Metal Furniture Plus | Metalni alatni ormani Metal Furniture Plus-a u firmi Real Knitting d.o.o. Gajdobra\nMetalna oprema, koju nudimo, je italijanske, slovenačke i sopstvene proizvodnje. Izrađena je od kvalitetnog čeličnog lima, plastificirana zaštitnim slojem ili je primenjena standardna površinska zaštita cinkovanjem po postupku SENDZIMIR (zavisi od modela). Zadovoljava HACCP standard i najnovije standarde EU. Sama konstrukcija je jednostavna, lako se montira i daje mogućnost kombinacije sa ostalim metalnim elementima iz naše ponude. Ponuda metalnim nameštajem je vrlo široka – nudimo metalnu opremu za: skladišta, magacine, arhive, depoe muzeja, trgovinske centre, skejt parkove, sportske terene, domaćinstva. Metal Furniture Plus proizvodi zadovoljavaju visoke standarde kvaliteta, što je obezbedilo prisustvo kako na domaćem tržištu, tako i prodaju u zemljama članicama EU. Metalna oprema naše firme je deo metalnog nameštaja, namenjenog opremanju firme Real Knitting d.o.o. Gajdobra, kao našeg novog kupca. Isporučeni su im naši metalni ormani za alat.\njun 16, 2019 9:59 am Metal Furniture Plus d.o.o. Hadži-đerina 12 Beograd 11000 Srbija 100-10.000 € +381 11 3836 421 mfpdoo@gmail.com\nMetalna oprema naše firme je deo metalnog nameštaja, namenjenog opremanju firme Real Knitting d.o.o. Gajdobra, kao našeg novog kupca. Isporučeni su im naši metalni ormani za alat.\nObjavljeno u 09:59h pod Privatna preduzeća\t- autor\tMetal Furniture Plus\nReal Knitting d.o.o. Gajdobra je kompanija zasnovana na italijanskom know-how-u i domaćem preduzetničkom duhu. Firma se bavi proizvodnjom čarapa u sopstvenim proizvodnim kapacitetima, koji uključuju šivaru, farbaru, odeljenje pakovanja, magacine i laboratoriju za kontrolu kvaliteta. Real Knitting d.o.o. je industrijska grupacija sa snažno učvršćenom liderskom pozicijom na međunarodnim tržištima i sa dugim iskustvom posvećenom podršci potrošačima. Ekspertski pristup Real Knitting-a je baziran na suštinskoj opredeljenosti ka učenju i razumevanju potreba i ukusa različitih tržišta koja se menjaju i rastu kontinuirano. Kompanija nudi različite vrste proizvoda u ženskom, muškom i dečijem segmentu koji se zajedno spajaju u jedinstven koncept neograničenih rešenja zasnovanih na zahtevu svakog klijenta. Široku ponudu proizvoda čine proizvodi od klasičnih do najnovijih trendova, pa sve do najavangardnijih rešenja koja momentalno odgovaraju na konstantne evolucije potreba savremenog tržišta.


Tasos leto | Happy Tours Beograd\nArchive for Tasos leto\nPotos letovanje Potos je malo mestašce, izuzetno simpatično i omiljeno kod većine turista, a nalazi se na jugozapadnom delu ostrva Tasos. Potos je ispresecan malim uskim ulicama sa mnogo taverni, kafea, restorana, prodavnica, butika koji ulepšavaju i upotpunjuju boravak u samom letovalištu. Potos je mirno...\nTasos Tasos je jedno od najmanjih ostrva a ujedno i najlepših ostrva u severnom Egeju. Našim turistima je omiljeno ostrvo što zbog svoje blizine, tako i zbog priorodnih lepota koje karakterišu ovo ostrvo. Tasos je najsevernije grčko ostrvo, obima oko 100 kilometara. Udaljeno je od...\nLimenaria letovanje Posle Limenasa, Limenarija mali lep gradić je drugi po veličini na ostrvu. Od glavnog grada limenasa udaljen je 55 kilometara u pravcu kretanja prema jugu ostrva Tasos. Na peščanoj plaži sa postepenim ulaskom u more, koja se pruža u dužini od 2 kilometra,...\nAthos Palace Hotel Athos Palace Hotel Athos Palace ...\nVila Alexandra LUX Leptokarija Vila Alexandra LUX Leptokarija Vila ...


Nije posao ministra da tumači rad antimonopolske komisije\nDuel šefice nezavisne antimonopolske komisije i ministra trgovine usledio nakon spora o udelu Miškovićeve „Delte” na srpskom tržištu\nSlobodan Milosavljević, ministar trgovine i usluga, posle serije izjava kako „Delta” nije monopolista, izgleda da se ujeo za jezik. Šalu na stranu, ali kako je nadležni ministar juče istakao za „Politiku”, problem koncentracije na ovdašnjem tržištu on više neće komentarisati. Da zaćuti, Milosavljević je odlučio posle reagovanja Saveta Komisije za zaštitu konkurencije u kome ga, doduše ne direktno, optužuju da vrši pritisak na članove ove nezavisne antimonopolske institucije, ali i na Vrhovni sud Srbije u trenutku kada se utvrđuje pozicija najvećeg trgovinskog lanca na tržištu.\n– Doneo sam odluku da to ne komentarišem. Neću više da se mešam i pustiću Komisiju da nezavisno radi svoj posao. Ja ću da ćutim, a oni neka rade – kratko je objasnio Slobodan Milosavljević.\nA igranka oko monopola u javnosti je počela pre nešto više od nedelju dana kada je ministar za nedeljnik „Ekonomist” istakao kako je „ NIS monopolista, a ne Delta”. Nekoliko dana kasnije, gostujući u Politikinom poslovnom klubu, ministar je objasnio kako svoj stav zasniva prvenstveno na istraživanju Republičkog zavoda za statistiku, koji je utvrdio da tržišni udeo Miškovićevog trgovinskog lanca ne prelazi spornih 40 procenata. Podsećanja radi, na osnovu zvaničnih rezultata o poslovanju kompanija, koje dobija uoči Nove godine, Zavod za statistiku je objavio da udeo „Delte” u Srbiji iznosi 17,2, a u Beogradu 32,5 odsto. Ovo saopštenje usledilo je samo mesec dana kasnije nakon što je Komisija za zaštitu konkurencije donela rešenje kojim se odbija spajanje već kupljenog „Ce-marketa” Deltinom maloprodajnom lancu. Pomenutom koncentracijom na tržištu, zaključuje se u rešenju, „Delta” je stekla monopolsku poziciju na tržištu Beograd .\nDijana Marković-Bajalović, predsednica Komisije, rekla je juče za „Politiku” kako je u Zakonu o zaštiti konkurencije, ovo antimonopolsko telo jedina državna institucija nadležna da utvrđuje postojanje dominantnog, odnosno monopolskog položaja na tržištu, kao i njegovu eventualnu zloupotrebu, na osnovu kriterijuma i pravila propisanih u tom zakonu.\n– Nije u opisu ministarskog posla da tumači naš rad. Izjave date medijima otežavaju objektivno i nepristrasno rešavanje sporova, isticanjem u prvi plan samo pojedinih relevantnih činjenica – zamerila je Bajalovićka, kojoj je ministar u prethodnih nekoliko dana takođe spočitavao to što svakodnevno komunicira sa novinarima.\nU „Strategiji i politici razvoja trgovine”, čiji je autor Stipe Lovreta, profesor Ekonomskog fakulteta, između ostalog se navodi da na srpskom tržištu ima još prostora za koncentraciju, jer je udeo najvećeg trgovinskog lanca („Delte”) 26 procenata.\n– Nisam imala prilike da vidim to istraživanje, ali moram da razjasnim da je tu reč o dve potpuno različite stvari. Komisija se nije bavila analizom tržišta u celini. Počeli smo od koncentracije „Ce-marketa” i samim tim istraživali samo poziciju „Delte” na prestoničkom tržištu. Zbog toga niti mogu da osporavam, niti mogu da podržim istraživanje profesora Lovrete, koje je objavljeno u „Strategiji”. Nezavisne institucije i stručnjaci mogu da se bave istraživanjem tržišta, ali da decidno tvrde da li ima ili nema monopola, to nije njihov posao – smatra Bajalovićka.\nPogrešno je i to što se, kada je reč o trgovačkim maržama, zaradama iz kojih oni plaćaju sve svoje troškove, spominje njihova prosečna vrednost, dodaje ona. Naime, u „Strategiji razvoja i politike trgovine” ističe se da marže u proseku u Srbiji iznose nešto više od 24 odsto, što je na nivou evropskog proseka.\n– Govoriti o prosecima je vrlo nezahvalno, zato što su, bar onoliko koliko smo mi imali prilike da ustanovimo, marže vrlo različite u zavisnosti od vrste proizvoda. Ne može se porediti marža hleba i mleka, koji se svakodnevno kupuju, i robe trajnijeg karaktera, gde su marže mnogo veće. Prosečna marža sama po sebi ništa ne govori – uverena je Bajalovićka.


Putnici | POGLED IZ SVEMIRSKOG BRODA\nTag Archives: Putnici\nVreme je za “Putnike”\nPosted by sfpogled on December 29, 2016\nNa koji način čovek može da se zabavi na svemirskom brodu kad se tokom intergalaktičkog putovanja probudi 90 godina pre dolaska na cilj? Ovo je zaplet filma „Putnici” koji će na repertoaru domaćih bioskopa širom zemlje biti prikazivan od 29. decembra.\nDve tražene zvezde Holivuda, Kris Prat i Dženifer Lorens, igraju Džima i Auroru, putnike čije su se komore za spavanje na svemirskom brodu pokvarile i na taj način ih probudile iz dugogodišnje hibernacije. Hiljade drugih putnika na brodu su duboko zamrznuti, svi sa jednom misijom, da nasele novi svet. Dok Džim i Aurora pokušavaju da razotkriju šta se tačno krije iza njihovog preranog buđenja, među njima se javlja uzajamna privlačnost. Kada se brod pokvari, njih dvoje konačno će saznati zastrašujuću istinu zašto su ranije probuđeni.\nFilm „Putnici” režirao je Norvežanin Morten Tildum, poznat po drami „Igra kodova” iz 2014. godine. Scenario je napisao Džon Spejts, autor predložaka filmova „Najmračniji sat”, „Prometej”, i „Doktor Strejndž”, a njegov scenario za „Putnike” godinama je u Holivudu bio na takozvanoj crnoj listi i važio za jedan od najboljih tekstova prema kojem nije snimljen film.\nUz Dženifer Lorens i Krisa Prata u filmu igraju Majkl Šin, Lorens Fišburn i Endi Garsija.\nLeave a comment Posted in film Tagged Putnici


Izjava o pristupačnosti ⋆ Kajkaviana\ndruštvo za prikupljanje, čuvanje i promicanje hrvatske kajkavske baštine\nKajkaviana – društvo za prikupljanje, čuvanje i promicanje hrvatske kajkavske baštine nastoji svoje mrežne stranice učiniti pristupačnima u skladu sa Zakonom o pristupačnosti mrežnih stranica i programskih rješenja za pokretne uređaje tijela javnog sektora Republike Hrvatske (Narodne novine, broj 17/19; dalje u tekstu: Zakon) kojim se prenosi Direktiva (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (SL L 327, 2.12.2016.).\nOva Izjava o pristupačnosti primjenjuje se na mrežno sjedište Kajkaviane koje se nalazi na adresi https://kajkaviana.hr/.\nZa neusklađenosti navedene pod točkom 1), Kajkaivana poziva se na iznimku zbog nerazmjernog opterećenja sukladno članku 8. Zakona.\nMolimo korisnike ove mrežne stranice ako primijete neusklađen sadržaj, koji nije obuhvaćen ovom izjavom, da o tome obavijeste Kajkaivanu.\nSve upite i sugestije vezane uz pristupačnost mrežnog sjedišta Kajkaivane korisnici mogu uputiti putem elektroničke pošte: kajkaviana@kr.t-com.hr.\nKajkaviana je dužna na upit, obavijest ili zahtjev korisnika vezano uz osiguravanje pristupačnosti odgovoriti u roku od 15 dana od dana primitka obavijesti, odnosno zahtjeva ili ga u istom roku, uz detaljno obrazloženje razloga koji zahtijevaju odgodu, obavijestiti o naknadnom roku u kojem će odgovoriti na korisnikovu obavijest ili zahtjev.\nTrg Matije Gupca 27\n8:00 - 16:00 radnim danom,\nvikendom uz najavu\nT/F 049 286 463\nKako bi saznali više, uključujući kako kontrolirati kolačiće, pročitajte ovdje: Pravila privatnosti i politika kolačića\nCopyright 2022 — Kajkaviana. Sva prava pridržana.


Magazin online Život najbogatijih šeika: Kupuju avione kao da su igračke - 20 November 2013 - Magazin - Vojvodina Net\nŽivot najbogatijih šeika: Kupuju avione kao da su igračke\nLuksuzni avioni od kojih svaki košta najmanje 10 miliona dolara planuli su na aktuelnom “Dubai eršouu” koji se održava na međunarodnom aerodromu “Al Maktoum”.\nMeđu kupcima prednjače šeici milijarderi kojima kupovina privatnog aviona predstavlja razbibrigu bez ozbiljnijih posledica po džep.\nŠeik Hamdan bin Mubarak al Najan, ministar visokog obrazovanja Ujedinjenih Arapskih Emirata i vlasnik kompanije “Rojal džet”, prilikom posete “Dubai eršouu” napravio je porudžbinu koja obuhvata sedam velikih letelica, dva aviona srednje veličine i dva poslovna aviona.\nPrema podacima Asocijacije poslovne avijacije Srednjeg istoka, Saudijska Arabija i Ujedinjeni Arapski Emirati zajedno drže oko 70 odsto tržišta privatnih aviona Srednjeg istoka i severne Afrike.\nOsim nebom, šeici vole da krstare i morem, pa je tako princ Alvalid bin Talal Alsaud naručio jahtu “Nju Kingdom 5KR” dugačku 173 metra po ceni od 500 miliona dolara, a Mohamed bin Rašid al Maktoum već poseduje drugu po veličini jahtu na svetu “Dubai” od 162 metra, vrednu 300 miliona dolara.\nAko im plovidba dosadi, šeici mogu da prošetaju svojim luksuznim imanjima. Alvalid bin Talal Alsaud je u gradu Haj al Huda podigao palatu od 300 miliona dolara sa 317 soba, u kojoj žive njegove dve žene, a trenutno gradi i privatni zoo-vrt, prateći novu pomamu za lavovima kao statusnim simbolom.\nBizaran trend pokrenuo je bogataš iz Emirata Humaid Albukiaš, koji se putem interneta pohvalio da poseduje desetak zveri koje sam hrani.\nI dok obični ljudi broje svaku paru, šeici bezbrižno prate kako im se novac sliva na račun, bilo da je u pitanju profit od nekretnina, rafinerija ili poljoprivrede.\nAl valid bin Talal\nSaudijska Arabija; 20 milijardi dolara, zapretio tužbom časopisu „Forbs“ tvrdeći da je umanjio njegovo bogatstvo za 9,6 milijardi. Njegova holding kompanija bavi se trgovanjem na saudijskoj berzi.\nMuhamed al Amudi\nSaudijska Arabija; 13,5 milijardi dolara. Počeo je da investira u Švedskoj, ali se obogatio ulaganjem u građevinsku industriju u svojoj zemlji. Poseduje rafinerije u Maroku, Švedskoj i naftna nalazišta kod obala zapadne Afrike.\nMohamed bin Isa al Džaber\nSaudijska Arabija; 7 milijardi dolara. Poseduje lanac luksuznih hotela u Evropi i Egiptu. Veliki je filantrop, a kao specijalni izaslanik Uneska organizovao je obnovu kulturne baštine Malija.\nSulejman al Radži\nSaudijska Arabija, 6 milijardi dolara. U maju 2011. najavio je da najveći deo svog bogatstva poklanja u dobrotvorne svrhe. Ipak, i dalje je vlasnik 20 odsto akcija banke Al Radži, koju je osnovao s braćom.\nMadžid al Futaim\nUjedinjeni Arapski Emirati; bogatstvo 3,6 milijardi dolara. Po celom Bliskom istoku ima 16 tržnih centara, sa 160 miliona kupaca godišnje. Poseduje i 11 hotela koje godišnje poseti više od milion gostiju.


ADSL pitanja - Strana 3 - Forum Sveta kompjutera\n19.4.2007, 17:29 #41\nUspelo, hvala lepo Marshall George. Sto se rutera tice, neka radi tu godinu dok je u garanciji i obavezuje nas ugovor, a nadam se da umedjuvremenu dolazi i do nas novija tehnologija\nPoslednja ispravka: kamper (19.4.2007 u 19:43)\n1.5.2007, 21:48 #42\n2.5.2007, 1:00 #43\n2.5.2007, 10:50 #44\nJa imam sličan problem sa torentima, a i inače protok često odlazi u aut (od kako i Telekom ima u ponudi ADSL sve češće, čudne li koincidencije) i nikako da nađem logično objašnjenje za to (seed/peer opcija isključena). Then again, možda ni ne postoji logično objašnjenje\n2.5.2007, 12:53 #45\nimam jedan problem sa ADSL -om ,kad god se konektujem posle odredjenog vremena ,odjedanput taskbra promjeni boju u sivu,i internet vise ne radi,OPERA I EPLORER prikazuju kao da nisam konektovan a jesam,kliknem na ikonicu u toolbaru ali nista ne mogu da se diskonektujem,probao sam sa reinstaliranjem drajvera ali nista nije pomoglo\n2.5.2007, 13:00 #46\n2.5.2007, 18:35 #47\nNema na čemu drago mi je što sam mnogima pomogao Što se ADSL rutera tiče kod njih je na svakom isto(bar kod Sagem i Huawei) - ako si preko USB veze povezan adresa rutera je 192.168.1.1,a ako si preko LAN/Ethernet porta onda je uvek 192.168.1.3..Što se brzine downloada tiče meni se kreće oko 25-26KB/s u Windowsu i oko 26-27,2 u Linux Ubuntuu na paketu 256/64 na Sagem Fast 1201 modelu(i nema zaglupljivanja rutera), dok se mom mlađem bratu brzina pri downloadu kreće oko 28-29KB/s na Huawei MT882 modelu..I za jedan i za drugi modem su podešavanja slična sem što se kod Sagemovog modela pod opcijom NAT u DMZ u polje ukuca 192.168.1.2 i gotovo,save/reboot i rešen posao(što se rutera tiče)..E sada za određene P2P programe,moraju se u njima samima izvršiti dodatna podešavanja da bi sve radilo kako valja...Što se tiče samo skidanja nemojte misliti ma koji paket da ste uzeli, da ćete sada skidati baš sve u svako doba onako 'turbo' bez problema, jer recimo kod torenta caka je u tome koliko imaš 'peer'-ova i koliko imaš 'seed'-ova i što ih više ima imaćete više šanse da skinete recimo jedan film u toku jednog dana,ako je izvor 'mrtav' ništa od downloada...Kod Shareaze recimo bitno je imati što više stvari za deljenje tj. 'share' i imati isključen firewall na ruteru i na računaru i tada ćete uvek imati HighID.HighID omogućava onome ko želi nešto skidati uvek prioritet i nema mnogo čekanja ponekad se malo čeka, a često se skida odmah ono što se želi..A i kada imate taj prioritet da prvi skidate,brzina skidanja zavisi od više faktora a to su - brzina koju ima 'izvor' sa koga skidate,koliko ljudi skidaju od njega(nešto drugo) i koliko je on i da li je ograničio brzinu kojom vi skidate od njega...Tako da ono,iako imamo ADSL nemojmo očekivati da ćemo sve onako 'SVUUUUŠŠŠŠ' skinuti sa neta Jeste, surfovanje netom,učitavanje stranica,slanje 20-tak i više MB slika preko e-maila,chat sa web kamerom preko MSN/Skype programa,sve je to dosta brzo kao i skidanje recimo pojedinačnih pesama..ali skidanje nekoliko stotina MB i nekoliko GB to još nije onako kako bi mi želeli da bude.Za to ćemo još trebati sačekati povoljne cene ADSL-a brzina od po 'nekoliko' Mbita u sekundi\n3.5.2007, 23:53 #48\nRe: Ptt Adsl\n14.5.2007, 16:51 #49\nSlanje lične poruke korisniku Slavko90\nPronađi još poruka od korisnika Slavko90\n14.5.2007, 18:06 #50\n14.5.2007, 22:26 #51\nNadam se da nisam promasio temu . Zna li iko kad ce ADSL uvesti u Zrenjanin , SBB poceo da siri korenje pa dolazim u iskusenje da se prikljucim mracnoj strni sile , ne zaista vec mi oko igra kad vidim ovaj opaki download rate od 3 Kbps .\n14.5.2007, 22:57 #52\n15.5.2007, 7:31 #53\nDiskonekt se javlja samo ako si ADSL spojio sa kompom preko USB-a...povezi ga preko gigabitnog(onog plavog) kabla i sve ce biti u redu\n15.5.2007, 14:52 #54\n16.5.2007, 10:14 #55\n16.5.2007, 12:05 #56\n17.5.2007, 20:51 #57\nUh, ja sam citajuci druge teme zakljucio da treba (a i gledajuci kako mi download za torente varira izmedju 1-5 kb/s, na ADSL 256) da se podesi za svaki adsl modem .\n18.5.2007, 0:15 #58\nADSL disable problem\n18.5.2007, 10:21 #59\n18.5.2007, 11:43 #60


Narkomanija ili želja za smrću - Nedelja - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » Narkomanija ili želja za smrću\nNarkomanija ili želja za smrću\n0Piše: Pjer Paolo Pazolini 04. decembra 2015. 16.53\nU izdanju Izdavačke kuće „Misao“\nIzdavačka ustanova „Misao“ iz Novog Sada objavila je u novopokrenutoj biblioteci Naša mesta knjigu velikog italijanskog reditelja i pisca Pjera Paola Pazolinija (1922-1975) pod naslovom „Svi smo u opasnosti“. Knjiga sadrži manje poznate tekstove ovog autora za koje izdavač procenjuje da deluju kao poruka budućim zbunjenim i poraženim čitaocima, a to smo mi, ljudi prvih decenija XXI veka. U dogovoru sa izdavačem Danas objavljuje Pazolinijev esej o narkomaniji. Oprema teksta redakcijska.


Prva emisija “Bračni sudija” u produkciji “Emotiona” koju će voditi Sanja Marinković počela je da se emituje na Tv Pink. U pitanju je šou program za celu porodicu. Voditeljka Sanja Marinković će subotom voditi i svoju emisiju “Magazin In”.\n- Sada sam zaista puno zauzeta radeći dve emisije na Pinku. Subotom “Magazin In”, a sredom “Bračnog sudiju”. “Bračni sudija” je veoma zabavna emisija u kojoj se pojavljuju tri bračna para i žiri sastavljen od tri poznate ličnosti.\nOni imaju neki mali problem u svom braku, kao što je na primer hrkanje. Jedan partner ne može da spava i oni su u maloj raspravi oko toga. Žiri se stavlja na stranu jednog ili drugog partnera. Svako od njih iznosi svoje razloge i to na veoma duhovit način. To je zaista šou program u najboljem smislu. Zajedno sa koleginicom Sladjanom Slavković iz “Emotiona” radim na scenariju. Na kraju svake emisije jedan par bude pobednik i dobija nagradu - kaže Sanja Marinković.\nOvaj format kreiran od strane produkcijske kuće “Endemol” osmislio je slavni američki komičar Džeri Sajnfild. Publika u studiju izabira samo jednog od učesnika koji će pored titule pobednika u bračnim raspravama koje su im dodelile sudije osvojiti i novčanu nagradu u vrednosti 50.000 dinara.\n- Problemi nasih supružnika su oni svakodnevni kojih nije poštedjen ni jedan čak ni najsrecniji brak. U čijim je rukama daljinski upavljač? Da li kupiti psa ili mačku? Zasto uvek ona pere sudove? E to su sporovi koje ce rešavati bračni sudija i reći ko je u pravu.\nOnaj supružnik koji osvoji najviše glasova publike u studiju dobija bilbord sa slikom u svom mestu na kome piše da je on u pravu. U ovom devedesetominutnom šou programu nećemo nikoga da osuđujemo ali hoćemo da sudimo - dodaje Sanja Marinković.\nKOLIKO SE PROMENILA? Danas je poznata srpska voditeljka, a pogledajte njeno prvo pojavljivanje na RTS-u pre 20 godina! (VIDEO)\nNA EKRANU UVEK NASMEJANA Sanja Marinković ipak priznala "Mala vam je ova strana za SVE MOJE SUZE"\nmm Cak i da zanemarim cinjenicu ko je voditeljka i na kojoj televiziji, moram prokomentarisati da je Sajnfild izuzetno duhovita licnost koja daje notu humora celoj toj prici, a ovde ne da senecemo nasmejati, nego cemo zaplakati! Ali, svako ima pravo da se trudi da vrati svoj stari sjaj, pa i ta televizija, kojoj, ipak, nema pomoci vise. Sve je vrlo usiljeno..\nJa Aha, znaci doslo vreme da nam " gospodja " postarka voditeljka ove emisije, vrsi procenu funkcionalnosti brakova ?!?! Zaista " prava licnost " za takvu vrstu ekspertize, pogotovu ako se uzme u obzir da je doticna rasturila brak coveku sa kojim ima dete i to u vreme dok mu je bivsa supruga bolovala od kancera ! Jako " zadivljujuce " , nema sta !!!\nThe-Dark-Knight Ne znam sta je Mitrovicu, sve neke bracne emisije ove sezone. Te menjam zenu, te 48 sati pa 3 puta da a sad i ovo. Mozda sam nesto i zaboravio. Uglavnom ako Sanja treba da bude bracni koordinator, sudija ili bilo koje trece lice u srpskim brakovima onda... blago nama.\nNasa-boys Hahaha,bilbord nagrada i 500evra na kraju!Na zapadnim televizijama se toliko dobije na drugom pitanju svakog kviza,tipa:Koje godine je počeo 2.sv.rat?\nAnonymous 30% nepismenih u Srbiji, 30% polupismenih, ostali kako - tako, i eto gledanosti Pinka i Sanje Marinković.....\nUpsa neopisivo sam srecna zbog jos jedne emisije obrazovnog karaktera !!!\nNeko-iz-mase Imajte milosti!!! Pa ko iole normalan može ovo izdržati?\nDragana 'Sada sam zaista puno zauzeta'..haha..fenomenalno..kao da nije dovoljno smorila sa onom jednom emisijom!\nAnonymous Neverovatno antipaticna voditeljka.\nveska Apsolutni promasaj u odaboru gostiju u studuju. Sta ce joj ona Katarina koja nema veze niti je uspela da odrzi veridbu i uda se za finog coveka. Ko je ona da tu nesto procenjuje i daje nekome ocene i savete. Mislim da je emisija izgubila smisao sa losim gostima. Sanja,biraj bolje goste.


Raspisati izbore za organe Sandžaka - SDA Sandžaka\nNarodni poslanik SDA Sandžaka Enis Imamović koji učestvuje na ovom sastanku je u izjavi za medije rekao:\n“SDA Sandžaka pozdravlja napore EU da organizuje i posreduje u dijalogu izmedju vlasti i opozicije.\nMi smatramo da je medijacija EU potrebna u svim oblastima, ne samo kada su u pitanju izbori, zato smo i ranije pozivali EU i Medjunarodnu zajednicu da u Sandžak upute posebne posmatračke misije.\nNa ovim razgovorima smo iznijeli zahtjeve da se usvoji Platforma o Specijalnom statusu Sandžaka koju je SDA Sandžaka podnijela državnom vrhu i medjunarodnoj zajednici;\nZatražili smo da se raspišu izbori za organe Sandžaka, ali i da se Sandžak definiše kao zasebna izborna jedinica iz koje se bira najmanje 20 narodnih poslanika, te da se pristupi hitnoj izmjeni izbornih zakona naročito u oblastima koje regulišu učešće manjinskih političkih stranaka.\nPrema načinu na koji je tekao ovaj dijalog nismo optimisti da ćemo nakon ovog ciklusa izaci sa nekim pozitivnim pomakom, medjutim željeli smo da damo svoj doprinos dijalogu i iznova pokušamo da nagomilane probleme Bošnjaka i svih gradjana Sandžaka riješimo u okvirima institucija sistema.


Oglasila se i žestoko ODBRUSILA! – Lajk.rs\nPevačica Dijana Janković, poznatija kako Didi Džej, našla se na meti zlih jezika, pa se tim povodom oglasila na svom Instagram profilu.\nNaime, Dijana su optužili da kupuje Instagram pratioce, pa je pevačica odlučila da progovori o svemu i ispriča šta se desilo.\n– Ovim putem želim da se obratim svim medijima u Srbiji i ljudima sa društvenih mreža koji pišu neistine o meni, nikada niti iz bilo kakvog razloga nisam kupovala pratioce na Instagramu, niti na bilo kojoj drugoj društvenoj mreži, niti sam ikada imala 4 miliona pratilaca na Instagramu (mada bih volela i znam da ću ih uskoro imati), to je apsolutna laž i izmišljena priča. Nije mi samo jasno na šta su ljudi sve spremni i šta sve mogu da izmisle i koliko daleko to već ide? Smatram da imam jako malo pratilaca s obzirom da gradim američku karijeru. Tužila bih sve, ali zaista nemam vremena za sudske procese, jer sam zauzeta svojom svetskom karijerom i žao mi je onih koji se plaše mog uspeha mogu samo da im poručim da sam tek počela i da me neće zaustaviti takve gluposti, možete da pišete šta želite svi ste vi i te kako svesni mog uspeha – napisala je Didi.


» Krah pravosudnog sistema u Srbiji\nKrah pravosudnog sistema u Srbiji\nMeðunarodni institut za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) iz\nLjubljane, Slovenija, redovno analizira dogaðanja na Bliskom istoku i\nBalkanu. IFIMES analizira aktuelna dešavanja u Srbiji sa posebnim\nosvrtom na pridruživanju Srbije članstvu u EU i funkcionisanju\npravosudnog sistema u toj državi, čija je kriza eskalirala sa\nnereizborom brojnih sudija i tužilaca. Iz analize „Krah pravosudnog\nsistema u Srbiji“ objavljujemo najzanimljivije delove.\nPravosudni sistem u Srbiji od raspada SFRJ neprestano se nalazi u dubokoj krizi. Analitičari su upozoravali na katastrofalno stanje u pravosudnom sistemu za vreme vladavine Slobodana Miloševića. Ponovno upozoravaju na verovatno još težu situaciju u pravosudnom sistemu Srbije posle dolaska na vlast Demokratske opozicije Srbije (DOS) 5.oktobra 2000.godine, koja je eskalirala nereizborom sudija i tužilaca 2009.godine, koji nisu bili po volji aktualnoj vlasti, koju u Srbiji simbolizuje predsednik Boris Tadić.\nU nezakonito i protivustavno odbijanje reizbora sudija i tužilaca posredno su se u rešavanje tog otvorenog pitanja uključile i institucije EU.\nVlast je posle 5.oktobra 2000 obećavala suštinske promene u svim sferama života posebno u segmentu pravosuða. Meðutim, situacija se dodatno pogoršala, jer je nova vlast počela obračun sa svojim neistomišljenicima i svima onima, koji nisu hteli pristati na „reketiranje“ od strane nove vlasti. Moć političara često je bila iznad pravnog reda, jer su političke elite svojim nastojanjima podredile pravosudni sistem i tako, prema mišljenju analitičara, doveli do kraha pravosudnog sistema u Srbiji.\nŠta predstavlja reforma pravosuða u Srbiji? Koji su ciljevi, uslovi, kriterijumi? Koji su rezultati postignuti?\nPROPUSTI VISOKOG SAVETA SUDSTVA\nAnalitičari upozoravaju na niz očiglednih propusta prilikom nereizbora sudija i tužilaca:\n1. Propusti Visokog saveta sudstva prilikom reizbora sprovedenog decembra 2009. godine:\na) da nereizabranog sudiju obavesti u toku postupka o postojanju razloga za sumnju u njegovu stručnost, dostojnost i osposobljenost;\nb) da nereizabranom sudiji omogući uvid u dokaze na osnovu kojih je zaključeno postojanje sumnje u njegovu stručnost, dostojnost i osposobljenost i dokaze na osnovu kojih je zaključeno da drugi kandidati ispunjavaju te uslove;\nc) da nereizabranom sudiji pre odlučivanja omogući da se izjasni o činjenicama na osnovu kojih je zaključivao o njegovoj stručnosti, dostojnosti i osposobljenosti;\nd) da neizabranom sudiji dostavi odluku sa razlozima zbog kojih je zaključeno da nije ispunio uslove za izbor i razlozima zbog kojih je zaključio da preostali kandidati ispunjavaju te uslove, i da podnosiocu ustavne žalbe zbog ovog treba da prestane stalna sudijska funkcija;\nPri tome Visoki savet sudstva je prilikom vršenja reizbora preduzeo niz radnji koje predstavljaju kršenje osnovnih ljudskih prava i sloboda garantovanih Ustavom Republike Srbije i Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda meðu kojima su i:\na) proglašavanje službenom tajnom svih podataka koji se tiču postupka izbora;\nb) upotreba podataka o ličnosti protivno Ustavu i zakonu;\nc) davanje izjava u javnosti u vezi sa postupkom ostvarivanja prava nereizabranih sudija koje vreðaju lično i profesionalno dostojanstvo\nNa ovaj način Visoki savet sudstva je u postupku reizbora povredio sledeća prava i slobode garantovana Ustavom Republike Srbije i Evropskom konvencijom:\na) pravo na jednaku zaštitu i pravno sredstvo iz člana 36. Ustava Republike Srbije i pravo na delotvoran pravni lek iz člana 13. Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda;\nb) pravo na rad iz člana 60. stav 4. Ustava Republike Srbije i pravo na imovinu iz člana 1. Protokola 1 uz Evropsku konvenciju;\nc) pravo na učešće u upravljanju javnim poslovima pod jednakim uslovima iz člana 53. Ustava Republike Srbije;\nd) pravo na pravično suðenje iz člana 32. Ustava Republike Srbije i člana 6 Evropske konvencije;\ne) zabrana diskriminacije iz člana 21. Ustava Republike Srbije, člana 14. u vezi sa čl. 6, 8, i 13. Evropske konvencije i načelo opšte zabrane diskriminacije iz člana 1. Protokola 12 uz Evropsku konvenciju;\nf) pravo na dostojanstvo iz člana 23. Ustava Republike Srbije;\ng) pravo na zaštitu podataka o ličnosti iz člana 42. Ustava Republike Srbije i pravo na poštovanje privatnog i porodičnog života iz člana 8. Evropske konvencije;\nh) pravo na obaveštenost iz člana 51. Ustava Republike Srbije i slobode izražavanja iz člana 10. stav 1. Evropske konvencije.\nVisoki savet sudstva je načinom svoga rada ograničio navedena ljudska prava nereizabranih sudija, a posebno pravo na pravično suðenje, preko mere dozvoljene odredbama čl. 20 i 32. stav 3. Ustava Republike Srbije i člana 6. stav 1. Evropske konvencije. Postupajući na izloženi način Visoki savet sudstva nije ispoštovao ni minimum standarda, koji su neophodni za primenu odredbe člana 32 Ustava Republike Srbije i člana 6 stav 1 Evropske konvencije.\n2. Nakon što je Ustavni sud Republike Srbije doneo prvu i jedinu Odluku po žalbi nereizabranog sudije (Odluka U.br.102/2010 od 28.05.2010) Visoki savet sudstva je počev od sredine meseca juna 2010. godine započeo, da dostavlja nove, pojedinačne odluke o prestanku sudijske dužnosti nereizabranim sudijama kojima se „zamenjuje“ odluka od 25.12.2009. godine, koja je bila istovetna za svih 837 nereizabranih sudija. U jednom broju slučajeva odluke je dostavio Visoki savet sudstva neposredno, a u ostalim slučajevima dostavu je vršio Ustavni sud uz dopis onima koji su podneli žalbu protiv odluke od 25.12.2009. godine da se izjasne, da li ostaju pri izjavljenoj žalbi, jer će se u suprotnom smatrati da su žalbu povukli. U slučaju izjašnjenja da žalilac ostaje pri žalbi Ustavni sud mu nalaže i da navede razloge zbog kojih osporava izmenjenu odluku Visokog saveta sudstva i da priloži dokaze od značaja za odlučivanje.\nOčigledno je, da Ustavni sud novoprispele odluke neće smatrati samostalnim, novim odlukama podobnim da se protiv njih izjavi žalba, već će, odlučujući o žalbama protiv odluke od 25.12.2009. godine imati u vidu navode iz novih odluka koje su donete pola godine kasnije (iako to nije pravno moguće obzirom da je novim pojedinačnim odlukama koje imaju svoj broj i datum donošenja odlučeno da je nereizabranom sudiji prestala sudijska dužnost sa 31.12.2009. godine, te one predstavljaju potpuno novu, samostalnu odluku podobnu da se protiv nje izjavi žalba kojom će se postaviti zahtev da se poništi upravo ta, pojedinačna, nova odluka, a koji zahtev nije mogao biti postavljen u žalbi izjavljenoj protiv jedinstvene odluke od 25.12.2009. godine).\nUvidom u pojedinačne, nove odluke (napisane na 5 strana) jasno se vidi, da je obrazloženje u pretežnom delu (4 strane) isto za sve nereizabrane sudije, a samo u jednom pasusu navedeni su razlozi za sumnju u stručnost, osposobljenost ili dostojnost nereizabranog sudije. Pri tome nisu navedeni, koji su eventualno pribavljeni i izvedeni dokazi, a navedeno je niz netačnih odnosno lažnih podataka i to kako podataka o rezultatima rada nereizabranog sudije („lažirani“ su izveštaji o rezultatima rada za pojedine nereizabrane sudije i na osnovu tako „lažiranih“ odnosno netačnih i lažnih podataka o rezultatima rada nereizabrane sudije su proglašene nestručnim i neosposobljenim), tako i podataka na osnovu kojih je Visoki savet sudstva pronašao da kandidat ne ispunjava uslove u pogledu dostojnosti (potpuno pogrešno navedeno činjenično stanje odnosno očigledno lažno prikazivanje činjenica kako bi se po svaku cenu opravdala odluka o nereizboru, pri čemu nereizabranom sudiji nije data mogućnost da se na te činjenice izjasni i da priloži dokaze kojima „pobija“ lažne navode Visokog saveta sudstva). Čak se išlo toliko daleko, da je kao razlog za sumnju u pogledu dostojnosti nereizabranog sudije naveden istražni postupak, koji je pravnosnažno obustavljen zbog toga što je sam javni tužilac odustao od krivičnog gonjenja (optužnica i nije podignuta već je postupak obustavljen već u fazi istrage) i mera udaljenja sa sudijske dužnosti odnosno suspenzija koja je direktna posledica neosnovanog i nezakonitog pokretanja i voðenja istražnog postupka (i koja je takoðe stavljena van snage) što znači da je svaki, pa i očigledno neosnovano i nezakonito voðeni istražni postupak za nereizabrane sudije predstavljao razlog za sumnju u dostojnost (što nije slučaj kada su u pitanju pojedine izabrane sudije). Postavlja se pitanje kako je dostojnost ispitivana, koji podaci su pribavljani i od koga, te da li su upotrebljeni nezvanični dokazi ili eventualno podaci o krivičnoj istrazi, policijski izveštaji ili mišljenje neke bezbednosne službe, pisanje medija, mišljenje političara ili eventualno političkih stranaka, „lična sećanje“ pojedinih članova Visokog saveta sudstva o radu pojedinih nereizabranih sudija ili nešto drugo poznato samo članovima komisije, koji su odlučivali o sudbini sudija i tužilaca.\nRAZLOZI ZA NEREIZBOR PAUŠALNI I NEDOKUMENTOVANI\nRazlozi za nereizbor navedeni u pojedinačnim odlukama su paušalni i nedokumentovani (u jednom slučaju nereizabrani sudija je etiketiran kao neosposobljen, jer je u posmatranom periodu imao više uraðenih nemeritornih nego meritornih odluka, iako su sve te odluke potvrðene od strane drugostepenog suda; u drugom slučaju nereizabrani sudija je proglašen kao neosposobljen, jer je u posmatranom periodu od tri godine, imao tri odluke uraðene nakon isteka roka od 30 dana, iako se meðu izabranim sudijama nalaze i oni koji u posmatranom periodu od tri godine nisu imali ni jednu odluku uraðenu u roku od 30 dana odnosno imali su znatno više odluka uraðenih nakon isteka roka od 30 dana); ponekad i neistiniti odnosno lažni (potpuno lažni podaci o rezultatima rada koje je Visoki savet sudstva navodio u pojedinačnim odlukama, koji se bitno razlikuju od podataka iz zvaničnih izveštaja o radu sudija koji su Visokom savetu sudstva dostavljali sudovi u kojima su nereizabrane sudije vršile sudijsku dužnost), a na osnovu njih svako pojedinačno je dobio etiketu koja će ga pratiti kroz dalji život i karijeru, da je neosposobljen, nestručan ili nedostojan. Na ovakav način odlučivano je o sudbini više hiljada ljudi-sudija i njihovih porodica, a olako ih etiketirajući kao nestručne, neosposobljene ili nedostojne Visoki savet sudstva ih je time praktično onemogućio da rade i osudio ih bez ikakve mogućnosti da se brane i dokažu suprotno.\nPri tome žalba podneta Ustavnom sudu ne pokazuje se kao delotvoran pravni lek, i navedeni su razlozi zašto Ustavni sud ne može biti instanca koja će omogućiti delotvornu pravnu zaštitu.\nNaime, iako je rešavanju žalbi sudija i tužilaca zvanično dao prioritet, a rok za njihovo rešavanje istekao najkasnije krajem maja meseca 2010. godine, Ustavni sud je rešio samo jednu od više od 1.500 žalbi. Osim toga, najavom da će rešavati o žalbama protiv odluke od 25.12.2009. godine imajući u vidu navode iz odluka donetih pola godine kasnije, Ustavni sud je na nedvosmislen način iskazao nameru da prekrši niz pravnih načela na kojima počivaju temelji pravne države. Tako je pojedinačnim odlukama zamenjena jedinstvena odluka Visokog saveta sudstva od 25.12.2009. godine i odlučeno da nereizabranom sudiji prestaje sudijska dužnost sa 31.12.2009. godine, svaka pojedinačna odluka ima svoj broj i datum donošenja, a u žalbama koje su izjavili nereizabrane sudije traži se samo poništenje odluke od 25.12.2009.godine, jer u vreme podnošenja žalbi pojedinačne odluke nisu ni postojale. U aprilu i julu 2010. godine Ustavni sud je upotpunjen sudijama čije životne i profesionalne karijere raðaju bojazan da oni neće nezavisno, nepristrasno stručno i u razumnom roku odlučiti o žalbama uz poštovanje svih aspekata prava na pravično suðenje iz člana 6 Evropske konvencije.\nČak i u slučaju da Ustavni sud usvoji žalbu ovakva odluka bi bila neizvršiva, jer takva odluka nije obavezujuća za Visoki savet sudstva, a Ustavni sud može samo da poništi odluku od 25.12.2009. godine u delu koji se odnosi na podnosioca žalbe i da naloži Visokom savetu sudstva, da u datom roku ponovo odluči o prijavi podnosioca žalbe podnetoj na oglas za izbor za sudiju na stalnoj sudijskoj funkciji u sudu za koji je podneo prijavu, a takvo ponovno odlučivanje je potpuno besmisleno obzirom da su po navedenom oglasu već izabrane druge sudije, a za Visoki savet sudstva u slučaju da ne postupi po nalogu Ustavnog suda nisu predviðene bilo koje sankcije.\nODLUKA USTAVNOG SUDA NE MOŽE ZAMENITI ODLUKU VISOKOG SAVETA SUDSTVA\nDostavljanjem pojedinačnih odluka nakon više od šest meseci od reizbora nisu otklonjeni propusti u radu Visokog saveta sudstva, jer nije data mogućnost nereizabranim sudijama da se o razlozima izjasne ili ih ospore i to pre odlučivanja Visokog saveta sudstva, a razlozi nereizbora za svakog pojedinačnog sudiju navedeni u tim odlukama ne mogu biti osnov za meritorno odlučivanje Ustavnog suda obzirom da Ustavni sud nema ovlašćenja da odlučuje o ispunjenosti uslova kandidata za izbor za sudiju odnosno da bira sudije, pa samim tim ni da ceni da li je nereizabrani sudija dostojan, stručan i osposobljen. Dakle, odluka Ustavnog suda ne može zameniti odluku Visokog saveta sudstva, jer Ustavni sud nema ovlašćenje da vrši izbor sudija, niti je Visoki savet sudstva dužan da postupi po odluci Ustavnog suda.\nŠta je donela reforma pravosuða? Da li je pravosuðe nezavisno? Da li su vidljivi rezultati reforme pravosudnog sistema? To su pitanja na koja se ne mogu dati pravi odgovori.\nKAKAV JE UTICAJ PREDSEDNIKA TADIÆA?\nPredsednik Srbije Boris Tadić kao i ostali političari iz njegovog političkog okruženja pokušavaju u Briselu izgledati kao vrlo moderni, proevropski političari. Meðutim, na zapadnom Balkanu oni svojim delovanjem sasvim sigurno to nisu.\nČinjenica je, da je predsednik Tadić i dalje ostao predsednik Demokratske stranke (DS) i posle izbora za predsednika Srbije. Tadić je pored predsednika Kosova Fatmira Sejdijua (LDK), jedini predsednik koji istovremeno obavlja duple funkcije -predsednika stranke i države. Verovatno je to bio i razlog, da je Tadić podržao zakon o duplim funkcijama, čija primena može uticati na povećanje stepena korupcije. Prema indeksu korupcije Transparency Internationala Srbija se nalazi na visokom 83.mestu. U Srbiji je uspostavljeno faktičko stanje, da je predsednik Tadić uveo predsednički sistem bez promene Ustava Srbije\nUticaj kabineta predsednika Republike Srbije na medije odvija se preko marketinga. Predsednik Tadić je okružen ljudima koji se jako dobro razumeju u marketing. Srpska politička i medijska scena se sve više pretvara u marketinško polje gde se spinuje, gde jedna afere prekriva drugu. Cilj je skretanje pažnje sa najvažnijih tema i problema sa kojima se suočavaju graðani, a to su nezaposlenost, siromaštvo i teška ekonomska situacija. Istraživanja javnog mnenja pokazuju, da su to teme koje ljude najviše interesuju.\nAnalitičari smatraju, da je uticaj predsednika Srbije Borisa Tadića prisutan u svim sferama života u Srbiji u kojima mu je potreban odnosno u kojima želi da ima svoj uticaj.\nDA LI SE BORIS TADIÆA SKRIVA IZA BOGOLJUBA KARIÆA?\nAnalitičari upozoravaju na skoro zaboravljenu činjenicu, da je predsednik Tadić za vreme voðenja ministarstva telekomunikacija, bio i predsednik upravnog odbora „JP PTT saobraćaja Srbije“, koja je imala zajedničku kompaniju „Mobtel“ sa Bogoljubom Karićem. Iz tog perioda nije razjašnjena uloga predsednika Tadića u postupku pokretanja stečaja, utvrðivanja visine unetog osnivačkog kapitala, pripremanje kompanije za prodaju za kupca, koji se vezuje za njegovu Demokratsku stranku (DS), sponzorstva koja su išla po nalogu Borisa Tadića i sl. Istražni organi u dosadašnjem radu nisu saslušali niti procesuirali predsednika Tadića po ovim pitanjima.\nSA KIM SE SRBIJA OBRAČUNAVA?\nAktualna dešavanja u Srbiji neizbežno postavljaju pitanje sa kim se Srbija obračunava? Očito se Srbija obračunava sa nosiocima velikog kapitala. Ta ista država je omogućila da se posle 5.oktobra 2000 obogate pojedinci kao što je Miroslav Mišković vlasnik kompanije „Delta“. Činjenica je, da je Miroslav Mišković svoje bogatstvo najviše uvećao upravo posle 2000.godine odnosno dolaskom Demokratske opozicije Srbije (DOS) na vlast. Koncepcija obračuna koristeći pravosudne institucije se ni u čemu ne razlikuje od one koju je koristio Slobodan Milošević prilikom borbe za vlast.\nMiodrag Kostić, Zoran Drakulić, Milan Beko, Vojin Lazarević, Miroslav Mišković? Ko je sledeći? Počelo se sa Bogoljubom Karićem koji je osnovao političku partiju „Snaga Srbije“, koja je predstavljala potencijalnu opasnost na političkoj sceni Srbije posebno za Demokratsku stranku Srbije (DSS) tadašnjeg premijera Vojislava Koštunice, koji je i započeo progon Karića. Uvidom u registar političkih partija vidljivo je, da je Bogoljub Karić još uvek predsednik političke partije „Snaga Srbije“ što opravdano otvara pitanje političke motivisanosti ovog slučaja. Očito u Srbiji zakon nije jednak za sve. To se primećuje i u slučaju Bogoljuba Karića, koji je osuðen pre nego što je i započeo sudski proces. Sve upućuje, da se radi o ozbiljnom kršenju prava na pravično suðenje i presumpciju nevinosti garantovanu članovima 10 i 11 Univerzalne deklaracije o pravima čovjeka. To potvrðuje i medijski linč, koji se u ovom slučaju vodi preko sprege pojedinih medija i izvršne vlasti protiv izabranih pojedinaca. Informacije iz krugova blizu jednom ili drugom ministarstvu ili tužilaštvu na koje se mediji pozivaju, a od kojih se te institucije javno ne distanciraju, postavljaju sasvim legitimna pitanja i o nezavisnosti i profesionalnosti tih organa kao i medijske najave o oduzimanju imovine Bogoljubu Kariću i članovima njegove porodice opravdanim postavljaju pitanje, da li će najavom aktivnosti oduzimanja imovine još dodatno kršiti ljudska prava porodice Karić i drugih koji ne budu po meri aktuelne vlasti? Da li će takve i slične aktivnosti državnih organa usporiti put Srbije u EU?\nKarakteristično za demokratske države je, da omogućavaju fer i pošteno suðenje, odbranu sa slobode i jednak tretman za sve graðane. Zbog gore navedenog stvara se utisak da u slučaju Bogoljuba Karića to nije omogućeno već da je on već osuðen pre početka eventualnog sudskog procesa što je vidljivo iz izveštavanja medija u Srbiji i izjava pojedinih najviših srpskih zvaničnika.\nSudstvo je i dalje u rukama vlasti. Ustavni sud Srbije ni posle više godina od podnošenja inicijative za ocenu ustavnosti Zakona o ekstraprofitu i Zakona o oduzimanju imovine nije odlučivao. Ministrica za pravosuðe Srbije Snežana Malović u dnevnom listu „Danas“ od 14.8.2010 piše dnevnik u kojem se otvoreno umešava u nezavisnost sudstva, komentira pojedine slučajeve i „daje uputstva“ pravosudnim organima šta treba da rade u konkretnim slučajevima, posebno naglašavajući slučaj porodice Karić. Opravdanim se postavlja pitanje nezavisnosti i profesionalnosti pravosudnih organa i uticaja vlasti, čiji je simbol predsednik Tadić.\nOSLABITI DAČIÆA I SPS-a\nPolitička scena u Srbiji postaje sve jasnija. U novonastaloj konstalaciji političkih odnosa Miroslav Mišković vlasnik kompanije „Delta“ obratio se za pomoć i zaštitu Tomislavu Nikoliću predsedniku Srpske napredne stranke (SNS). U meðuvremenu Tadić i Nikolić su napravili politički dogovor, čiji je cilj, izmeðu ostaloga, oslabiti Socijalističku partiju (SPS) i njenog predsednika Ivicu Dačića, koja zbog stalnog uspona i povećane popularnosti ugrožava poziciju Tadićeve DS na levom političkom bloku. Uskoro se očekuje isproducirana afera usmerena protiv ministra Dačića. Dominantna pozicija na desnom političkom bloku pripada SNS-u. Dačić kao ministar unutrašnjih poslova najzaslužniji je za ukidanje viza za graðane Srbije. Mišković, koji je učestvovao u finansiranju SNS-a od njenog osnivanja novim političkim dogovorom Tadić-Nikolić sebi je obezbedio posrednu zaštitu i predsednika Tadića.\nMEDIJSKE SLOBODE I NOVINARI\nSrbija se na lestvici Freedom Housa, po slobodi medija, nalazi na 78.mestu. Analizirajući situaciju na medijskoj sceni vidljive su mnoge sličnosti sa periodom za kojeg se mislilo da je stvar prošlosti ali sadašnja situacija još uvek podseća na vreme Miloševićeve vladavine. Srbija ima usvojen represivan Zakon o informisanju, koji se ne primenjuje ali se time ne umanjuje šteta, koja je prouzrokovana medijima i novinarima. Demokratska vlast Srbije ni posle deset godina nije uspela da pronaðe nalogodavce i ubice novinara Slavka Æuruvije, Milan Pantića i Dade Vujasinović. Skorašnji napadi i pretnje pojedinim novinarima (Dejan Anastasijević, Brankica Stanković, Teofil Pančić, itd) govore o tome da u nekim slučajevima i najosnovnija bezbednost ove profesije još uvek nije osigurana. S druge strane, potrebna je i celovita rasprava o samostalnosti i nezavisnosti pojedinih medija.\nPREDLOG REZOLUCIJE GENERALNE SKUPŠTINE UN-a\nSrbija je poslala predlog rezolucije o Kosovu na septembarsko zasedanje Generalne skupštine UN-a. Time je izazvala nepotreban konflikt sa EU i SAD. Analitičari upozoravaju, da Srbija još uvek može časno povući predlog rezolucije ukoliko na saadržaj rezoluciju tokom zasedanja uloži amandmane, koji neće biti suprostavljeni stavovima EU i SAD odnosno koji će predstavljati prihvatljiv kompromis.\nNA SANDŽAKU MOGUÆA ESKALACIJA KONFLIKTA\nVlada Srbije u pogledu Sandžaka ponavlja iste greške, koje je činila prema Kosovu. Evidentan je nedostatak političke volje za odgovarajućim dijalogom i meðusobnim poštovanjem odnosno prisutno je ignorisanje legitimnih predstavnika Sandžaka. Time se otvaraju mnoga nepotrebna pitanja o širini i dubini diskriminacije etničke i verske manjine. Najnoviji problemi sa imenovanjem veroučitelja i uskraćivanjem normalnog odvijanja islamske veronauke od strane ministarstva prosvjete dodatno su usložnili situaciju na Sandžaku. Problemi vezani za Islamsku zajednicu u Srbiji producirani su osnivanjem paralelne islamske verske zajednice, koju je instalisao tadašnji premijer Vojislav Koštunica 2007.godine. Dogaðaji su kulminirali nedavnim odstranjivanjem rektora Internacionalnog univerziteta u Novom Pazaru Mevluda Dudića iz vladine komisije za veronauku i imenovanjem novog člana iz minorne paralelne islamske zajednice iz Beograda, koju podržava veći dio srpske politike. Iako član 132. Zakona o osnovama obrazovanja i vaspitanja eksplicitno propisuje, da na osnovu liste predložene od strane tradicionalne crkve i verske zajednice direktori škola imenuju veroučitelje to nije omogućeno reprezentativnoj Islamskoj zajednici u Srbiji sa sedištem u Novom Pazaru. Prema Zakonu u komisiji za veronauku su predstavnici crkava i verskih zajednica. Dakle, Vlada odlučuje o predstavnicima nadležnih ministarstava u toj komisiji. Meðutim, u toj komisiji Vlada ne može odlučivati o predstavnicima crkava i vjerskih zajednica kao što je učinila u ovom slučaju. Možda je upravo sada poslednja šansa za Srbiju, da započne razgovore sa predstavnicima Sandžaka. Sadašnja politika Srbije putem ignorisanja Sandžaka sve više udaljava Sandžak od Srbije. Srbiji je prekopotrebna decentralizacija, koja bi rešila mnoge probleme, time i regije Sandžak.\nAnalitičari upozoravaju, da su na Sandžaku rasporeðene jake policijske (žandarmerijske) snage i prisutni brojni pripadnici tajne službe, koji nemogu doprineti stabilizaciji tog dela Srbije, nego naprotiv destabilizovati i eventualno izazvati nepotreban konflikt. Ne isključuje se mogućnost proglašenja autonomije i donošenja ustava Sandžaka. Decentralizacija kao proces demokratizacije i ubrzanog razvoja može ponuditi prave odgovore na izazove i prava sredstva za ostvarivanje boljih materijalnih preduslova za svestrani razvoj manje razvijenih područja, a Sandžak to očigledno jeste.\nMeðunarodni institut IFIMES smatra, da predstavnici meðunarodnih organizacija, a pre svega predstavnici EU, moraju pojačati svoj monitoring u Srbiji, jer (ne)evropsko delovanje i pojedini potezi Vlade Srbije mogu dovesti u pitanje evropski put Srbije i izazvati nepotrebnu eskalaciju konflikta. Posebno je potrebno pojačati monitoring nad pravosuðem, politički motiviranim sudskim procesima, (ne)aktivnostima hapšenja i procesuiranja optuženih za ratne zločine.\nLjubljana, 3.septembar/rujan 2010\nMeðunarodni institut za bliskoistočne i\nmr.sc. Zijad Bećirović\nOdržan mirni protest na Hadžetu


Bolnica: Na lečenju 50 pacijenata, 46 sa potvrđenim prisustvom virusa Kovid -19Podrška tradicionalnom čitanju i ljubavi prema knjiziNa Skupštini Grada Prokuplja rebalansom budžet uvećan za oko 300 miliona dinaraPlaniran upis novih 150 studenataVakcinacija protiv kovida i u najudaljenijim prokupačkim selimaRukometaši nastavljaju borbu za bodoveJavne konsultacije za Plan upravljanja životnom sredinom za izgradnju novog vrtića u ProkupljuZa razvoj lokalnih samouprava 30 miliona evra bespovratnih sredstava u okviru novog programa Evropske unije EU PRO PLUSOdržana Izborna skupština Lovačkog udruženja ToplicaPoraz fudbalera Topličanina\nOdržana praznična liturgija\nU hramu Sveta Petka koji se nalazi u selu Prekopuce održana je praznična liturgija,koju je održao protojerej stavrofor Mladen Simić. Ova crkva,koja se renovira,sagrađena je 1937.godine.\nPredsednik Crkvenog odbora Dragoljub Veljković rekao je da je renoviranje počelo pre nekoliko meseci.\n– Tokom avgusta ove godine počeli su radovi na renoviranju crkve. Zahvaljujući mnogobrojnim donatorima iz zemlje i inostranstva,kao i sredstvima mesne zajednice prikupljeno je blizu 600.000 dinara nameljenih za renoviranje. Do sada je urađena spoljašnja fasada,promenjena krovna konstrukcija na zvoniku, ugrađeno 200 kvadratnih metara novog lima,postavljena nova ulazna vrata i obavljeni mnogi radovi na pomoćnoj zgradi,izjavio je Veljković i dodao su veliki doprinos i angažovanje u poslovima dali mnogi meštani sela.\nPrema njegovim rečima planirano je da svi radovi budu završeni do kraja oktobra naredne godine.\nProtojerej savrofor Mladen Simić naglašava da je dobro što je narod odlučio da obnovi ovaj sveti dom i kojem će moći da se moli bogu.\n– Nadam se da će ovaj Sveti hram biti mesto gde će se narod okupljati u velikom broju i moliti bogu za dobrobit svoje porodice i svog naroda,rekao je on i uputio veliku zahvalnost svim ljudima dobre volje i donatorima koji su omogućili da se renovira crkva Sveta Petka.\nBolnica: Na lečenju 50 pacijenata, 46 sa potvrđenim prisustvom virusa Kovid -19\nPodrška tradicionalnom čitanju i ljubavi prema knjizi\nNa Skupštini Grada Prokuplja rebalansom budžet uvećan za oko 300 miliona dinara


Zmajeve Archives - Klik Jajce\nFudbaler koji je odbio igrati za Zmajeve ima novi klub, postao je konkurencija Mihojeviću\nDino Arslanagić, fudbaler koji je prije šest godina odbio igrati za reprezentaciju Bosne i Hercegovine, ostvario je transfer. Dino Arslanagić, fudbaler koji je prije šest...\nDobar rezultat za Zmajeve u Kijevu: Ukrajini samo bod, senzacija Makedonaca u Njemačkoj\nPored okršaja Bosne i Hercegovine i Francuske na Grbavici (0:1), širom Evrope je odigrano pregršt utakmica kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo. Pored okršaja Bosne i Hercegovine...\nKristijan Lovrić i Aleksandar Jovičić nogometaši su zbog kojih je selektor Bosne i Hercegovine Ivaylo Petev prije tri dana u Zagrebu gledao utakmicu Lokomotive i...\nFantastičan dan za Zmajeve u Italiji: Džeko još jednom heroj Rome, gol i asistencija Gojaka!\nNakon pauze zbog praznika Božića i Nove godine, nastavljeno je takmičenje u italijanskoj Seriji A, a u terminu od 15 sati je odigrano čak sedam...\nRačunica po kojoj je profitirala košarka: Inkubator za Zmajeve napaja se u radionici entuzijaste\nSunce je konačno granulo za nas, ljubitelje sporta ispod obruča. Košarka je nakon dugo vremena ponovo jedna od top-tema u Bosni i Hercegovini. Sunce je...\nMuška košarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine u ovim trenucima igra meč 3. kola kvalifikacija za Eurobasket, a na Ilidži u sjajnoj partiji razbija Bugarsku. Muška...\nJajce Online 30/09/2020\nUtakmica polufinala baraža za EP između Bosne i Hercegovine i Sjeverne Irske se bliži, a Dušan Bajević se susreće sa sve više problema. Utakmica polufinala...\nJajce Online 16/09/2020\nNakon što je jučer pravo nastupa za fudbalsku reprezentaciju Bosne i Hercegovine dobio Anel Ahmedhodžić, isto se dogodilo danas i sa Dennisom Hadžikadunićem. Nakon što...\nJajce Online 30/08/2020\nReprezentativac BiH Elvir Koljić danas je postigao gol u domaćoj pobjedi Universitatea Craiove nad Astrom od 2:0, ali je u finišu utakmice morao napustiti teren....


Od testiranih gradova u BiH, samo u Jajcu čist vazduh - M-Kvadrat\nOd 11 testiranih gradova u BiH, juče je samo u jednom kvalitet vazduha bio zadovoljavajući i nije predstavljao opasnost po zdravlje stanovnika, rezultati su mjerenja zagađenja, koje je sprovelo Udruženje “Eko-akcija” iz Sarajeva.\n“Posljedice mogu biti od trenutnih, kao što su kašalj, otežano disanje, smanjenje fizičkih mogućnosti, kratkotrajne infekcije dišnih puteva kao i očiju do onih koje su puno opasnije, a dolaze poslije određenog vremena kao pojava bronhitisa, astmi, trovanja metalima pa čak i tumori”, upozorili su zdravstveni radnici.\nČedomir Crnogorac, šef Katedre za zaštitu životne sredine na Prirodno-matematičkom fakultetu u Banjaluci i autor mnogih dijela na ovu tematiku, rekao je da rezultati Udruženja “Eko-akcije” nisu iznenađujući, te da će bez konkretne strategije i pravih stručnjaka stanje biti još i gore.\n“Isuviše vremena smo potrošili pričajući šta bi trebalo uraditi, a pritom ne čineći ništa. Takođe, na odgovornim funkcijama u ovoj oblasti nam se nalaze nestručni kadrovi stranački zaposleni, umjesto stručnjaka koji sigurno mogu riješiti problem”, smatra Crnogorac. Prioritet je donošenje akata na nivou BiH Istakao je da donošenje jedinstvenih i obavezujućih akata na nivou čitve BiH mora biti prioritet.\nKao pozitivan primjer naveo je London, gdje je za tri godine riješen problem smoga i zagađenosti poslije donošenja grupe propisa i striktnog pridržavanja pri kažnjavanju, koje je rigorozno. Naglasio je da bh. propisi dozvoljavaju veću količinu maksimalno dozvoljene koncentracije zagađivača nego u što je u zemljama Evropske unije. Kao osnovne zagađivače navodi zastarjele tehnologije u industriji koje su svugdje već povučene iz upotrebe, nedostatak zelenila, koje je jedan od bitnijih faktora u pročišćavnaju vazduha, te režim saobraćaja, to jest prekomjerno korištenje automobila.\nPrethodni članakRodoljub Drašković odustaje od izgradnje aerodroma u Trebinju\nNaredni članakProdajom devastirnih objekata počinje uređenje Poslovne zone “Vatreni mlin”


Baklava u pustinji\n23. novembra 2007. 00:00\nLibijska kuhinja je jednostavna, ali bogata ukusima, i ima dugu istoriju i tradiciju.\nBazirana je na tradicijama Berbera, starih libijskih plemena, kao i Tuarega, stanovnika koji su naselili južne delove Libije, blizu Sahare. Na pripremanje hrane, kao i u mnogim delovima Afrike, uticali su Arapi, Turci, Grci, ali i Italijani, koji su okupirali Libiju preko 40 godina. Danas je libijska kuhinja više mediteranska nego afrička, zahvaljujući sličnošću ukusa Libijaca s ukusom ljudi iz mediteranskih zemalja. Tako su i mnoga jela koja se mogu naći u mediteranskim zemljama popularna i u ovoj afričkoj zemlji. To su, na primer: kus-kus, punjeno vinovo lišće, punjeno povrće, razni sosevi od paradajza, riblja čorba, marinirano i grilovano povrće. Takođe, popularni su i falafel, razni bureci, grilovana riba, jagnjetina i piletina, pržene sardine, đuveč od jagnjećeg mesa, roštilj, tahini sos i drugo.\nIako većina ljudi u Libiji voli jela s mesom, riba s povrćem, začinjena obiljem začina i maslinovim uljem, čini libijsku kuhinju zdravom i veoma ukusnom. Libijci su veoma gostoljubiv narod i shvatiće kao uvredu za celu svoju porodicu ako im gosti ostanu gladni. Aranžiranje i ukrašavanje hrane na tanjirima je veoma obično, jer se više pažnje posvećuje ukusu i mirisu jela nego tome kako ono izgleda na poslužavniku. Libija je muslimanska zemlja i zato jela koja sadrže svinjsko meso i alkohol nisu dozvoljena u kuhinji a ni bilo gde u zemlji.\nA za kraj, isprobajte sledeći meni. Predjelo je salata s piletinom i artičokama, a glavno jelo je „kufta“ – ćufta od mlevenog mesa s iseckanim začinskim biljkama. Ćufte se služe uz krompir, salatu i sos od paradajza, tahini sos ili sos od jogurta i nane. A za desert? Šta drugo nego ukusna libijska baklava.


Jura predstavlja viski ograničenog izdanja - Lux Life luksuzni portal\nRadeći ono što rade najbolje, Jura Whisky brend upravo je lansirao svoje najnovije izdanje – u pitanju je novi šeri singl malt koji je star 12 godina, a koji će biti dostupan isključivo na Tajvanu. Kao deo permanentne serije brenda, ovo piće je finiširano upotrebom nafinije španske šeri buradi, kako bi dobilo kvalitetan i bogat ukus.\nOpisan kao živahan i pun karaktera, viski je destilovan upotrebom Jura visoke buradi. On je sazrevao u buradi od američkog belog hrasta u kojima je nekad bio burbon, pre nego što je finiširan u premijum, ručno odabranim Oloroso Sherry buradi iz Španije. Viski sadrži bogate arome čokolade, kestena i citrusa, sa primesama dimljenog meda, slanih banana i braon šećera.\nNa kraju, moramo naglasiti da je ovaj viski osmišljen kao limitirano izdanje, a da cena još uvek nije poznata.


VODIČ ZA KUME: Kako organizovati nezaboravno devojačko veče 💕 vencanja\nVodič za kume:\nKako organizovati nezaboravno\nIstina je da ne mora svako devojačko veče da ubraja stripera, na stotine šotova alkoholnih pića ili svetlucave lente sa natpisima “Team bride”, ali nije ni san svake buduće udate žene ni opuštena čajanka sa prijateljicama. Najbolje proslave se dešavaju negde između svih ovih pažljivo isplaniranih i hrabro doziranih detalja o kojima će poneka žena, koja bude imala čast da nosi lentu “kuma”, morati da se pobrine.\nPrva stvar oko koje se morate potruditi je odabir idealnog mesta za svoju drugaricu mladu i sve pozvane devojke. Kafane su uvek dobra opcija, a i najčesći su izbor kuma i neveste zbog dobre atmosfere, žive muzike i relativno pristupačnih cena pića, jer - to veče će se dosta piti.\nKada ste odlučili gde ćete proslaviti devojačko veče, pozabavite se istraživanju stvari koje bi mlada želela da vidi ili ima na svojoj proslavi, kao i o stvarima kojima ne bi trebalo da se bavite ili ih ona ne želi.\nPokušajte da odolite iskušenju da pitate ostale gošće o njihovim željama, ako znate da će doći do sukoba mišljenja ili preterivanja. Tako ćete sebe poštedeti glavobolje zbog potencijalnih svađa, a i vi ste zaduženi za planiranje zabave.\nSigurnije je da se oko organizacije posavetujete sa još jednom ženskom osobom pored mlade, ali izlaganje svojih planova svima može da se pretvori u pravu katastrofu. Naravno, ovo ne podrazumeva kolektivne planove kao što su, na primer, skakanje padobranom, grupno tetoviranje i njima slični, radikalni podvizi.\nPažljivo planirajte budžet\nKada je u pitanju procena, planiranje budžeta i plaćanja pića, jela, ukrasa, kafane ili smeštaja - u redu je konsultovati se sa svim gošćama, čak je i poželjno, kako bi sve novčano učestvovale. Možete ih posavetovati da vam se individualno javljaju sa predlozima, kako biste sami, i na miru sastavili listu.\nKad je dekoracija u pitanju, i ovo slavlje, kao i svako drugo, zahteva poneki detalj koji odaje utisak veselja i radosti, ali se ne morate koncentrisati na dekoraciju kao da je rođendanska, a možete je i sami napraviti. Prepustite se planiranju kostima, naručivanju lenti i drugih, damskih obeležja za devojke.\nRazmislite o zabavnim stvarima\nKada su dati odgovori na sva kardinalna pitanja, odnosno kada je rezervisan hotel ili separe i isplaniran ceo odlazak ili prevoz do odredišta, možete pustiti mašti na volju i popuniti “praznine” svim zabavnim (ili šaljivim) sitnicama. Kreativne dosetke kuma da devojačko veče začine odlaskom na neko mesto su najčešće i vrhunac večeri.\nIma li šta bolje od odlaska na mesto na kom će vas osoblje razmaziti? Osim što će relaksirati umorne noge od đuskanja (a i želudac od alkohola), pružiće zasluženi odmor od posla svim devojkama, i pripremiti mladu na predstojeći korak i ponovnu zabavu na venčanju.\nOdlazak u spa centar može biti i celodnevna aktivnost, umesto odlaska u klub, a možete ga upriličiti i u okrilju svog doma, gde će sve ipak biti po kuminom ukusu ili u cilju zadovoljenja svih mladinih želja. Povedite devojke u salon lepote na masaže, kod frizera, na manikir i pedikir - čeka vas nezaboravno veče.\nZačinite veče igricama\nSitne igrice će održavati atmosferu na zabavi gorućom, i to tokom cele večeri, a mnogi preskaču da u svoje planove uključe i njih. Dovitljive igrice mogu biti veoma zanimljive, a mogu poslužiti i kao idealna podloga da naučite nešto više baš o mladi, drugaricama, mlada o mladoženji i obrnuto.\nPokažite inicijativu, postavite mladoženji nekoliko pitanja (Ko je kome prvi rekao “volim te”? Koja je njena najbolja osobina? Koja joj je omiljena boja? Kako joj se zvao prvi ljubimac? Ko je gori vozač?), a onda rekreirajte odgovore sa mladom tokom neke sedeljke, ili odmora od igranja. Igranje “Istine ili izazova” može da zagreje atmosferu do usijanja, mogućnosti su brojne.\nNe zaboravite na poklone na kraju večeri\nIdelano bi bilo da, kada se zabava završi, svaka od dama ode kući sa karakterističnom uspomenom na to veče (ili taj vikend). To mogu biti i ukrasi koje ste podelili devojkama po dolasku (mašnice, lente, tijare ili majice), a možete im pomoći i da im sutrašnji mamurluk ne padne toliko teško i podeliti im personalizovane bočice sa vodom i elektrolitima. Evo još nekoliko interesantnih predloga za poklone:\nPutno pakovanje jednokratnog peškirića ili maramice za osvežavanje, natopljene eteričnim uljem i micelarnom vodom.\nTorbica za sitan novac koja se može prikačiti kao privezak na ključeve. Nju možete printovati tako da bude personalizovana ili je oslikati u foto-radnji po ugledu na vašu fotografiju iz protekle večeri.\nKapkejk i lak za nokte. Idelano bi bilo da su i nadev na kolaču i lak u bočici neke pastelne, ženstvene boje poput lila, lavande ili ljubičaste.\nRokovnik (ili deblja sveska) u vintidž, cvetnom stilu sa sličnom hemijskom olovkom.\nPlaniranje devojačke večeri nije jednostavan zadatak, ali ne mora biti ni bauk, ukoliko sve svoje ideje zapišete na papir i postupno krenete u njihovo razrešavanje. Ukoliko se bliži pitanje o kumstvu, i znate da bi vaša drugarica (buduća kuma) volela da se “oprosti” od samačkog života uz muziku i zabavu, poslužite se ovim savetima i priredite joj veče za pamćenje.


Svečani prijem za reprezentativce BiH i SAD\nNasir Selimović - Četvrtak, 17.06.2004, 07:46\n19.05. - Načelnik Općine Fojnica Mustafa Memija sinoć je u hotelu Reumal priredio svečani prijem za reprezentativce BiH i SAD u sjedećoj odbojci koji se već nekoliko dana nalaze na zajedničkim pripremama u Fojnici. Prijemu su prisustvovali pored domaćina iz Fojnice i predstavnici Vlade Kantona Sarajevo, ministri Ivica Šarić i Hajriz Bečirević.\nNasir Selimović - Četvrtak, 17.06.2004, 07:38\n16.05. - Reprezentacije BiH i SAD u sjedećoj odbojci od 15 – 22 maja boravit će u Reumalu na zajedničkim pripremema za Paraolimpijske igre u Atini, u okviru kojih će odigrati i prijateljsku utakmicu u Fojnici. Ako se ima na umu da će tokom ljeta na sličnim ciklusima zajedničkih priprema sa svjetskim i evropskim prvacima reprezentacijom BiH tokom ljeta Reumal ugostiti u dva navrata reprezentacije Njemačke, Egipta i ponovo SAD, onda ne možemo a da ne budemo ponosni, kako na stečeni renome reprezentacije BiH, tako i uporedo s njom Centra u Fojnici kao kvalitetnom mjestu za pripreme sportskih ekipa.\nNasir Selimović - Četvrtak, 17.06.2004, 07:34\n15.05. - Zar ima većeg poraza za pjesnike od čitanja poezije pred praznom dvoranom? Ima: kad ni pjesnici više ne slušaju pjesnike. Organizatori okruglih stolova, poetskih večeri i većina ostalih kulturnih događanja u okviru manifestacije Sarajevski dani poezije koja okuplja pjesnike iz cijelog svijeta, stidljivo su pokucali na vrata kulturne provincije (Kakanj, Kreševo, Fojnica) i ostali zatečeni odzivom publike. Pisci za djecu Ismet Bekrić, Kemal Coco, Ivo Mijo Andrić, Enisa Osmančević, Atif Kujundžić, Dragan Marjanović, Zečir Hasić, Mujo Musagić i Šefik Daupović, koji su danas u Reumalu pohodili fojničke osnovce, nisu krili iznenađenje s koliko su ih oduševljenja i pažnje dočekala djeca. Neobaviješteni prolaznik bi pomislio da gostuju neke muzičke zvijezde kolika se gužva stvorila oko pisanja posveta i davanja autograma.\nUdruženje banja Bosne i Hercegovine\nNasir Selimović - Četvrtak, 17.06.2004, 07:28\n14.05. - U Zdravstveno – turističkom centru Slatina kod Banja Luke održana je Osnivačka skupština Udruženja banjsko – klimatskih lječilišta Bosne i Hercegovine kojoj je prisustvovala i delegacija Centra za medicinsku rehabilitaciju «Fojnica». Svjesni činjenice da se samo udruženim snagama može pokušati izmjeniti nezavidna situacija većine banja u BiH, i to putem zajedničke marketinške prezentacije i uticaja na pripremu i donošenje zakona i propisa iz ove oblasti, svi prisutni su jednoglasno podržali osnivanje Udruženja i predložena personalna rješenja. Za predsjednika Udruženja izabran je Zdravko Ostojić, direktor Banje Vrućice, a za potpredsjednike Eldan Lokmić, direktor Centra u Fojnici i Zvonko Marković, direktor HTP «Dalmacija» iz Kiseljaka.\nFojnički Dom zdravlja\nNasir Selimović - Četvrtak, 17.06.2004, 07:25\n05.05. - Stara neugledna zgrada fojničkog Doma zdravlja zahvaljujući doniranim sredstvima Evropske unije u iznosu od 90 hiljada eura napokon će dobiti novi vizuelni izgled. Radovi se sastoje u sanacijii i zamjeni krovne konstrukcije, izmjeni svih vanjskih otvora, novoj fasadi, sanaciji elektro i vodovodne intalacije, krečenju, popravci unutrašnje stolarije i zamjeni podova. Očekuje se isto tako donacija u savremenoj medicinskoj opremi, čime bi se usluge na primarnom nivou zdravstvene zaštite kompletirale.\nReumal Fojnica - Novi cjenovnici online\nmir5ad - Utorak, 08.06.2004, 08:11\nNovi cjenovnici Centra za medicinsku rehabilitaciju "Fojnica" Reumal su online.\nNa slijedećim URL adresama:\nCjenovnik objekta "Reumal": http://www.reumal.ba/cjenovnik_reumal.shtml\nCjenovnik objekta "Nova bolnica": http://www.reumal.ba/cjenovnik_nb.shtml\nCjenovnik objekta "Jezero": http://www.reumal.ba/cjenovnik_jezero.shtml\nNapomena: Cjenovnik pojedinačnih zdravstvenih usluga i engleska verzija cjenovnika su još u fazi izrade.


U Sarajevu svečano otvorena konferencija "Sfera 2021: Tehnologija betona" - GRENEF\nDanas je u Sarajevu otvorena X Međunarodna naučno stručna konferencija “Sfera 2021:Tehnologija betona“ koju je svečano otvorio Mirsad Jašarspahić, predsednik Privredne komore FBiH. Naglasio je važnost održavanja ovakvih događaja za BiH, s obzirom na to da se na jednom mestu skupe regionalne kompanije i predavači koji imaju priliku razgovarati, razmenjivati iskustva i predstavljati nove trendove i ideje.\nKonferencija „Sfera 2021:Tehnologija betona“\nEnterijer23 minuta ranije


Ćelijski zatvarač - Dozator SRZG250 - Silos Tech\nĆelijski zatvarač - Dozator SRZG250\nGlavna stranica Oprema za mešaonu stočne hrane Ćelijski zatvarač Ćelijski zatvarač - Dozator SRZG250\nĆelijski zatvarač (dozator) namenjena je za ravnomerno i kontinuirano izuzimanje materijala iz skladišnog prostora (bunkera) i doziranje u transprortni ili proizvodni sistem.\nĆelijski zatvarač je napravljen sa veoma malim zazorima između rotora i statora tako da je veoma efikasan i kod većih razlika pritisaka u sistemu.\nĆelijski zatvarač se sastoji od kućišta (statora) izrađenog od sivog liva ili čelika otpornog na habanje u kojem je smešten rotor.\nU zavisnosti od namene, rotor može da bude sa metalnim lopaticama ili sa gumenim završecima lopatica.\nPogon ćelijskog zatvarača je elektromotor sa pužnim reduktorom.\nOd izlaznog obrtaja reduktora zavisi i kapacitet dozatora.\nĆelijske zatvarače se često koriste u vazdušnim transportnim sistemima ugrađeni ispod ciklona, za transport najrazličitijih zrnastih i praškastih materijala.\nSa prigrađenim frekventnim regulatorom lako i jednostavno može da se reguliše kapacitet rotacione zaustave.\nProizvodimo ih u 4 velečine sa prečnicima rotora 200 mm, 250 mm, 300 mm, i 500mm. Kapacitet u zavisnosti od veličine dozatora i broja obrtaja rotora može da bude od 2.5m³/h\nsve do 60m³/h.


Cijene namirnica stalna poskupljenja | Info | Ekonomija\n25. January, 17:47\nCijene i dalje divljaju, moguća i nova poskupljenja 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nCijene i dalje divljaju, moguća i nova poskupljenja\n15.01.2022. / 08:37\nAutor Dušan Volaš 15.01.2022. / 08:37\nNiže marže na osnovne životne namirnice u Republici Srpskoj nisu donijele značajnije efekte za domaćinstva, uzimajući u obzir činjenicu da cijene i dalje divljaju, a prema procjenama upućenih, njihov rast očekuje se i u narednim mjesecima.\nZbog talasa raznih poskupljenja, Vlada Republike Srpske je 4. novembra prošle godine usvojila izmjenu Uredbe o ograničavanju marži u prometu robe i time smanjila marže na osnovne životne namirnice.\nTako su u prometu na veliko spuštene sa osam na šest odsto, a u prometu na malo sa dotadašnjih deset na osam odsto. To se odnosilo na so, životinjsku mast, suncokretovo ulje i biljnu mast, margarin, pasterizovano mlijeko, jogurt, pšenično brašno, hljeb, šećer, hranu za bebe, lijekove.\nU Ministarstvu trgovine i turizma RS rekli su da je po stupanju na snagu ove uredbe njihovo odjeljenje za cijene 24. novembra prošle godine evidentiralo da su proizvodi za koje je ograničena marža u odnosu na raniji period pojeftinili u prosjeku od 0,04 do 0,50 KM, zavisno od proizvoda i pakovanja.\n"U proteklim sedmicama došlo je do novog rasta cijena gotovo svih proizvoda, a stalna poskupljenja koja se bilježe u posljednjih godinu i više predstavljaju globalni problem koji se posmatra kao jedna od posljedica pandemije virusa korona", istakli su za "Glas Srpske" u Ministarstvu trgovine i turizma.\nNaglasili su da se poskupljenje osnovnih životnih namirnica najviše vezuje za poskupljenje sirovina i porast cijena transporta, a slabi prinosi pšenice, suša, rast cijena energenata, velika potražnja na svjetskim berzama, doprinijeli su rastu berzanskih cijena žitarica, što se održava na rast cijena brašna, hljeba, peciva, ulja i slično.\n"Uzimajući u obzir da je privreda Republike Srpske u ovom segmentu uvozno orijentisana te da kao malo tržište kakvo jesmo teško možemo uticati na smanjenje cijene uvozne robe, Vlada Srpske iskoristila je mogućnost da u skladu sa nadležnostima donese administrativne mjere ograničenja marži na osnovne životne namirnice, koje u uslovima tržišne ekonomije predstavljaju ograničenu mjeru kojom se utiče na formiranje konačnih cijena", poručili su iz resornog ministarstva.\nIstakli su da i pored ograničenih mogućnosti djelovanja kontinuirano prate stanje na tržištu Republike Srpske i da će u slučaju primijećenih poremećaja predložiti Vladi donošenje dodatnih mjera u skladu sa nadležnostima.\nIzvršna direktorica Udruženja potrošača “Don” iz Prijedora Murisa Marić kaže da je svaka nova količina robe koja stigne iz uvoza sa znatno višom cijenom još prilikom nabavke. Nisu, ističe, optimistični, jer su nova poskupljenja na pomolu i to svih proizvoda.\n"Ako bilo koji od energenata poskupi, automatski stiže novi lanac poskupljenja. Na primjer, ako je električna energija u privredi skuplja, a od nje zavisi proizvodnja bijele tehnike, obuće, odjeće i ostale robe, doći će do toga da poskupe i svi ti proizvodi", objašnjava Marićeva i dodaje da su u posljednjem periodu sve namirnice poskupjele, a najviše ulje, kojeg trenutno nigdje nema ispod tri marke.\nMurisa Marić kaže da je veoma teško dati pravu sliku o generalnom rastu cijena, jer razna poskupljenja prate i razne akcije.\n"U toku jednog mjeseca se po tri-četiri puta mijenjaju cijene. Nemoguće je upratiti koliko je koji artikl zaista poskupio pa pričamo u globalu, posmatrajući 1. i 31. u mjesecu, jer trgovački lanci stavljaju razne proizvode na neke akcije pa imamo i prividna sniženja", ističe Marićeva.\n"Divljaju" cijene gasa, struje i nafte u Evropi\nNaftaši tvrde: Očekuje se stagnacija cijena goriva\nPobuna poslodavaca: Protesti u stotinama firmi u FBiH zbog tri puta skuplje struje\nSkuplji plin u Srpskoj: Boca sada košta oko 30 KM, moguće i dodatno poskupljenje\nInflacija u RS: Najviše poskupili prevoz, hrana i piće


Ko je prvi odneo smeće iz Beograda? | Bilo jednom u Beogradu\nKo je prvi odneo smeće iz Beograda?\nIma tome blizu 150 godina, a iz prestonice je izmarširao poslednji turski vojnik.\nVidevši mu leđa, Beograđani se napokon okreću drugoj strani – onoj modernijoj, emancipovanijoj, evropskijoj. Posle 5 vekova gaženja kaldrmi i sokaka, Beograd polako uzima novo lice: kuće dobijaju spratove, trpezarije i salone, opremljene stilskim nameštajem iz Beča i Pešte. Iz istih se kuća sada čuju zvuci polke i kadrila, uz koje građani i građanke plešu obučeni po zapadnoj modi.\nA izvan modernih kuća, Beograd je nikad življi. U novootvorene fabrike hrle radnici u potrazi za korom hleba. Zgrade skrojene po evropskoj arhitekturi ukrašavaju izlozi šarolike robe, a tu je i huk železnice, brujanje prvih automobila i trenutak kada prestonica dobija ulično osvetljenje.\nSve se ovo dešava s kraja druge polovine 19. veka. Pored 35.000 stanovnika, Beograd je tada imao i preko 4.000 zgrada. I teško bi ma koja varoš preživela slične novotarije bez da ih je podržala odgovarajuća infrastruktura. A za nju se pobrinuo doktor Vladan Đorđević, čovek koji je 1884. uzeo funkciju predsednika gradske opštine.\nUređenje Savskog keja, izgradnja Novog groblja, a potom i osnivanje beogradskog vodovoda i kanalizacije – ovo behu stavke koje je doktor Đorđević odredio kao prioritete. Obučena u novo ruho, prestonica je privlačila i nove stanovnike: procene su bile da se njihov broj svake decenije udvostručavao.\nA gde je mnogo ljudi, tu je i đubreta koje za njim ostaje. Za varoš koja je želela biti ogledalom Evrope, prljavština po ulicama svakako nije bila lep prizor. Tu je bilo i pitanje zdravstvene bezbednosti građana, jer baš pre no što je Vladan Đorđević stupio na novu funkciju, Beogradu je pretila epidemija kolere. Ne želeći da stvar prepusti slučaju, opština je 1884. otvorila pitanje "regulisanja iznošenja đubreta iz privatnih kuća" i formiranja "čistačke čete" u sklopu Požarnog odeljenja.\nFoto: Milan Jovanović - dr Vadan Đorđević organizovao je prve "čistačke čete"\nPočeci beogradske komunalne higijene\n"Da bi se olakšalo građanstvu, i da bi se osiguralo redovno iznošenje tih đubrišta iz varoši i onda, kad ne preti nikakva kolera, opština je dala napraviti za svaki kvart naročita kola za iznošenje đubreta, kupila je sedam pari volova, uzela u svoju službu još trinajest slugu, i organizovala formalnu službu za tu celj, čije izdržavanje košta opštinu za ovu godinu 17.878 dinara."\nOvim se rečima dr Đorđevć u svom godišnjem izveštaju obratio članovima gradskog odbora.\nI to je, ujedno, trenutak kada je Beograd prvi put učinio nešto konkretno po pitanju održavanja higijene. Namera je u prvom redu bila poboljšanje sanitarne i zdravstvene situacije, pa iako opština nije imala u vidu bilo kakav lični profit, jasno je da služba čišćenja zahtevala i novčana sredstva "sa strane".\nBeograđani su inače već nekoliko godina unazad izdvajali novac za tzv. trošarinu – taksu kojom su se obezbeđivali prihodi za izgradnju puteva, škola, vodovoda i kanalizacije. Radi pokrivanja troškova odnošenja đubreta, gradski čelnici sada uvode i simboličnu sumu od 30 para mesečno. U početku, međutim, ova taksa nije bila obavezna – građani su putem novina i dobošara umoljeni da svojih 30 para opštini daju kao dobrovoljni prilog, što je na koncu rezultiralo i relativno slabim odzivom.\nA po ondašnjoj računici, odnošenje smeća na godišnjem nivou koštalo je 27.453 dinara. Da bi se neophodni novac prikupio, trebalo je da 7.626 prijavljenih domaćinstava redovno plaća dažbinu. Gradski čelnici tada predlažu novo rešenje: naročiti činovnik-inkasant angažovan je da ide od kuće do kuće i naplaćuje odnošenje smeća.\nCilj je bio da se tim novcem poveća broj kola i tegleće stoke. Ni ovaj potez, međutim, nije doneo rezultata: radeći od jutra do mraka, činovnik je za 9 meseci uspeo prikupiti svega 12.000 dinara. Ta suma ni izbliza mogla pokriti neophodne troškove, zbog čega i taksa za odnošenje đubreta postaje obavezna stavka na računima građana.\nOd tog trenutka pa do danas, prošlo je ravno 135 godina. Od te 1883, svašta se nešto u našoj gradskoj čistoći promenilo: volovske zaprege zamenila je moderna mehanizacija, a i za dažbine danas izdvajamo nešto više od onih 30 para. Ostaje nam da kao savesni građani uradimo i svoj deo posla, i sami vodeći računa o tome da naš grad ostane čist.


STRUČNJACI OCIJENILI! JUGOSLAVIJA SE MOGLA SPASITI: ‘Nije se trebala raspasti!’ Zna se tko je kriv, problemi su bili rješivi!\nSTRUČNJACI OCIJENILI! JUGOSLAVIJA SE MOGLA SPASITI: ‘Nije se trebala raspasti!’ Zna se tko je kriv,...\n“Raspad Jugoslavije prije 30 godina mogao se spriječiti”- jedan je od zaključaka na online panelu Bečkog instituta za ekonomiju na kojem je gostovala i naša Vesna Vusić.\nOsim nje, govorio je i profesor s Ekonomskog fakulteta u Ljubljani Mojmir Mrak, stručnjak za Zapadni Balkan Vladimir Gligorov, Veton Surrio, bivši političar i osnivač kosovskog dnevnika Koha Ditore te Branimir Jovanović, ekonomist i stručnjak za Balkan.\n“Raspad Jugoslavije prije 30 godina nije bio neizbježan, njeni ekonomski i politički problemi bili su rješivi, ali je za to zemlji bila potrebna perspektiva brzog pristupa EU”, ukazano je na online raspravi Bečkog ekonomskog instituta (WIIW).\n“Jugoslavija je mogla riješiti svoje probleme”\nSugovornici su isticali kako regija ima neriješenih problema i da će EU malo doprinijeti njihovom rješavanju.\n„Jugoslavija je bila u stanju riješiti svoje probleme“, ocijenio je ekonomist WIIW Vladimir Gligorov.\nSin prvog predsjednika Makedonije Kire Gligorova rekao je da je rješenje trebalo biti demokratizacija i da bi krivicu prije svega pripisao Srbima, ali dodaje i da su svi imali svoju ulogu u razbijanju Jugoslavije.\n„Demokratizacija je bila, najvjerojatnije, ključna“, smatra i profesor ekonomije iz Ljubljane Mojmir Mrak. Rekao je da su građani Jugoslavije 1970-tih živjeli iznad svojih mogućnosti, a da je nakon smrti Josipa Broza Tita ekonomsko okruženje postalo teže.\nU drugoj polovini 1980-tih postojala je ideja konfedereacije, ali je bilo nemoguće pronaći dogovor.\nKonfederacija uz brzi ulazak u EU\n„Ne vjerujem da bi konfederacija bez izgleda na brzi prijem u EU riješila problem“, uvjeren je Mrak, koji je učestvovao u pregovorima o pristupu Slovenije EU.\nGligorov, također, smatra da je Jugoslavija bila u dobroj poziciji da je mogla dati važan doprinos EU.\n„Bilo je nezamislivo da bilo koja druga zemlja socijalističkog svijeta prije Jugoslavije može postati članica EU, da nije došlo do raspada“, naglasio je on.\nOsnivač kosovskog dnevnika „Koha Ditore“ Veton Suroi kritizirao je Srbiju, rekavši da je raspad Jugoslavije počeo ne odcjepljenje Slovenije i Hrvatske, već, kako tvrdi, Srbije koja je navodno stavila svoj ustav iznad jugoslavenskog.\nZemlja Balkana su taoci neriješenih konflikata.\nSituacija je kaotična\nI Gligorov je pesimista da EU može riješiti probleme na Zapadnom Balkanu.\n„Situacija je kaotična. Ako pogledate Srbiju, Bosnu ili Kosovo vidite skup problema koji postoje veoma dugo i ne nazire se rješenje. EU je napravila grešku što zemlje kao što su Sjeverna Makedonija i Crna Gora nije nagradila njihove napore“, objasnio je on.\nGligorov ističe i da je zabluda da se mora riješiti samo „srpski problem“ i da će se ostali riješiti sami od sebe.\nBivša ministrica vanjskih poslova Hrvatske, Vesna Pusić smatra da je problem zemalja na Balkanu što se uvijek odlučuju za herojstvo i dramatiku, umjesto za funkcionalne države i predvidivost.\nIzvorni autor: N.K./Foto: Borna Filic\nraspad jugoslavije istraživanje


Ran kupus (Brassica oleracea var. capitata) tehnika gajenja, kalendarski prikaz radova sa spiskom bolesti i štetočina - ratarstvo.net\nRan kupus (Brassica oleracea var. capitata) tehnika gajenja, kalendarski prikaz radova sa spiskom bolesti i štetočina\nRan kupus je jedna od najgajenijih kupusnjača. Razlikuju se beli glavičasti kupus, crveni i ljubičasti. Kod kupusa se za ishranu koriste listovi i glavica u svežem stanju kao salata i sok, kao varivo, kao kiseli, marinirani, sušeni ili zamrznuti proizvod, što omogućuje ishranu tokom cele godine. Kupus ima visok sadržaj suve materije proteina i šećera, posebno monosaharida, što omogućava uspešno kišeljenje.\nKupus je najbolje dijetalno sredstvo jer se sporo vari i osećaj sitosti je duže prisutan.\nKupus se gaji na prvom mestu u plodoredu, što znači da se đubri stajnjakom.\nKupus je dobar predusev za većinu povrtarskih vrsta jer ostavlja značajnu organsku masu i zemljište sa malo korova. Kupus je česta predkultura (zimski ili rani kupus) ili naknadna kultura (kasni kupus) u intenzivnom plodoredu.\nKupus obrazuje veliku organsku masu te ima i povećane zahteve za hranivima. Najveću količinu hraniva kupus zahteva u periodu intenzivnog rasta listova rozete i obrazovanja glavice.\nU proseku ran kupus zahteva sledeće količine čistih hraniva:\nNavodnjavanje kupusa je neophodno zbog velike nadzemne mase a manje razvijenog korena. Potreba za vodom je uslovljena sortom i vremenom proizvodnje. Zato se rani kupus zaliva tri do četiri puta sa\nLokalizovano navodnjavanje osigurava da biljke kupusa uvek imaju na raspolaganju potrebne količine vode.\nzalivnom normom od 30-40 mm.\nNa lakšim tipovima zemljišta norme zalivanja su manje, ali je navodnjavanje češće. Dva do tri dana nakon izvedenog navodnjavanja poželjno je izvršiti međurednu\nobradu zemljišta kultiviranjem ili okopavanjem.\nRavnomernim zalivanjem sprečava se neželjeno pucanje glavica koje se javlja u slučaju kada se kupus zaliva posle izrazito sušnog perioda. U bašti se, u cilju sprečavanja pucanja glavice, ujesen može primeniti tzv kirenje, odnosno blago povlačenje biljaka na gore, što dovodi do prekida dela korenčića i usvajanja hraniva.\nKap po kap je jedno od najboljih rešenja koja se mogu primeniti pri gajenju kupusa.\nRan kupus – Kalendarski prikaz radova\nPočetak perioda u kome se ran kupus seje u toplom zaštićenom prostoru sa ciljem proizvodnje rasada. Rasadu bez pikiranja je potrebno oko 45 dana stasavaja da bi postigao spremnost za sadnju na otvorenom polju.\nPrikaz biljke koja je razvila pet do osam listova spremne za rasađivanje.\nZa ranu proizvodnju najčešće se gaji pikiran rasad. Seme se\nprvo seje u sandučiće ili leje i kada biljke uđu u fazu kotiledona ili prvog pravog lista vrši se pikiranje (presađivanje). Pikiranje sa vrši u hranljive kocke, kontejnere ili džifi saksije. Ukoliko se primenjuje pikiranje rasadu je potrebno oko 70 dana da stasa.\nU slučaju gajenja ranog kupusa početkom meseca treba da se obavi dopunska obrada zemljišta.\nPred sadnu unosi se u zemljište 1/3 planirane količine azotnih đubriva.\nKrajem meseca, kada prođu opsanosti od elementarnih nepogoda, moguće je rasađivanje ranih sorata kupusa. Rane sorte sade se na međurednom rastojanju od 50cm i 30-40cm rastojanja u samom redu. Sadnja treba da se obavi u dobro pripremljenom zemljištu, najbolje prethodno zaliveno, i uz zalivanje sa sadnjom.\nPočetak perioda u kome je moguća pojava: marokanskog skakavca, italijanskog skakavca, rovca, velikog majskog gundelja, skočibuba (žičnjaka), peščara, blapsa, ozime sovice, ipsilon sovice, C. sovice, gama sovice, malog kupusara, velikog kupusara, kupusang moljca, buvača krstašica, crvene kupusne stenice, male repičine pipe i zelene breskvine vaši.\nPočetak perioda u kome je moguća prihrana kupusa. Prihrana se vrši sa 2/3 planirane količine azotnih đubriva kada su biljke kupusa u fazi intenzvnog rasta listova.\nPočetak perioda u kom je moguća berba ranog kupusa. Berba kupusa obavlja se kada glavice dostignu veličinu i čvrstoću karakterističnu za gajenu sortu.\nPošto se kupus transportuje treba se brati sa još dva do tri lista rozete. Tako se bere radi zaštite glavice tokom vožnje.\nPočetak perioda u kome je moguća pojava pepeljaste kupusne vaši i kupusne sovice.\nZajedno sa osnovnom obradom vrši se unošenje đubriva u sledećim količinama: ukupna planirana količina fosfornih đubriva, ukupna planirana količina kalijumovih đubriva i ukupna planirana količina stajnjaka.


EXIT i Sea Dance među deset najboljih festivala Evrope! | Share Montenegro\nHome Novosti EXIT i Sea Dance među deset najboljih festivala Evrope!\nNow reading: EXIT i Sea Dance među deset najboljih festivala Evrope!


Kragujevac bi sledeće godine trebalo da dobije Palatu pravde – Opusti se\nIzgradnja nove zgrade pravosudnih organa gradi se na parceli od dva hektara koju je obezbedio grad Kragujevac. Vrednost radova iznosi blizu tri milijarde dinara koje su izdvojene iz budžeta Republike Srbije.\nNa površini od oko 25.000 kvadrata biće smešteno 24 sudnice i 74 kabineta u kojima će raditi 800 zaposlenih.\n“Ova zgrada će služiti da unapredimo vladavinu prava u Srbiji, da imamo veću efikasnost, više suđenja, da i građani i privreda ranije dobiju pravdu”, rekla je Ana Brnabić.\nLepenički bulevar je najveća i najoštećenija ulica u gradu a trenutno se izvode radovi na trasi od dva kilometara i 300 metara, rok za završetak radova je 45 dana. A rekonstrukcija pijace jedna je od najskupljih investicija u Kragujevcu i koštaće 293 miliona dinara.\n“Podzemna garaža, osvežava se zgrada, grade se mlečni paviljoni sa nastrešnicom koji će pokriti ceo blok”, rekao je Radomir Nilolić, gradonačelnik Kragujevca.\nKragujevačka Palata pravde je najveća pravosudna zgrada u Republici Srbiji, posle Palate pravde u Beogradu, finansirana je iz republičkog budžeta sa 25 miliona evra, a po rečima premijerke Ane Brnabić biće izgrađena u septembru 2021. što je pre očekivanog roka.\nAuto-put Kragujevac-Batočina, Data centar, Javna garaža, sve su to projekti koji će biti realizovani ove godine u septembru, rekla je premijerka.\nKonkretni rezultati svih projekata koje su do sada realizovali Kragujevčani će moći da osete krajem 2020, a posebno 2021. godine, rekla je Brnabićeva.\nCentar izvrsnosti u Kragujevcu, u okviru kojeg bi trebalo da se nalaze Centar za istraživanje na matičnim ćelijama i Banka za matične ćelije, pauziran je jer su kako kaže raskinuli ugovor i menjaju sada izvođače radova.\nDo kraja godine imaju u planu i da završe prve dve zgrade za pripadnike službe bezbednosti i tada planiraju da predaju ključeve od stana.


Zabrinutost zbog novog leka za leukemiju “Anzovipa”\nPacijenti i porodice obolelih od hronične mijeolidne leukemije – raka krvi, već skoro godinu dana strahuju kako za svoj, tako i za oporavak svojih bližnjih, zbog promene terapije lečenja ove teške bolesti koju je odobrila država. Država međutim nema sluha za to jer ih, iako se terapija skupljim lekom “Glivek” pokazala uspešnom u lečenju, nadležni i proizvođač jeftinijeg “Anzovipa” uveravaju da je taj medikament podjednako bezbedan i efikasan.\nSvakodnevnoj teskobi i strepnjama onih koji se leče od teške bolesti raka krvi, promena terapije donela je i dodatnu brigu o kvalitetu lekova kojima se leče. U tu situaciju su došli pošto je Fond za zdravstveno osiguranje odobrio da se lek koji košta oko 2000 evra zameni drugim čija je cena oko 500. Međutim, oni kojima je lek najpotrebniji, pacijenti i njihovi najbliži tvrde da je “Anzovip” koji je sada na listi umesto “Gliveka”, čiji je učinak u lečenju bio više nego očigledan, neispitan, a poreklo i efekti duže upotrebe nepoznati. Do toga je, kako sumnjaju, došlo zbog velike razlike u ceni ta dva medikamenta.\nDejana Šestića, roditelja jednog od obolele dece koje je dobro reagovalo na originalni lek ovakva odluka ostavila je bez reči, pošto za zamenu do tog trenutka, kako tvrdi, niko nije ni čuo.\n“Ne po izboru lekara, ne po izboru stručnjaka, nego po izboru javne nabavke Fonda za zdravstveno i socijalno osiguranje da piju nešto I da gledaju što se kaže u Boga da li će i kako da se pokaže u organizmu. Tako da mi ovde vršimo jedno fenomenalno ispitivanje na obolelima. Ja nisam bio u mogućnosti da donesem odluku da svom detetu dam taj lek. Zamolio sam ministarstvo, Fond, lekare i proizvođače lekova da oni dođu i da mom detetu daju taj novi lek. Da kažu to što pričaju da je identičan i da daje iste rezultate. Rekli su mi da je nemoguće”, priča Šestić.\nPromena višegodišnje terapije, pogotovo u slučaju dece retka je praksa u gotovo svim državama sveta. Međutim, u ovom slučaju u Fondu za zdravstveno osiguranje objašnjavaju da su to učinili na osnovu nalaza Agencije za lekove koja je utvrdila da je lek ““Anzovip” ispravan, ali i obaveze da poštuju zakon, kaže portparolka Fonda Sanja Mirosavljević.\n“Fond je inače po zakonu bio dužan i u obavezi je da na tenderu prođu lekovi koji su jeftiniji. To je normalno i logično. Znači, ako imate dva ponuđača sa dva identična leka, mi smo bili u obavezi da sprovedemo javnu nabavku onog leka koji je u tom trenutku bio jeftiniji”, navodi Mirosavljević.\nNezavisno testiranje u Francuskoj\nProizvođač “Anzovipa” Aktavis tvrdi da je lek u svemu jednak medikamentu koji su godinama primali pacijenti u Srbiji, što je kako navode, potvrđeno studijom koja je sprovedena u Nemačkoj. Jedina velika razlika je, kako ističu u ceni, iako je uprkos tome Aktavisov lek podjednako pouzdan, bezbedan i efikasan. Do takvih nalaza je došla i Agencija za lekove zbog čega je iregistoravala „Anzovip“, objašnjava njen portparol Aleksandar Tucović.\n„Unapred se sumnja za neki lek, a ponavljam da je 50 odsto lekova u Srbiji upravo generičko. Dakle, mi hoćemo da odgovorimo, ali na osnovu čega se došlo meritornog, relevantnog da se te porodice plaše da nešto može da se dogodi njihovim najbližima?“\nUveravanja o istovetnosti lekova, jedna je od retkih informacija koju su o “Anzovipu” dobili u Udruženju za pomoć u lečenju obolelih od hronične mijeloidne leukemije. Ostali odgovori su im u Agenciji za lekove uskraćeni, kao tvrde, s obrazloženjem da je reč o poslovnoj tajni. To ih, objašnjava njihov predstavnik Miša Čugurović navodi na mišljenje da se “Anzovip” proizvodi na sumnjivim tržištima poput Indije i samo pakuje Srbiji.\n“Za generičke lekove ne postoji zabrana da se dostavi podatak gde se lek proizvodi mora da bude javna stvar. Zašto mi spekulišem? Zato što neće niko da nam dostavi gde se taj lek tačno i u kom pogonu proizvodi. Mi u svom pismu Fondu za zdravstveno osiguranje kada je lek registrovan napisali smo da nismo protiv generičkih lekova, pošto su tvrdili da su uštede ogromne a mi za razbacivanje novca. Nismo mi za razbacivanje sredstava države Srbije koja je siromašna. Mi smo za to da se ljudi leče lekovima koji su provereni”, ističe Čugurović.\nDa li je to tako, trebalo bi da bude utvrđeno na nezavisnom testiranju u Francuskoj, gde bi lek trebalo da bude poslat, što je bio zahtev Udruženja za pomoć obolelima. Iako je inicijativa predočena i nadležnima, to se za sada još nije dogodilo.


POSLJEDNJA SEDMICA JANUARA – SEDMICA PREVENCIJE RAKA GRLIĆA MATERICE – JZU Dom Zdravlja, Banja Luka\nPOSLJEDNJA SEDMICA JANUARA – SEDMICA PREVENCIJE RAKA GRLIĆA MATERICE\nPosljednja sedmica u mjesecu januaru se u Evropi obilježava kao sedmica prevencije raka grlića materice. Cilj ove aktivnosti je podizanje svijesti javnosti, a posebno žena o važnosti redovnih ginekoloških pregleda.\nPrema podacima Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) rak grlića materice je četvrti po učestalosti kod žena. Naš region je u prvih pet zemalja po broju oboljelih od karcinoma grlića materice.\nFaktori rizika za razvoj malignih i premalignih promjena su: humani papilloma virus (HPV), rizično seksualno ponašanje, konzumiranje cigareta, abortusi, multiple trudnoće, socio-ekonomski status, oralni kontraceptivi, pozitivna porodična anamneza, suprimiranost imunološkog sistema itd.\nPrimarna prevencija ove bolesti podrazumijeva korištenje HPV vakcine. Ona se preporučuje djevojčicama između devet i 15 godine starosti, prije stupanja u prve seksualne odnose.U pojedinim zemljama u novije vrijeme u vakcinaciju su uključeni i muškarci starosti od devet do 26 godina (Sjedinjene Američke Države)\nSekundarna prevencija podrazumijeva rano otkrivanje raka grlića materice, najbolje u početnoj fazi-skrinning. Citologija sa oko 83% sigurnosti zajedno sa kolposkopskim pregledom čine 99% pouzdanosti u otkrivanju prekanceroza i ranog otkrivanja cervikalnog carcinoma.\nTercijarna prevencija se odnosi na adekvatan tretman uznapredovale bolesti i program rehabilitacije i poboljšanje kvaliteta života oboljele pacijentkinje.\nSvjetska zdravstvena organizacija (SZO) preporučuje sveobuhvatan pristup prevenciji cervikalnog karcionoma što podrazumijeva multidisciplinarni pristup, koji uključuje: edukaciju u zajednici, socijalnu mobilizaciju, skrining ipravovremeni tretman i palijativnu zaštitu.\nNaša Služba za zaštitu zdravlja žena i trudnica sa svojim edukovanim kadrom stoji vam na raspolaganju.\nPreviousNabavka ultrazvučnog aparata\n“ZA TVOJE DOBRO” – OD SUBOTE 30. JANUARA NASTAVAK PREVENTIVNIH PREGLEDA GRAĐANANext


Ликовни конкурс ,, Уживајте здрав живот ,, - ОШ ''Вук Караџић'' Црвенка\nVideo konferencija : ŠERUJ OSMEH , LAJKUJ LJUBAV – HEJTUJ HEJT!\nI naša škola u projektu “Srbija u ritmu Evrope “\nNa likovnom konkursu, održanom tokom januara meseca koji je za cilj imao promociju zdravog načina života, naši učenici su ostvarili zapažen uspeh a pohvaljeni smo i kao škola sa najvećim brojem poslatih radova (45).\nLikovni konkurs pod sloganom ,, Uživajte zdrav život “ je deo projekta ,,Život i zdravlje ,, (http://klubzdravljakula.wordpress.com/ ) u organizaciji Grupe građana Kula u kome su učestvovale sve osnovne škole u opštini.\nTema za učenike osnovnih škola bila je ,, Borimo se zajedno protiv bolesti zavisnosti” odnosno zdrav život viđen dečjim očima .Rezultati konkursa su sledeći :\n1.mesto – Ivana Vukanac 84\n– Vladana Suvajdžić 64\n2.mesto – Milica Milanković 72\n3.mesto – Miljana Pena 82\n– Lana Đajić 62\nUčenica Dragana Dimitrić 62 dobila je pohvalu za svoj rad.\nSvečana dodela diploma bila je 19.02.2013. g. u Kulturnom centru Kula u 17.00 č. dok je u 18.00 časova je u galeriji otvorena izložba sa nagrađenim radovima .Izložbi su pored učenika prisustvovali i njihovi roditelji i nastavnici.\nČestitamo našim vrednim učenicama !\nSlike nagrađenih radova i njihovih autora možete pogledati u galeriji.