, pokušaće samo da što skuplje prodaju kožu i ništa više. ”Oštrice” se vraćaju u Čempionšip posle dve godine u eliti i započinju novu eru, eru bez legendarnog Krisa Vajlera na klupi. Naš predlog je prelaz 1/1, ali uz bar dva gola domaćina. Za kombinaciju 1/1,2+ u kladionici Meridianbet kvota je 2.07.\nNapoli – Kaljari – 1/1,2+ @ 2.28 u Meridianbet\nMada su bodovi preko potrebni obema ekipama, domačin je ipak veliki favorit. Napoli se bori zaLigu šampiona, previše bi bilo da u elitnom takmičenju ne igraju drugu godinu uzastopno, pa će morati da dobijaju utakmice u seriji do kraja šampionata. Trenutno su na trećem mestu sa 66 bodova, ali toliko imaju i Juventus i Milan, na četvtom odnosno na petom mestu. U konkurenciji je i Lacio, koji pored pet bodova minusa, ima i jednu zaostalu utakmicu. Kaljari je napravio veliki korak ka opstanku u društvu najboljih u tri prethodna kola. Ekipa sa Sardinije osvojila je maksimalan broj bodova u mečevima sa Parmom, Udinezeom i Romom i pred ovo kolo napustili su zonu ispadanju, u koju je pao povratnik Benevento. Međutim, ”veštice” su sakupile isti broj bodova kao i Kaljari, pa će se do samog kraja voditi velika borba između ove dve ekipe, ali Torina, Specije, pa čak i Fiorentine, za izbegavanje poslednje mesta koje vodi u Seriju B, pošto su dva već rezervisana za Krotone i Parmu. Napoli je na Sardiniji pobedio sa 4:1 jesenas, ali je Kaljari dobio prethodni duel u Napulju, prethodne sezone. Ovde bi kvalitet trebalo da presudi, a on je na strani Napolitanaca. Predlažemo pobedu domaćina, i to posle prelaza 1/1, ali i bar dve lopte u mreži Kaljarija. Za kombinaciju 1/1,2+ u kladionici Meridianbet dobija se koeficijent 2.28.


Roditelji će moći da biraju\n17:16 - 30 Jul 2020\nMinistar Šarčević kaže da će roditelji osnovaca imati mogućnost da se opredele da li će njihova deca pratiti nastavu u školi uživo ili od kuće onlajn.\nMinistar prosvete Mladen Šarčević je naglasio da prednost u nastavi uživo imaju niži razredi osnovne škole, jer deca do 12 godina po zakonu ne mogu sama da ostaju kod kuće, kao i da je iz pedagoških razloga važna nastava uživo posebno za učenike prvog razreda koji su na početku školovanja i treba da se prilagode školskoj sredini.\nOd osam do 11 sati u školu će dolaziti učenici prvog i drugog razreda, termin od 11 do 14 sati rezervisan je za treći i četvrti razred, od 14 do 17 - peti i šesti, a od 17 do 20 sati je termin sedmaka i osmake.\nOsim nastave uživo, za roditelje je ostavljena mogućnost da biraju, te ako žele, njihova deca mogu pratiti i nastavu onlajn, ali su u obavezi da dođu u školu da odgovaraju i dobiju ocenu.\n"Tu ne možete da delite odeljenja u dve grupe već moramo u tri. Prioritet za nastavu uživo će imati niži razredi koji će zauzimati više termina, te će jedne nedelje peti i šesti razred imati nastavu u školama, a sedmi i osmi onlajn. Sledeće nedelje u škole će dolaziti đaci sedmog i osmog razreda", naveo je on.\nŠkole koje su imale boravak za decu imaće ga i ubuduće u istom obimu.\nNapominje da će od septembra disciplina u školama morati da bude mnogo stroža, te će tako učenik za nenošenje maske prvo biti opomenut, zatim ukoren, a ukoliko nastavi da skida masku, i suspendovan.\n"Donećemo posebna pravila i uredbu koja važe u vanrednim situacijama da učenik može biti suspendovan, jer ako bude ponavljao češće da skida masku, on ugrožava bezbednost druge dece. Mere moraju da se poštuju", naveo je on.\nU srednjim školama je uglavnom dvosmenski rad, te će tako na nedelju dana da se smenjuju nastava u školi i onlajn. Nedelju dana će nastavu da prate u školi prva i druga godina, a u to vreme treća i četvrta će da rade onlajn od kuće. Zatim se smenjuju.


[ Pregleda: 14319 | Odgovora: 23 ] > FB > Twit\nSony Ericsson S700 14.04.2004. u 02:14 - pre 216 meseci\nNaziv modela: Sony Ericsson S700\nDimenzije: 107 x 49 x 24 mm\nDisplej: TFT, 256 000 boja, 240 x 320 px (mogucnost rotacije za 180 stepeni)\nMemorija: deljiva interna + Memory Stick DuoTM\nKamera: Da, 1.3 mega piksela CCD (1280 x 960 px), uz mogucnost snimanja video klipova\nOstalo: SyncML, USB port, Picture ID, Instant Messaging, Ringtone composer itd.\nOrijentaciona cena: nepoznato, predstavljen na CeBIT-u 2004, najavljen za 4. cetvrtinu 2004. godine\nOficijalni sajt: http://www.sonyericsson.com/s700/\ns700.jpg - 22.71k\nRe: Sony Ericsson S700 22.04.2004. u 18:00 - pre 216 meseci\nNisam bas siguran da koristi Memory Stick DuoTM. Pre bih rekao da je Memory Stick DuoTM pro, jer, gledao sam video prezentaciju ovog modela, snimak sa CeBIT-a, i onaj lik rece da video zapis ovog telefona ogranicava samo raspoloziva memorija, a takodje rece da podrzava memory stickove do 1GB, a Stick DuoTM maxsimum ide do 128MB.\nČlan broj: 26076\nRe: Sony Ericsson S700 31.05.2004. u 03:38 - pre 214 meseci\nU jednom magazinu sam procitao da ce mu pocetna cena biti nesto manja od 400 eura.Podrzava memorijske kartice do 128mb.Samo da je malo laksi.\nRe: Sony Ericsson S700 14.08.2004. u 15:30 - pre 212 meseci\nima jako dobar review na http://www.mobile-review.com/review/sonyericsson-s700-en.shtml\nRe: Sony Ericsson S700 20.10.2004. u 21:30 - pre 210 meseci\nZverina se pojavila i u Beogradu,cena mu je 680 eura,sto mislim da je jako mnogo s'obzirom da telefon nema OE,konkurencija mu je 200 i vise jeftiniji Nokia 7610 od koga je bolji u ekranu i kameri,ali Nokia ga delje sa Symbianom\nMana:Nema Symbian steta,tada bi bio kompletan telefon.Ovako glupo je dati tolke pare za telefon koji nije "smartphone"(mislim da ima OE koji bilo).\nRe: Sony Ericsson S700 22.12.2004. u 17:40 - pre 208 meseci\nSada je 470 e i ovo je najbolji ne "pametan" telefon.Ocekuje se da ce za mesec dana biti oko 370 evra.\nRe: Sony Ericsson S700 07.02.2005. u 19:41 - pre 206 meseci\nMemory stick duo kartice ,gde ima da se kupe u Beogradu?\nRe: Sony Ericsson S700 06.03.2005. u 15:33 - pre 205 meseci\nTelefon je perverzija zbog funkcija, ali je malo prevelik!\nRe: Sony Ericsson S700 06.03.2005. u 23:30 - pre 205 meseci\nMala ispravka Memory Stick Duo podrzavaju samo do 128 mb.\nDok Memory Stick Duo PRO podrzava do 512mb.\nČlan broj: 25036\nRe: Sony Ericsson S700 04.05.2005. u 13:55 - pre 203 meseci\nImam S700i ali ne vidim nikakvu razliku izmedju njih... Ali telefon je odlican mogu da kazem...\nRe: Sony Ericsson S700 26.05.2005. u 21:16 - pre 202 meseci\nJedina razlika je u tome sto s700i ima EDGE, tehnologiju koja sluzi za brzi prenos podataka ali ga nase mreze jos ne podrzavaju :( Mene zanima kako se snalazite sa sistemom za otvaranje, razmisljam da ga uzmem a ovo mi je jedini znak?\nRe: Sony Ericsson S700 28.05.2005. u 20:48 - pre 202 meseci\nImao sam ga u ruci negde u novembru to je bio moj prvi susret sa njim mogu vam reći da sam bio oduševljen grafikom nemogu ništa reći o internoj memoriji ili Memory Stick Duo(Pro) gledao sam preko google-a ima ga sa 1GB košta 199 pa ostali nadole mislim da je čak 256MB bilo 49 eura a zagrejao sam se i za Samsung SHG-D500 ali mu je još velika cena bar ovde u nemačkoj a još uz to izašao i K750i i treba da izađe W800i koji izgleda isto dobro e pa ko ima iskustva nek se javi\nRe: Sony Ericsson S700 05.06.2005. u 02:09 - pre 202 meseci\nMoze li ona da podrzava vise od 128 MB ili ne????\nSad Zlatko rece da moze, interesuje me to i bitno mi je puno, zato sam i uzeo telefon radi velike memorije, nemojte sad da ispane kako moze samo do 128 ???\nRe: Sony Ericsson S700 05.06.2005. u 11:14 - pre 202 meseci\nma uzmi k750,kakav crni d500,neces se pokajati ima 2megapixela,memory stick duo pro(do 4bg,ali moze i do 32gb,kada budu bile...)......\nRe: Sony Ericsson S700 05.06.2005. u 17:26 - pre 202 meseci\nZna li iko onda da li S700 i podrzava vise od 128 ili ne ???\nRe: Sony Ericsson S700 05.06.2005. u 19:46 - pre 202 meseci\nsasha-SE: ma uzmi k750,kakav crni d500,neces se pokajati ima 2megapixela,memory stick duo pro(do 4bg,ali moze i do 32gb,kada budu bile...)......\nE pa eto kao što ti već rekoh a uz savet ljudi koji već imaju sony ericsson ja se odluči za K750i samo ću morati da ga sačekam do polovine jula tolika mu je potražnja pa ću se još javiti nadam se da nisam pogrešio po nekim testovima ima sliku koja se ne razlikuje od digitalne kamere a i memory stick duo do 2GB a za Triad-a ukoliko imaš taj S700 trebalo bi ti pisati u objašnjenju ili jednostavno na google pa pretraži uputstvo samo znam da sa sony ericsson-ove stranice da kod K750 mogu da se manjaju memory stick Duo pa kao što rekoh još ću se javiti o mojim prvim utiscima o K750i.\nRe: Sony Ericsson S700 05.06.2005. u 23:03 - pre 202 meseci\nOk Hvala i meni se K750 bolji ali ovaj S700 je daleko ljepsi ...\nRe: Sony Ericsson S700 14.06.2005. u 01:41 - pre 202 meseci\nMozda je S700 lepsi (ukusi su razliciti), ali je K750 mnogo manji telefon.\nLjudi nemojte se zaletati na K750, pogledajte malo W800. www.gsmarena.com/sony_ericsson_w800-1089.php\nRe: Sony Ericsson S700 14.06.2005. u 22:23 - pre 202 meseci\nTo je sad perverzija vec...\nNisam vidio je li 3G???\nU Kini i Maleziji vec imaju 4G...!!!!\nRe: Sony Ericsson S700 16.06.2005. u 22:49 - pre 202 meseci\nAko ces gledati sa stanovista da svaki 3g mora da ima 2 kamere (jednu nazad za slikanje, drugu napred za video razgovor) onda nije. Ali u ostalim karakteristikama ni malo ne zaostaje u onosu na 3g telefone.\nMada mislim da je prica skrenula sa teme, ali nema veze.


Kraj slučaja AMD vs Intel\nod DonMilan taj Ned Nov 15, 2009 1:37 am\nAMD i Intel objavili su danas detalje o postizanju nagodbe u svim sudskim procesima koji se trenutno vode u SAD-u i Japanu, kao i u vezi licenciranja x86 i određenih GPU tehnologija.\nU okviru nagodbe, Intel će AMD-u platiti i 1.25 milijardi dolara kao nadoknadu štete izazvane poslovnom praksom Intela, a kompanije su potpisale i 5-godišnji ugovor na osnovu koga će Intel i dalje pružati AMD-u neophodnu x86 licencu za proizvodnju procesora, dok će AMD Intelu licencirati određene tehnologije vezane za grafičke procesore.\nJoš jedan od zanimljivih detalja ovog ugovora je i omogućavanje proizvodnje AMD procesora kod bilo kojeg proizvođača, čime se AMD na izvestan način oslobađa restrikcija vezanih za proizvodnju isključivo u okviru GlobalFoundries pogona.


CIK BiH: Izborna tišina pred ponovljene izbore u Doboju i Srebrenici - Jajce Online\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA CIK BiH: Izborna tišina pred ponovljene izbore u Doboju i Srebrenici\nCIK BiH: Izborna tišina pred ponovljene izbore u Doboju i Srebrenici\nIzborna tišina uoči ponovljenih lokalnih izbora u Doboju i Srebrenici počela je danas u 7.00 sati i trajaće do zatvaranja biračkih mjesta, odnosno do 19.00 sati u nedjelju, 21. februara, saopšteno je iz Centralne izborne komisije /CIK/ BiH.\nNa dan ponovljenih lokalnih izbora u Doboju i Srebrenici u nedjelju, 21. februara, biračka mjesta biće otvorena od 7.00 do 19.00 sati.\nKomisija je 2. februara donijela odluke o održavanju ponovnih izbora za gradonačelnika Doboja i Skupštinu grada Doboja na 89 biračkih mjesta i načelnika opštine Srebrenica i Skupštinu opštine Srebrenica na 28 biračkih mjesta /26 redovnih biračkih mjesta i dva biračka mjesta za glasanje birača u odsustvu u Gradačcu i Živinicama.\nU skladu sa Izbornim zakonom BiH, ponovni izbori se sprovode na osnovu istih kandidatskih listi i istih izvoda iz Centralnog biračkog spiska koji su korišteni na poništenim izborima.\nNakon raspisivanja ponovnih izbora, Komisija je usvojila i niz akata koji tretiraju ponavljanje izbora u Doboju i Srebrenici, između ostalih, Instrukcija o postupku sprovođenja ponovnih izbora za gradonačelnika Doboja i Skupštinu grada Doboja i načelnika opštine Srebrenica i Skupštinu opštine Srebrenica, Uputstvo o rokovima izbornih aktivnosti za održavanje ponovnih izbora u osnovnoj izbornoj jedinici Doboj i Srebrenica i Instrukcija o primjeni člana Izbornog zakona BiH kojom se uređuje postupak koordinisanja i nadgledanja ponovnih izbora u osnovnim izbornim jedinicama Doboj i Srebrenica.\nIzbore nadgleda 130 supervizora CIK BiH\nPonovljene izbore u Doboju i Srebrenici će u ime CIK-a nadgledati 130 supervizora koji su obučeni i sertifikovani u skladu sa usvojenim Programom i metodologijom obuke supervizora za nadgledanje ponovljenih izbora.\nNa glasačkom listiću za izbor gradonačelnika Doboja nalaze se tri kandidata u ime tri ovjerene političke stranke, dok se na glasačkom listiću za Skupštinu grada Doboja nalaze kandidati u ime 85 ovjerenih političkih subjekata /34 nezavisna kandidata, četiri koalicije i 47 političkih stranaka/.\nNa glasačkom listiću za izbor načelnika opštine Srebrenica nalaze se četiri kandidata u ime četiri ovjerena politička subjekta /dva nezavisna kandidata, jedna koalicija i jedna politička stranka/, dok se na glasačkom listiću za Skupštinu opštine Srebrenica nalaze kandidati 27 političkih subjekata /jedan nezavisni kandidat, četiri koalicije i 22 političke stranke/.\nNa 89 redovnih biračkih mjesta na ponovljenim izborima u Doboju imenovano je 427 predsjednika i članova biračkih odbora i isto toliko njihovih zamjenika.\nNa 26 redovnih biračkih mjesta u Srebrenici imenovano je 108 predsjednika i članova biračkih odbora i isto toliko njihovih zamjenika, te jedan poseban kovid mobilni tim sa tri člana.\nPravo glasa u Doboju ima 50.615, a u Srebrenici 10.002 birača\nImenovani su i članovi biračkih odbora na dva biračka mjesta za glasanje u odsustvu za Srebrenicu u Gradačcu i Živinicama.\nPravo glasa na ponovljenim izborima na 89 biračkih mjesta u Doboju ima 50.615 birača.\nPravo glasa na 26 redovnih biračkih mjesta u Srebrenici imaju 10.002 birača, te 437 birača na dva biračka mjesta u odsustvu u Gradačcu i Živinicama.\nZa posmatranje ponovljenih izbora u Doboju i Srebrenici Centralna izborna komisija BiH je 18. februara akreditovala 118 posmatrača udruženja građana, dok je za akreditovanje posmatrača političkih subjekata za posmatranje rada biračkih odbora i opštinske/gradske izborne komisije nadležna opštinska/gradska izborna komisija.\nIz Komisije napominju da i svi posmatrači akreditovani za posmatranje poništenih izbora održanih 15. novembra 2020. godine imaju pravo posmatrati i ponovljene izbore.\nPrethodni članakDo izmjena Izbornog zakona BiH preko radne grupe ?\nNaredni članakBiH ozbiljno zaostaje u digitalizaciji i e-upravi


Srbija: Protest ispred RTS zbog neemitovanja spota protiv Rio Tinta - N1\nSrbija: Protest ispred RTS zbog neemitovanja spota protiv Rio Tinta\nRegija Autor:N1 Srbija19. nov. 202119:44\nKako navodi reporter N1, udruženje Kreni – promeni je sa ekološkim organizovalo protest. Oni tvrde da nije riječ o birokratskom problemu već da RTS ne želi da emituje taj spot.\nNaveli su da su u utorak dobili črvrsto obećanje rukovodstva RTS da će biti emitovan, a da su onda u srijedu prestali da se javljaju, prenio je predstavnik udruženja Savo Manojlović.\nKako javlja reporter N1, ispred RTS je postavljena jedna improvizovana bina sa video bimom i nekoliko stolica – improvizovani bioskop. Tu će biti emitovana reklama, koja je i nastala kao reakcija na reklamu Rio Tinta koja je emitovana na javnom servisu i na drugim medijima.\n„Ističemo da RTS ima dobru volju da emituje predmetni spot – oglasnu poruku, uz ispunjavanje svih uslova i to dostavljanje uredno popunjene oglasne deklaracije, u skladu sa Zakonom o oglašavanju, kao i Cenovnikom emitovanja EPP broj 1027 od 3.3.2021. godine, čiji su sastavni deo Opšti uslovi pružanja marektinških usluga, kao i dostavljanje prateće dokumentacije koja potvrđuje navode koji čine sadržinu predmetne oglasne poruke, a kako bi oglasna poruka bila u skladu sa članom 6. Zakona o oglašavanju“, naveli su iz RTS ranije danas.\nVučić prvi put nakon vijesti o atentatu: "Vidio sam sedam imena u tom dopisu"\nDobrovoljci traže Mateja i u najgorim uslovima: Potraga ušla u 24. dan (VIDEO)\n“Dodik reagirao emotivno, i pogriješio – ušao je u slijepu 22. jan. 2022


Trump: Hillary Clinton je “đavo” – Vijesti 24h\nTrump: Hillary Clinton je “đavo”\nAugust 2, 2016 mirel 0 Comment\nRepublikanski predsjednički kandidat Donald Trump nazvao je svoju demokratsku suparnicu Hillary Clinton “đavolom” dok se suočava s kontinuiranim kritikama iz vlastite stranke.\nGovoreći na predizbornom skupu u gimnastičkoj sali srednje škole u Pensilvaniji, Trump je kritikovao Berniea Sandersa što je kapitulirao pred Clinton u utrci za predsjedničkog kandidata Demokratske stranke.\n– On je napravio sporazum s đavolom. Ona je đavo – kazao je američki tajkun.\nI Demokrati i Republikanci kritikovali su Trumpa zbog njegovih opaski o roditeljima ubijenog američkog muslimanskog vojnika.\nBivši republikanski kandidat John McCain je visoki republikanski zvaničnik koji je posljednji kritikovao Trumpa zbog njegovog napada na roditelje kapetana američke vojske, Humayuna Khana, koji je ubijen u eksploziji autobombe u 2004. godini u Iraku, u 27 godini života.\nSenator McCain, veteran vijetnamskog rata, navodi u oštro intoniranom saopćenju za javnost da Trump nije imao “neograničenu dozvolu da vrijeđa najboljeg među nama”.\nRoditelji vojnika, Khizr Khan i njegova supruga Ghazala, izjavili su za BBC kako je došlo vrijeme da se ustane protiv Trumpa, ali on ih je optužio da ga “zlobno” napadaju.\nTrump je izazvao kontroverzu sugerirajući da je Ghazala Khan bila spriječena da govori pokraj svog supruga na demokratskoj konvenciji održanoj prošle sedmice.\nRepublikanski kandidat već je opisao odluku Berniea Sandersa da podrži Clinton na istoj konvenciji kao “dogovor s đavolom”.\nNjegove izjave u ponedjeljak navečer u fiskulturnoj sali škole u mjestu Mechanicsburg, u saveznoj državi Pensilvanija, predstavljaju, ipak, prvi put da je otišao tako daleko nazvavši Hillary Clinton đavolom.\n← Teroristi nikad neće uništiti evropski duh!\nSjećanje na ubijene mještane sela Lipovac kod Srebrenice →\nApril 21, 2017 nermin mustafic 0\nFrancuski ministar podnio ostavku radi nepotizma\nMart 21, 2017 nermin mustafic 0\nBritanski političari upozoravaju da bi pitanje Gibraltara moglo izazvati rat\nApril 3, 2017 mirel 0


Podaci: I dalje su niska primanja - RTV Doboj\nPodaci: I dalje su niska primanja\nMartovske plate u Srpskoj potvrdile su isto ono što se znalo i mjesecima ranije. Primanja mala, troškovi veliki. Građani jedva preživljavaju. Podaci koje je objavio Savez sindikata Republike Srpske pokazuju da je najveća isplaćena plata za mjesec mart iznosila 1. 363 marke i to u oblasti finansijske djelatnosti i osiguranja, a najniža je isplaćena u građevinarstvu svega 551 KM.\n„Niske prosječne neto plate u martu primili su radnici u oblasti turizma i ugostiteljstva – 557 KM, zatim radnici u administrativnim i pomoćnim uslužnim djelatnostima – 569 KM. Prosječna martovska plata zaposlenih u trgovini iznosila je 604 KM, u djelatnosti poslovanja nekretninama 619 KM, te u oblasti saobraćaja i skladištenja 629 KM, a u prerađivačkoj industriji 641 KM“, saopšteno je iz Saveza sindikata.\nDa su plate male svjesni su i u resornom ministarstvu. Milenko Savanović nedavno je rekao da je svima u interesu da plate budu veće, ali da se postavlja pitanje odakle crpiti ta sredstva.\n„Mi se moramo svi fokusirati i dati svoj puni doprinos na realni sektor. Mi samo kroz realni sektor, kroz nove investicije, kroz razvoj, kroz novostvorene vrijednosti i proizvodnju možemo doći do veće plate i naravno podnošljivosti kad je u pitanju potrošačka korpa“, izjavio je ministar rada i boračko- invalidske zaštite Milenko Savanović.\nPotrošačka korpa za četvoročlanu porodicu u martu je iznosila 1.894 marke. To znači da prosječna plata za mart od 840 maraka pokriva svega 44% troškova. Najviše novca troši se na hranu. Rast cijena robe i usluga jasno daje do znanja da je životni standard radnika i njihovih porodica u opadanju – kažu iz Saveza sindikata.\n„Evidentno je da je kupovna moć radnika i njhovih porodica sve manja i manja, odnosno da se tim prosječno isplaćenim platama može obezbijediti sve manje proizvoda i usluga, koje su neophodne jednoj četvoročlanoj porodici na mjesečnom nivou da zadovolje samo osnovne životne potrebe. Evidentno je da iz mjeseca u mjesec, odnosno iz godine u godinu u nekih 9 od 10 djelatnosti prosječno isplaćena plata nije dovoljna u pojedinim djelatnostima ni da obezbijedi ni onaj nivo troškova koji se obezbijedi na prehrambene proizvoide“, objašnjava Božana Radošević iz Sektora za ekonomsko-finansijske poslove Saveza sindikata Republike Srpske.\nIsto mišljenje sa sidnikalcima, dijele i ekonomisti. Kažu da su ovi pokazatelji prisutni kod nas već dugi niz godina.\n„Prije deset godina potrošačka korpa je bila je 850 maraka, a plata je bila 820 maraka. Tako da je u stvari situacija toliko pogoršana u zadnjih deset godina da je fascinantno da vlade, ne samo Republike Srpske, već i Federacije, ništa ne rade na poslovnoj klimi, na stvaraju dobar ambijent za dolazak novih investicija“, smatra ekonomista Zoran Pavlović.\nPavlović upozorava da je, ako se ovakav trend nastavi i u narednom periodu, odlazak mladih ljudi neizbježan, čime će dodatno da bude ugrožen i ovaj prosjek isplaćenih ličnih dohodaka.\nLeBron: Kao klinac, uvek imate te 3...2...1 momente