Legendarni Rodžer Federer: Bez moje Mirke sve bi bilo puno teže! | Edukativna stranica\nLegendarni Rodžer Federer: Bez moje Mirke sve bi bilo puno teže!\nPre očekivanog povratka na predstojeći Rolan Garos, nakon četiri godine odsustva, Rodžer Federer je otvorio dušu i pričao o svojim osećanjima prema osobi koja je sa njim već skoro 20 godina: njegovoj supruzi Mirki Vavrinec. U intervjuu za list Le Figaro, teniser je priznao da je Mirka oduvek bila velika podrška u njegovom životu.\n“Veoma je bitna u mom životu, mnogo sam naučio od nje”, rekao je Švajcarac. Rodžer Federer (37), i Mirka Vavrinec (41), sreli su se tokom Olimpijade u Sidneju 2000. godine, gde su se oboje takmičili.\nRazlika u godinama između njih ne samo da nije predstavljala nikakav problem, već je Federer uvek hvalio zrelost koju je Mirka donosila ovoj vezi. “Opšte je poznato da većina žena na početku veze brže sazri od nas muškaraca, a ona je bila već tri godine starija od mene. Znamo da dečak od 18 godina i devojčica od 18 godina nisu isti, muškarci kasnije sazrevaju”, priznao je popularni teniser.\nOd tog sastanka su postali nerazdvojni. Mirka, koja je rođena u Slovačkoj, a emigrirala je u Švajcarsku sa dve godine, takmičila se na četiri Gren Slem turnira i dospela na 76. mesto u svetu, ali godinu dana nakon Olimpijade u Sidneju odlučila je da se povuče iz tenisa i fokusirala se na sjajnu karijeru svog dečka. Od tada, Mirka je odgovorna za obavljanje svih pitanja vezanih za odnose sa javnošću tenisera i njegove odnose sa medijima.\n“Ona je veoma stroga, ali veoma profesionalna. Impresivno!”, dodaje Federer o ulozi koju je njegova žena stekla u svom profesionalnom životu. “Uvek je bila tu za mene.” Pomogla mi je u svemu što je mogla i bez toga ništa ne bi bilo tako lako za mene”, objašnjava on.\nOn insistira na tome da je za deo njegovog uspeha zaslužna ona i porodica koju su zajedno formirali. “Sanjali smo o tome da imamo takav odnos, posebno sa četvoro dece sada.”\nTeniserski tandem se venčao 2009. godine i imaju četvoro dece, dva para blizanaca. Devojčice od devet godina, Milu Rouz i Šarlin Rivu, i dvoje dece od pet godina, Leni i Lea. Na pitanje da li će njegova deca pratiti njegove korake i korake majke u svetu sporta, Federer je jasan pri stavu da će ih podržati u odlukama koje donose, i uverava da on ne vrši pritisak na njih da postanu profesionalni sportisti.\n“Šta god žele da izaberu, mi ćemo ih podržavati. Bilo bi zanimljivo zato što smo moja supruga i ja upućeni u sport, ali ih ne guramo u tom pravcu. Dajemo im priliku, ali to nije prioritet. Za nas je važno da su oni dobri građani, dobri ljudi.”\nOvo su najefikasniji okidači sreće


Фасаде / Fasade - Strana 332 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Sre Jan 23, 2019 2:16 pm\nStranica 332 od 383\nPostod Smederevac » Uto Jun 12, 2018 7:47 pm\nBukira » Уто Јун 12, 2018 1:42 pm napisao:\nGaleks » Uto Jun 12, 2018 11:39 am napisao: Да ли вама боде очи што је Хокеј Клуб написан пола на ћирилици, пола на латиници у документацији коју је Хомер приложио?\nNaravno Galeks, i ja sam to odmah primetio, kakav sad Hokej klub, kad su to Srbi igrali hokej? A tek Ga~ani~ka i stawe! Ali sam onda pomislio da je možda Homer otvorio taj AutoCAD-ov fajl u kome je korišćen stari ćirilični font po YUSCII kodnom rasporedu koji on naravno nema na svom računaru. Hvala Homeru na trudu da nam to predstavi, a zamerka autoru crteža koji je bespotrebno koristio prastare, nestandardne fontove.\nPostod SRBO » Uto Jun 12, 2018 11:18 pm\nТако је то кад се користи прастар софтвер\nPostod zexland » Sre Jun 13, 2018 1:13 am\nNapokon ! Svaka cast !\nCara Dušana 67\nPostod VeniVidiVici » Sre Jun 13, 2018 8:25 am\nNadziđuje se zgrada u Cara Dušana 67 - klik za Streetview link.\nCara Dušana 67, Beograd\ndžordža vašingtona 67 beograd.jpg (268.42 KiB) Pogledano 2388 puta\nPostod GOJE » Sre Jun 13, 2018 8:36 am\nAli zato u blizini na uglu Džordža Vašingtona i Despota Stefana obnavlja se ova zgrada:\n2018-06-12 18.06.27.jpg (210.02 KiB) Pogledano 2381 puta\nPostod direktor » Sre Jun 13, 2018 8:38 am\nNadogradimo bg 90 te se vratile\nKonacno nadam se da ce poskidati sve reklame i kvalitetno odraditi prizemlje\nPostod spatiotecte » Sre Jun 13, 2018 10:44 am\nspatiotecte » 09 Jun 2018 09:33 am napisao: Uskoro krece renoviranje fasada u zoni Dzorzda Vasingtona-29ti novembar.\nCitiracu sebe, i drago mi je da se to obestinilo.\nPostod Wuxa » Sre Jun 13, 2018 12:56 pm\nPostod Drakche » Sre Jun 13, 2018 3:31 pm\neto, nadogradnje ne moraju uvek biti horor price.\nPostod direktor » Sre Jun 13, 2018 3:48 pm\nNe mora ali kod nas su uzas u 80% slucajeva na zalost\nPostod Dr.Back » Sre Jun 13, 2018 4:39 pm\nGde se nalazi ova zgrada ?\nPostod Wuxa » Sre Jun 13, 2018 5:05 pm\nOkolina Bajloni pijace\nPostod zexland » Sre Jun 13, 2018 7:40 pm\nOdlicna nadogradnja. Stvarno retkost u BG-u.\nPostod honey79 » Čet Jun 14, 2018 12:24 am\nево мало више информација о Џокеј (Хокеј) клубу из Грачаничке 18\nhttp://starogradski.com/kultura/azbuka- ... ckoj-foto/\nPostod VeniVidiVici » Čet Jun 14, 2018 7:45 am\nPostavljene su skele na kuću Milana Pavlovića - ugao Topličinog venca i Gračaničke\nPostod Bukira » Čet Jun 14, 2018 9:36 am\n@VeniVidiVici - Imaš slike na prethodnoj strani.\n@honey79 - Hvala na odličnom linku, istorijat ove kuće i njenih vlasnika je sada mnogo jasniji.\nPostod SRBO » Čet Jun 14, 2018 11:23 am\nНије лоше али превише одудара од старе грађевине\nPostod gradjanin » Čet Jun 14, 2018 3:40 pm\nSRBO » 14 Jun 2018 10:23 am napisao: Није лоше али превише одудара од старе грађевине\nPa to je i poenta!\nPostod Drakche » Pet Jun 15, 2018 12:10 pm\nUskladjivanje po kontrastu\nMoglo je da se napravi "da ne odudara" i da isto ispadne dobro, ali kod nas nadogradnje u originalnom stilu fasade obicno ispadnu lose.\nPostod GOJE » Pet Jun 15, 2018 12:21 pm\nJedva nađoh na Streetview - neverovatno je koliko opšte stanje fasada, zatim perspektiva/ugao gledanja, godišnje doba i osvetljenje menjaju pogled:\nUntitled.jpg (105.75 KiB) Pogledano 786 puta\nPostod gradjanin » Pet Jun 15, 2018 12:25 pm\n@ Gracanicka 18\nRazgovarao sa sefom gradilista - kaze zaista se radi po originalnim crtezima, rekonstruise se bakon, kao i vrata, nadstersnice itd... Ali nije znao za boju - kazu to Zavod odlucuje kada se zavrse radovi pred samo farbanje!!! Mislio sam da se sali, kaze ne, to im je praksa. Svasta! Radovi ce da traju 3 meseca. Ali i dalje se slazem sa Direktorovom konstatacijom: dok ne skinu zastore - ne verujem nista....\nPostod Baston » Pet Jun 15, 2018 1:08 pm\n@ gradjanin - hvala sto si se raspitao za boju i podelio sa auditorijumom\nDanas, postoji tehnika kojom se iz uzoraka slojeva maltera lako moze utvrditi koja je izvorna boja fasde bila (ako je bila farbana), čak i do neverovatnih stepena oštećenja građevine. Pritom to nije nikakva svemirska nauka koja se koristi ko zna gde, već sam imao priliko to da vidim uzivo kada su rekonstruisali Zavicajni muzej u Baru (dvorac na Topolici). Ako su se već uhvatili u koštac da restauriraju sve u izvornom obliku, što kaže hefe na gradiliste, bio bi red da to ispostuju do kraja. A ako opet odvale neku budi-Bog-s-nama boju, e onda bi stvarno voleo da upoznam tog lika iz Zavoda koje je to palo na pamet... ali stvarno... samo da ga upoznam... ne bi li se zgrazavo jos malo.\nPostod spatiotecte » Pet Jun 15, 2018 1:10 pm\nNe bora boja ni da bude originalna, bitno je da se lepo uklapa u okolinu.\nPostod Baston » Pet Jun 15, 2018 1:33 pm\nSvakako. Ipak cenim da su u Belle Époque imali istančaniji ukus za boje od nekih današnjih "uspelih" rekonstrukcija, tako da bi se kladio na original.\nPostod gradjanin » Pet Jun 15, 2018 2:08 pm\nBaston » 15 Jun 2018 12:08 pm napisao: @ gradjanin - hvala sto si se raspitao za boju i podelio sa auditorijumom\nSef je upravo to i rekao: ko zna kakava je boja bila u originalu - strucnjaci iz Zavoda ce svakako odrediti najbolju. Ja bi pre rekoa "strucnjaci"


BEOGRAD - Predrag Danilović,...\tLONDON - Evropska banka za o...\tBEOGRAD - U akciji Radne gr...\tTržišta\tDinar stagnira prema evru, u ponedeljak 110,63 dinara za jedan evro\t18 May 2013\tBEOGRAD - Vrednost dinara u odnosu prema evru ostala je nepromenjena te će i u ponedeljak zvanični srednji kurs iznositi 110,6278 dinara za jedan evro, saopštila je Narodna banka Srbije...\tOpširnije...\nAutor Gde Investirati/Makroekonomija.org\tKategorija: Saveti i informacije\tKada čovek krene da razmišlja o ovoj temi, može naići na bezbroj (dez)informacija, što u sredstvima informisanja, što na internetu ili od prijatelja, poznanika i sl..\nPrvo, naravno, potrebna Vam je ta dobra ideja. Svedoci smo da velika većina pokušava da radi poslove koji su već uveliko prisutni na tržištu, bilo da ima iskustva u tom poslu, bilo da pokušava da preuzme nečiji, već razrađeni posao.Ovo prvo možete pokušati, ali niko ne garantuje da ćete uspeti da pozicionirate svoju malu firmu (naravno, u početku) i da ćete uspeti da odvojite za sebe deo “kolača” sa tržišta (čast izuzetcima). Ovo drugo ni ne pomišljajte ako nemate dobre kontakte, niste u partiji, nemate “leđa” i sl.Opet se vraćamo na tu poslovnu ideju. Pretpostavimo da ta ideja o poslu i postoji. Kako dalje?Kako do kapitalaI ovde postoje dve opcije, ili imate kapitala da u ceo projekat uđete ili, što je slučaj sa većinom, taj kapital ili dobar deo kapitala potrebnog za pokretanje posla nemate, pa ste prinuđeni da ga potražite na nekom drugom mestu.Kod prve opcije je sve puno lakše, a čak i ako Vam ne uspe, izgubili ste svoje novce. Kod druge, češće opcije je sve daleko teže. Pomislite, imam super ideju za posao, otićiću kod banke. Može, ali kako ste došli, tako ćete i otići, naravno bez novca. Banka će Vam dati nekako taj kredit, samo ako se debelo obezbedi nekom hipotekom na stan, kuću ili sl. ali to je normalno i za očekivati (nisu banke crveni krst). Na stranu to, da i pored ovoliko banaka u Srbiji velika većina nema “sluha” za start-up poslove.Možete pokušati sa nekim državnim kreditima, start-up ili sl., subvencijama, donacijama ili šta već postoji. Tu će neki od srećnika i imati priliku da dobiju povoljno sredstva, ali će jako brzo uvideti da su sredstva nedovoljna, a da je “slavina presušila” i eto problema u najavi.Pozajmice rodbine, prijatelja ili ne daj Bože “zelenaša” da ne spominjemo u redovne izvore finansiranja poslova i ako su u dobroj meri prisutni.Sve u svemu, uz dobru ideju i obezbeđena sredstva krećete uzburkanim okeanom preduzetništva.Ovde nećemo spominjati sve one skrivene poreze, doprinose, takse, firmarine i ko zna šta sve ne, koji će Vas sačekati već prvog meseca poslovanja, a za koje Vam niko nije rekao da postoje (ili nije za većinu).Konkurencija i pozicioniranjeDolazimo do suštine. Pa i Vi ste sa tom dobrom idejom došli na deo tržišta na kome suvereno vladaju “veliki igrači”. Konkurencija je za svaki posaodobra, da se razumemo, ali konkurencija.Ne monopol, ne oligopol, ne “burazerska” varijanta ili partijska linija. Prosto i jednostavno, konkurencija.Tada shvatate, da sve one muke koje ste do tada imali kod pronalaženja same ideje i obezbeđivanja sredstava za početak posla, nisu nista, pred novim,koje Vas tek očekuju u “borbi” da pozicionirate svoji firmu na tržištu.Šta će se posle dešavati? Postoji nekoliko scenarija, ali da pokažemo najverovatniji. Napravićete bezbroj sastanaka, na kojima će se službenik preko puta Vas korporativno osmehivati, uveravajući Vas da je posao koji ste upravo pokrenuli odličan, ali Vam se nikada više neće javiti na pozive posle, jer je bio dovoljno kulturan i predusretljiv da Vam u lice ne kaže da Vaš posao, iz perspektive kompanije koju zastupa, nije interesantan i da njegova kompanija neće sarađivati sa Vašom firmom. Nije tu ništa sporno, jedino je sporno to što ćete tu istinu saznati tek za par nedelja ili meseci (u zavisnosti koliko ste promućurni) a ne na tom sastanku, kako bi i bilo za očekivati.Tradicionalna sredstva komunikacijePoslaćete više stotina mail-ova ili pisama na razne adrese kako bi u što kraćem vremenskom periodu obavestili što više eventualnih poslovnih partnera da postojite kao firma i da ste spremni na saradnju. Posle nekog vremena ćete se zapitati, a zašto svi imaju e-mail adresu i kompjuter kada ne koriste ili ne žele da koriste??? Na stranu to, što će Vam od 100 poslatih mail-ova, 5 (i slovima: PET) odgovoriti na mail, zahvaliti se na informaciji ili bilo šta drugo. Da li je ovo stvar opšte kulture ili korporativne i društvene odgovornosti ili je to naš način pokazivanja pravog puta u Evropu???Onda će Vas mnogi uveravati, “ma kakav mejl u Srbiji, dok ne pozoveš telefonom i ne vidiš se oči u oči sa nekim (po mogućstvu u kafani) nema od tog posla ništa”, što do nekle i jeste istina, ali ne možeš se sa nekim gledati, ako prvo ne znaš sa kim treba da se gledaš (u velikom broju kompanija, nema transparentnih kontakata zaposlenih, valjda da im neko ne bi dosađivao dok vredno rade ili šta već) pa ne znaš ni koga da tražiš ili te na centrali išetaju sa broja na broj kao u najboljim danima 80-tih ili 90-tih godina prošlog veka.Sve u svemu gomila izgubljenog vremena, bespotrebno. Ok, možda nekada, neko i uvidi da je Vaš posao dobar i da želi da sarađuje sa Vama, ali “ne lipši magarče do zelene trave”.Samo je pitanje vremenaNeko može da kaže, pa naravno da je tako kada si nesposoban. I ima ili može imati istine malo, ali baš malo. Neko je sposobniji, a neko je manje sposoban i to će uvek tako biti, ali zar nismo pretpostavili da recimo ovaj manje sposoban ima odličnu ideju za posao? Koliko se god neko trudio, bio sposoban ili ne da dođe do kontakta, osobe ili firme, ukoliko je dovoljno uporan, to će i uraditi na kraju. Samo je pitanje koliko će to trajati i koji će to posao ili prihod da pokriva u međuvremenu troškove.Sve u svemu, opet dolazimo do početka, suštine. A to je konkurencija. Uvidećete jako brzo da su interesne grupe, povezani poslovi, oligopoli (monopola valjda više nema), partijske veze i vezice jako dobro “ušemljeni” i da tu nekih bitnih promena neće biti (bar ne dok sve funkcioniše kako treba ili dok “veliki brat” ne kaže da je dosta). Neki će reći pa mi smo društvo koje jako teško prihvata promene. Naravno, jesmo, a naročito u slučaju kada te promene donose gubitak koristi i privilegija.Naravno, uvek ćete se jako teško nositi u poslu sa velikim multinacionalnim kompanijama, čak i kada postoji konkurencija 100%. Ali to je već stvar znanja, iskustva, misije i ciljeva kojima stremite."Stomak" za takve stvariI šta rekoste, na kraju, imate li dobru ideju za sopstveni posao?Dobro razmislite kakav će biti odgovor, ali u isto vreme, ako niste spremni na rizik “plovidbe uzburkanim morem”, ako nemate hrabrosti ili “stomak” za takve stvari, ako mislite da će Vam zdravlje biti ugroženo, ako niste sigurni u sebe ili budući posao, ako… nemojte, bolje.Ukoliko se ipak odlučite da razvijate svoj posao, puno sreće, jer sreća će Vam biti najpotrebnija.Vladislav Basekić, Makroekonomija.org


SEEbiz.eu / BA / Jedino u Crnoj Gori država subvencioniše stanove visokim funkcionerima\nstambena politika Vlada Crne Gore tržište nekretnina u Crnoj Gori\nDatum objave: 06.10.2019. - 09:58:25\nPODGORICA - Pravo na stanovanje u dobrom dijelu država (Njemačka, Austrija, Japan, Danska, Holandija, Finska...) je utvrđeno ustavom. Sud u Strazburu, međutim, omogućava tužbe beskućnika protiv svih članica EU i kandidata zbog beskućništva, neadekvatnog stanovanja i isključivanja, tretirajući to kao povredu osnovnog ljudskog prava, piše Pobjeda.\nStambenu politiku razvijene države vode u skladu sa tipom kapitalizma koji je kod njih na snazi korporativistički, liberalni, državno razvojni ili familistički i od te tipologije zavisi učešće socijalnog stanovanja, odnosno stanovanja koje finansira država.\nBivše komunističke države ne spadaju ni u jednu od ovih tipologija, jer ih zbog sprovedenih rješenja i dalje smatraju tranzicionim. Svima njima je zajedničko jedno neki oblik državne intervencije za socijalno stanovanje, osim u Crnoj Gori, gdje je državni intervencionizam institucionalno vezan za visoke državne funkcionere, a opštinski za zaposlene u javnim službama.\nSocijalni slučajevi i ostali građani imaju pravo da konkurišu za niži postotak stanova u okviru programa Hiljadu plus, u kojem država subvencioniše dio stambene kamate, a najveći postotak rezervisan je za zaposlene u državnoj službi. Dodjelu državne pomoći državnim funkcionerima i službenicima praktikovala je i Srbija do 2006. godine, kad je tamošnji Ustavni sud tu praksu proglasio neustavnom i nezakonitom.\nU Evropskoj uniji zemlje kao što su Danska i Švedska, u kojima je socijalno stanovanje dostupno svima, moraju da vode računa o pravilima EU, prema kojima državne subvencije ne mogu primati pripadnici srednjih i viših prihodnih grupa. Stanovanje je, nakon zakona engleske premijerke Margaret Tačer o pravu na kupovinu 70-ih godina prošlog vijeka, postalo najveća imovina velikom dijelu stanovništva, kao i najveća finansijska imovina u većini ekonomija.\nTaj je zakon bio posljedica stambene krize i tada je UK prodala 1,5 miliona opštinskih stanova, što se pokazalo odličnim za širenje baze konzervativističkih glasača. Tačerka je na taj način ubila dva zeca privatizacijom stambenog fonda smanjila javnu potrošnju i napunila budžet prometom tih nekretnina. Ovaj sistem 20 godina kasnije prepisale su zemlje bivše SFRJ, s tim što je UK prodala građanima manje od trećine stambenog fonda, a EX Yu države 98 procenata.\nPrema studiji Schwartza i Seabrooka, korporativistički tip, koji je na snazi u Danskoj, Holandiji i Njemačkoj, podrazumijeva socijalno stanovanje (ali ne stanove) kao socijalno pravo; snažnu tržišnu stratifikaciju; najam stanova kontrolišu javne organizacije, a porez na imovinu je nizak. Aktuelan je problem međugeneracijskog jaza, jer autsajderi ne mogu da obezbijede stan na stambenom tržištu.\nHipoteke učestvuju sa 58,3 odsto u BDP-u, udio vlasništva u ukupnom stambenom fondu je 47 odsto, a socijalnog najamnog sektora 20,7 odsto. U liberalnom tipu, koji je na snazi u V. Britaniji, SAD, Kanadi, Australiji, Novom Zelandu i Norveškoj stanovi su imovina, samopomoć je bazirana na tržištu, prihodi od oporezivanja imovine su visoki, ali i oni imaju problem međugeneracijskog jaza. U ovom tipu hipoteke čine 48,9 odsto BDP-a, udio vlasnika u ukupnom stambenom fondu je 70,1 odsto, a socijalnih stanova koji se iznajmljuju 9,4 odsto.\nU državno razvojnom tipu stanovanje (ali ne stanovi) su socijalno pravo, ali finansijska represija smanjuje tržišnu segmentaciju, privatne organizacije kontrolišu najamno stanovanje, a porezi na imovinu su niski. Hipoteke u BDP učestvuju sa 28,2 odsto, udio vlastitih stanova u ukupnom stambenom fondu je 58,3 odsto, a socijalnih stanova koji se iznajmljuju 16,8 odsto.\nU familističkom, ili mediteranskom tipu, koji je na snazi u Belgiji, Irskoj, Portugaliji, Španiji i Italiji stanovi su porodično socijalno dobro, ali ne i ustavno pravo. Organizuje se netržišna samopomoć, a porez na nekretnine je nizak. Hipoteka učestvuje sa 21,6 odsto u BDP-u, 75,5 odsto stanova su u privatnom vlasništvu, a iznajmljuje se 5,5 odsto socijalnih stanova.\nIdeologija kućevlasništva, koja je u Evropi na snazi od 1970. godine, korespondira sa fiskalnom krizom razvijenih socijalnih država u Evropi. Zbog potražnje za hipotekarnim kreditima cijene nekretnina od tada neprekidno rastu vodeći do spekulativnih balona u Irskoj, SAD, UK, Grčkoj, Španiji, Portugaliji. Sekuritizacija hipoteka (korištenje aktive poput hipotekarnih, izvoznih i kredita za automobile za izdavanje obveznica) zabranjena je u Francuskoj, Austriji, Belgiji i Njemačkoj, pa su kod njih cijene nekretnina porasle manje nego u zemljama sa manje rigidnom regulativom u ovoj oblasti.\nU nastojanju da svim građanima obezbijedi pravo stanovanja usvaja se Evropska povelja 1961. godine i revidira 1996. godine. Njome se države obavezuju da će spriječiti ili smanjiti beskućništvo i učiniti troškove stanovanja prihvatljivim osobama koje ne raspolažu dovoljnim sredstvima, ali je konstatovan nedostatak političke volje da se to i sprovede.\nPotom EU donosi teritorijalnu agendu o održivim evropskim gradovima; slijedi Evropska stambena povelja niz 2006. kojom je stvoren jedinstven institucionalni okvir i uputstva o socijalnom imperativu za sačinjavanje nacionalnih strategija stanovanja: EU daje smjernice, vlade država osiguravaju opšti oblik sprovođenja, a lokalne vlasti i neprofitne stambene organizacije oblikuju programe u skladu sa postojećim potrebama.\nPrije tri godine donesen je Amsterdamski pakt, konačni proizvod politike evropeizacije stanovanja u kontekstu integrisanog održivog urbanog razvoja. U stanovanju se određuju ciljevi priuštivosti sa fokusom na javno priuštivo stanovanje, pravila državne pomoći i opšta stambena politika.\nKakvo je stanje u Crnoj Gori?\nU Crnoj Gori pravo na stan nije ustavna kategorija. Nakon privatizacije stambenog fonda ostalo je nepuno dva odsto stanova, odnosno 744 stana u opštinskom vlasništvu. Prema Nacionalnoj stambenoj strategiji od 2011. do 2020. nema stanova u državnom vlasništvu, a parvo na pomoć prilikom rješavanja stambenog pitanja po zakonu imaju korisnici socijalne pomoći, mladi koji su bili bez roditeljskog staranja, invalidna lica, RAE populacija i raseljena lica.\nSpecifičnost Crne Gore je ekspanzija stanogradnje, tako da je, prema popisu iz 2011. godine bilo 121,3 hiljade stanova više nego domaćinstava. U Strategiji nemaju objašnjenje za takvo stanje, ali se iz dokumenta vidi da se ne uznemiravaju oko socijalnog stanovanja, koje je prepušteno finansijerima iz inostranstva.\nOčekuje se da zaposleni građani obezbijede stan hipotekarnim kreditima kod kojih je kamatna stopa iznad pet odsto, kao i da opštine obezbijede placeve i infrastrukturu stanovima koji se grade za zaposlene u javnim službama preko Crnogorskog fonda za solidarnu stambenu izgradnju i šest stambenih zadruga od kojih je aktivna samo Solidarno zaposlenih u prosvjeti. Fond i zadruga, nastali iz sindikalnog organizovanja, finansiraju se doprinosima i članarinama zaposlenih i stranim kreditima, te komunalijama koje obezbjeđuju opštine, a državna intervencija vidljiva je kod subvencionisanja kamatne stope za program Hiljadu plus i kod dodjele stanova i kredita po povlaštenim uslovima visokim državnim funkcionerima.\nU Danskoj, gdje svi imaju pravo na socijalni stan, 84 odsto sredstava obezbjeđuje se komercijalnim kreditima koje država subvencionše, 14 odsto beskamatnim zajmovima opština i dva odsto doprinosima stanara. Ovu vrstu stanova obezbjeđuju gotovo isključivo stambene asocijacije, kojih ima 760. U Engleskoj lokalne vlasti posjeduju 55 odsto socijalnog stambenog fonda (10 odsto ukupnog), a neprofitne stambene asocijacije 45 (osam odsto ukupnog).\nOsnovni izvori finansiranja socijalnog stanovanja su subvencionisani komercijalni krediti i oslobađanje od PDV-a. U Italiji postoji drastična nestašica socijalnih stanova, jer su nedostatna sredstva koja se obezbjeđuju subvencijama i stambenim dodacima po osnovu zakupnina, što je posljedica povlačenja države iz ove oblasti.\nU Njemačkoj briga oko socijalnog stanovanja dodijeljena je opštinama, zakupci socijlnih stanova su dužni da plaćaju zakupninu, a vlasnici tih stanova su opštinske neprofitne kompanije. Imaju pet gupa provajdera ovakvih stanova opštinska stambena preduzeća, stambene kooperative, crkvene organizacije, privatna stambena preduzeća i preduzeća u vlasništvu fondova.\nAkcenat je na individualnim subvencijama, a nakon isteka ugovora o socijalnom rentiranju (12 do 20 gpodina) vlasnik može da ih izdaje ili prodaje stanove. U Francuskoj je značajna uloga države u finansiranju i subvencionisanju ovakvog stanovanja i privatnog neprofitnog sektora, koji se podržava namjenskim poreskim olakšicama.\nU Holandiji država je ovaj sektor prepustila privatnim neprofitnim organizacijama, zbog čega se 600 stambenih asocijacija suočava sa problemima.\nU Španiji se o socijalnom stanovanju stara javno-privatni sektor, koji godišnje izgradi 100 hiljada stanova za ,,državno zaštićeno stanovanje, rade špos pecijalnom režimu, uz snažnu kontrolu i ograničavanje cijena, dok objekti zadržavaju status socijalnog stanovanja 30 godina.


Vlasnici "izbacuju" Draškovića | Novosti.rs\nVlasnici izbacuju Draškovića\n25. 07. 2017. u 14:01\nCentrala SPO uskoro mora da se preseli na novu adresu; Lider stranke više ne može da koristi kabinet\nNa pomenutoj adresi, zasad, ostao im je deo kancelarija, ali sedam-osam prostorija, među kojima i Draškovićev kabinet i salu u kojoj su držali konferencije, više ne mogu da koriste. Pa ni mokri čvor.\nZamenik predsednika SPO Aleksandar Čotrić kaže, za "Novosti", da je stranka u ovom procesu sarađivala sa Agencijom za restituciju i naslednicima i da traže nove prostorije:\n- Ni najmanje se ne kajemo što smo "gurali" da Zakon o vraćanju oduzete imovine stigne na red, jer nepravde iz vremena komunizma treba ispraviti, pa čak i ako smo mi "gubitnici".\nU Agenciji za restituciju nam objašnjavaju da je njihovim rešenjem, koje postalo pravosnažno 14. septembra prošle godine, starim vlasnicima vraćeno pravo svojine nad oko 250 kvadrata i da je dat nalog da mogu da uđu u posed. Ovih 250 kvadrata čini polovinu prostora na prvom spratu zgrade, a za jednu osminu poslovnog prostora na ovoj adresi još nije doneto pravosnažno rešenje. Tri osmine i dalje spadaju u državnu svojinu i za njih nikada i nije bilo zahteva za restituciju. Takođe, u Agenciji nam kažu da je SPO prostor koristio - besplatno.\nU porodici koja je nasledila prostor u Knez Mihailovoj, kažu, za "Novosti", da očekuju da što pre uđu u posed, ali i da žele da budu fer prema dosadašnjim korisnicima. Inače, predratni vlasnici bili su Marko i Dušan Tanasković, koji su se bavili tekstilom i koji su poslovni prostor nasledili od roditelja. Jedna od njihovih naslednica je LJiljana Tanasković Čadež, majka Marka Čadeža, predsednika Privredne komore Srbije.\nNa sajtu Kuće legata stoji da je "kuća u Knez Mihailovoj broj 46, zajedno sa zgradama broj 48 i 50, retko sačuvan jedinstveni spojeni blok zgrada, karakterističan za arhitekturu sedamdesetih godina 19. veka".\nDEMOKRATE OTIŠLE IZ KRUNSKE\nU SLIČNOJ situaciji kao SPO, pre dve godine bio je i DS, koji je tada morao da napusti vilu u Krunskoj 69 jer je ona vraćena Robertu Božiću, nasledniku inženjera Dobrivoja Božića, kome je kuća oduzeta nacionalizacijom 1946. godine.


Vesti online / Vesti / Svet / Pirati ubili Nemca u Nigeriji\nAkcije pirata u Nigeriji državu oštetile za preko sto miliona dolara (Foto: Ilustracija)\nNaoružana grupa napala je radnike gađevinske kompanije Julius Berger u južnozapadnoj državi Ogun u petak i ubila jednog nemačkog državljanina, rekao je poredstavnik policije.\nJedan nemački građanin je otet na severu Nigertije, rekao je nemački ministar spoljnih polsova Frank-Valter Štajnmajer na jučerašnjoj konferenciji za novinare u Abudži.\nPolicija navodi da "radi 24 sata kako bi oslobodila otetog Nemca i uhapsila kriminalce".\nOtmice na severu Nigerije obično izvode ekstremisti iz organizacije Boko haram ili iz nje odvojene grupe Ansaru. Strani toaci obično se puštaju kada se plati otkupnina.\nJužnije u delti Nigera pirati su u petak napali policijski brod koji je pratio baržu s naftom nigerijske kompanije Ađip oil (Agip Oil). U tom napdu su ubijena tri policajca, a barža nije oteta, navodi policija.\nAkcije pirata u Nigeriji, odnosno krađe nafte i otmicem, koštale su tu državu u prethodne tri godine oko 131 milion dolara.\nSVET Ameri šalju vojsku da nađe nigerijske devojčice\nSVET Samoubilački napadi dve devojčice: Više od 40 mrtvih\nUtorak 28.10.2014. 22:23\nA sta je nemac trazio u Nigeriji da nije mozda nafta u pitanju?


Sava letnja guma Intensa 195/55R15 85H/85V\nCena od 5.099 din do 8.559 din\nSava 195/55R15 Intensa HP 85H Sava Intensa HP je efikasna letnja guma, te pouzdano prijanja na morim i suvim podlogama. Zbog svoje lake konstrukcije zahteva manje energije za okretanje, što uveliko smanjuje potrošnju goriva i produžuje životni vek same gume. Posebna silikonska smjesa zaslužna je za odlično prijanjanje i efikasinije kočenje, bez obzira na stanje puta. Specijalno dizajnirani rubovi na profilu urezuju se u podlogu i na taj način pružaju dodatnu snagu prianjanja. Radi se o gumama ko...\nSava Intensa HP ( 195/55 R15 85H ) car-tyres Letnji pneumatik visokih performansi koji se odlično ponaša na mokrim putevima Intensa hp će zadovoljiti kriterijume svih vozača koji traže pneumatike najboljih performansi. Ovaj pneumatik je efikasan na mokrom putu i ima duži vek trajanja, a istovremeno smanjuje troškove za gorivo. Visoke performanse – i to po povoljnoj ceni. Odlične performanse pri kočenju na mokrim površinama Pouzdano upravljanje na mokrim i suvim podlogama Ušteda goriva Velika kil...\nSava Intensa HP ( 195/55 R15 85V ) car-tyres Letnji pneumatik visokih performansi koji se odlično ponaša na mokrim putevima Intensa hp će zadovoljiti kriterijume svih vozača koji traže pneumatike najboljih performansi. Ovaj pneumatik je efikasan na mokrom putu i ima duži vek trajanja, a istovremeno smanjuje troškove za gorivo. Visoke performanse – i to po povoljnoj ceni. Odlične performanse pri kočenju na mokrim površinama Pouzdano upravljanje na mokrim i suvim podlogama Ušteda goriva Velika kil...\nPametno.rs nije internet prodavnica već mesto na kojem možete da pregledate i uporedite ponudu drugih prodavnica za Sava letnja guma Intensa 195/55R15 85H/85V. Iako se podaci osvežavaju nekoliko puta na dan savetujemo da se pre kupovine detaljnije informišete direktno kod prodavnice koju ste odabrali za kupovinu proizvoda Sava letnja guma Intensa 195/55R15 85H/85V. Pametno.rs ne garantuje za tačnost objavljenih informacija, kao i to da prikazane slike u potpunosti odgovaraju stvarnim proizvodima. (5452000424679)


U Bosni golmani brane sa metkom u glavi! - Sportske.net\nU Bosni golmani brane sa metkom u glavi!\nNezapamćena scena viđena je u Bosni i Hercegovini gde je Sarajlija Duško Krtalica branio na jednom turniru u malom fudbalu sa metkom koji je igrom slučaja završio u njegovoj glavi.\nNedavno smo bili svedoci da se u Bosni i Hercegovini mogu dogoditi čudne stvari, što je potvrdila vest objavljena u "Dnevnom Avazu".\nNakon što je Hercegovac zadavio mečku golim rukama, iz Bosne stiže vest da je golman jedne ekipe u malom fudbalu branio sa metkom u glavi!\nRadi s o Sarajliji Đušku Krtalici koji se tokom meča požalio na bol u glavi ali je mislio da je uzrok udarac u stativu. Ispostavilo se da je čuvar mreže branio sa metkom u glavi. I to ne da je branio, primio je samo jedan gol!\nNakon utakmice Krtalica je upućen u bolnicu gde mu je metak odstranjen iz glave.\n"Pacijentu je tokom operacije odstranjeno strano telo iz glave. Nakon toga je prebačen na Odeljenje intenzivne nege Klinike za neurohirurgiju. Za sada je stabilnih vitalnih parametara" kazala je Biljana Jandrić, portparol Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu.\nPoliciji je javljeno da je Krtalici izvađen metak iz glave, a patrole su došle do saznanja da se u ulici Ragiba Džinde održavalo jedno od veselja i da je bilo upotrebe vatrenog oružja.\nPripadnici MUP-a su pregledali teren i ispred kuće koja je vlasništvo A. Š. iz Sarajeva, pronašli 12 pištoljskih čaura, koje su poslate na balističko veštačenje.\nTragom operativnih saznanja pripadnici Interventnog voda došli su do osobe koju sumnjiče da je ranio nesrećnog čoveka.\nMajstori, dvojica prvotimaca, ukupno 93 godine!


PREUZIMAJU LI SVJETSKA MORA? Prava istina o 'apokalipsi uzrokovanoj meduzama'\nZanimljivosti Sporna znanstvena istraživanja\nPiše M.Ž. , 10. rujna. 2016. @ 08:26  komentari min.\nBrojni znanstvenici tvrde kako se broj meduza u svijetu značajno povećava te pritom povremeno alarmiraju javnost u obliku medijskih i stručnih napisa o mogućoj najezdi, pa čak i apokalipsi uzrokovanoj meduzama. No proučavanjem njihovih radova otkriveno je kako mnogi od njih nisu dobro formirani.\nVeć godinama slušamo o povremenim najezdama meduza na plažama diljem svijeta, koje su ponekad uspješno doprijele i do područja gdje su izgrađene i električne centrale te ondje uzrokovale probleme. Istovremeno su brojni znanstvenici tvrdili kako se broj meduza u svijetu značajno povećava te su pritom povremeno alarmirali javnost u obliku medijskih i stručnih napisa o mogućoj najezdi, pa čak i apokalipsi uzrokovanoj meduzama.\nVezani članci 'Mislio sam da se more zaledilo, a onda sam vidio o čemu se radi' Napravili umjetnu meduzu kao zamjenu za ljudske organe\nIpak, čini se da je ideja o najezdi meduza koje preuzimaju svjetska mora samo prenapuhana tvrdnja utemeljena na klimavim argumentima. Posljednjih nekoliko desetljeća, populacija meduza periodično opada i raste pa je tako moguće da u određenim periodima na određenim lokacijama dođe do značajnog povećanja broja meduza.\nMarina Sanz-Martín je s kolegama s Mediteranskog instituta u Španjolskoj istražila na koji su način znanstvenici došli do zaključka o najezdi meduza. Istraživanje su počeli 2012. godine kada su prvi put čuli za ovaj problem, no kada su pomnije proučili izvore na koje se pozivaju znanstvenici kako bi potkrijepili svoje tvrdnje, otkrili su da mnogi od njih nisu dobro formirani.\nNeki od podataka bili su preuveličani, dok su neki bili iskrivljeni, a gotovo polovica ih je krivo citirala izvore. Naišla je i na dokumente koji su krivo interpretirali svoje izvore, dok su drugi koristili nerelevantne izvore i pozivali se na selektivno odabrane izvore koji su išli u prilog njihovim argumentima.\nIstraživačica i njen tim pregledali su stotine stručnih papira i dokumenata znanstvenika objavljenih na temu najezde meduza, ali su pritom istraživali i svoje dokumente u kojima su također pronašli neke od grešaka vezanih uz pogrešno citiranje, rekla je Sanz-Martin za BBC.\nPritom ističu studiju znanstvenice Claudije Mills koja je krivim tumačenjem svog rada o meduzama pokrenula glasinu i trend vjerovanja kako se broj meduza zaista značajno povećava. Mnogi znanstvenici koji su se kasnije pozivali na njen rad kako bi potkrijepili tvrdnje u vlastitim radovima o povećanju broja meduza u potpunosti su krivo protumačili poantu njenog rada zbog činjenice, kako sama kaže, jer ga vjerojatno nisu ni pročitali.\nMnogo je razloga koji bi mogli objasniti zašto znanstvenici na loš način i s nerazumijevanjem citiraju druge kolege, a jedan od njih je i količina literature i informacija koje prethodno moraju prikupiti. Nije lako balansirati među toliko podataka i radova te ih uz dobru organizaciji u što kraćim dijelovima sabrati u vlastiti rad. Kompetitivnost znanstvenika posebno dolazi do izražaja kada su u pitanju mogućnosti dobivanja sredstava za njihova daljnja istraživanja, zbog čega u svojim radovima i zaključcima moraju biti konkretniji, jasniji i dosljedni, a takvi uvjeti sa sobom povlače i spornu opciju preuveličavanja podataka koji su i u slučaju najezde meduza bili krivac za lažnu uzbunu.


21 savet za bolje putovanje\nPutovanje se zasniva na iskustvu, bilo negativnom ili pozitivnom - to je skup doživljaja, ukusa i mirisa, koje ćete pamtiti do kraja života. Upamtite ovih nekoliko saveta kako biste svoje vreme iskoristili na najbolji mogući način.\nIskoristite fenomenalne sajamske popuste i rezervišite letovanje iz snova u nekom od najatraktivnijih grčkih hotela. U saradnji sa „Triglav“ osiguranjem, agencija „Travelland“ u cenu prilikom rezervacije je uključila i OSIGURANJE OD OTKAZA ARANŽMANA!


EU: Beograd i Priština da poštuju dogovor o posetama | Bujanovačke\nPočetna KOSOVO EU: Beograd i Priština da poštuju dogovor o posetama\nEU: Beograd i Priština da poštuju dogovor o posetama\nBujanovačke6. sep 2021.KOSOVO, POLITIKA0\nBujanovac, 6. septembar 2021. Evropska unija očekuje da se svi dogovori postignuti u okviru dijaloga Beograda i Prištine poštuju, uključujući i dogovor o zvaničnim posetama, poručio je portparol EU Peter Stano.\nOn je to izjavio povodom prošlonedeljnog odbijanja Prištine da dozvoli ulazak direktora Kancelarije za KIM Petra Petkovića, na teritoriju Kosova, prenosi Tanjug.\n-Pozivamo strane da kroz dijalog promovišu atmosferu koja vodi pomirenju, regionalnoj stabilnosti i saradnji i koja je na dobrobit građana – rekao je Stano.\nU Briselu ponavljaju da su se Beograd i Priština dogovorili o jasnim modalitetima sprovođenja zvaničnih poseta i naglašavaju da taj sporazum ne sme biti politizovan.\n-Posete obe strane se moraju sprovoditi na način koji doprinosi procesu normalizacije odnosa i podržava ukupan rad u okviru dijaloga Beograda i Prištine – rekao je Stano.\nDirektoru Kancelarije za KiM i glavnom pregovaraču Beograda, Petru Petkoviću, prištinske institucije nisu dozvolile da uđe na teritoriju Kosova i obavi posetu najavljenu za 3. i 4. septembar zbog, kako navode iz Prištine, korišćenja govora mržnje i huškanja.\nIz Beograda su odgovorili da je u pitanju „flagranto kršenje sporazuma o zvaničnim posetama“ i da će to pitanje staviti na dnevni red novog sastanka dijaloga u Briselu.\nTAGEU peter stano posete sporazumi beograda i prištine\nPrevious PostSve manje prvaka u bujanovačkoj OŠ "B. Radičević", roditelji decu upisuju u vranjske i seoske škole Next PostNastavnici odlučili, u školi B. Radičević bez besplatnih udžbenika\nKosovski poslanik: Kosovo obara rekorde u smrtnosti od korone, a Kurti „drži predavanje“ EU


Ćiri u BiH okrenuli leđa? - Klix.ba\nNS BiH protiv selektora Ćiri u BiH okrenuli leđa?\nNS BiH protiv selektora\nĆiri u BiH okrenuli leđa?\n23.11.2009. u 11:11\nMnogo je priča o tome da li će slavni selektor bh. reprezentacije ostati na svom mjestu ili produžiti ugovor, o tome pišu brojni bh., ali i mediji iz susjednih zemalja. Hrvatski Jutarnji list donosi priču o tome kako je Ćirino mjesto već 'zapikano', odnosno kako predsjednik Nogometnog saveza BiH, Sulejman Čolaković, na Ćirino mjesto dovodi Sergeja Barbareza.\nNaime prema pisanju hrvatskog medija Ćirina popularnost zasmetala je Čolakoviću koji je iz prikrajka samo čekao prvi neuspjeh selektora bh. reprezentacije kako bi na njegovo mjesto doveo mlađeg trenera, a to bi izgleda trebao biti Sergej Barbarez.\nBlažević je nakon doživljenog stresa, tokom kvalifikacijskih utakmica za Svjetsko prvenstvo, otišao u Tuzlu, na jednu od klinika za srčane bolesti, jer, prema pisanju Jutarnjeg lista, Ćiro ima problema sa pristiskom.\nI dok se naš selektor pokušava oporaviti od svega, drugi mu izgleda rade 'o glavi'.\nNaime, kako piše Jutarnji list 'vrijeme je za mlađeg trenera, a Ćiri se s Baščaršije ne ide'.\n"Ćiru čeka jedno turbulentno razdoblje jer malo je vjerovatno da će predsjedništvo bosanskog nogometnog saveza biti jedinstveno oko njegovog novog ugovora. Posebno ne pod kondicijama pod kojima je potpisao prvi ugovor, što se odnosi na sponzorski dio pa mu sad izvlače podatak da je “maznuo” 750.000 eura. Ćiro voli novac, ali tog novca u Bosni nije bilo...", piše Jutarnji list, a autor tog članka dodaje i to da iako se Ćiri možda ne ide, njemu u Bosni nema opstanka.


U BiH kolovozi mokri, oprez zbog poledice, odrona i jakih udara vjetra – In reformator\nFebruar 11, 2019 Februar 11, 2019 Urednik 141 Views bihamk\nU Bosni i Hercegovini kolovoz je pretežno mokar ili vlažan, dok je mjestimična poledica moguća na zasjenjenim dijelovima puteva u višim predjelima.\nUčestali su odroni zemlje ili kamenja na kolovoz. Upozorava se i na povremeno jače udare vjetra na području Livna, Kupresa, Tomislavgrada, Viteza, Bihaća i Bosanskog Petrovca.\nNa graničnim prijelazima nema dužih zadržavanja, saopćeno je iz IC BiHAMK-a.\n← U BiH oblačno, u drugoj polovini dana kiša, susnježica i snijeg\nSvečano otvoren EYOF: Olimpijski duh ponovo u Sarajevu →


ATP rang lista - Bez većih promena - Sportske.net\nATP rang lista - Bez većih promena\nNije bilo većih promena na najnovijoj rang listi najboljih tenisera sveta.\nFoto: Beta/AP Photo/David Vincent, File\nNadal je prejak, Troicki stao u finaluNeka se spremi Nadal, Viktor stiže po titulu!Štutgart - Nadal u finalu, čekamo Viktora!Štutgart - Nadal u tri seta do polufinala, Viktor na ČilićaŠtutgart - Viktor maršira ka finalu!\nSrpski teniser Novak Đoković uvećao je danas prednost na prvom mestu ATP liste u odnosu na Švajacarca Rodžera Federera i ona sada iznosi 4.680 bodova, a pomak od tri pozicije ostvario je Viktor Troicki, koji je sada 25. teniser sveta.\nĐoković je prvi sa 13.845 poena, prati ga Federer sa 9.165, dok je treći Endi Marej sa 7.940 bodova.\nViktor Troicki je juče poražen u finalu turnira u Štutgartu od Španca Rafaela Nadala, koji je i dalje 10. tenisr sveta, ali je srpski teniser ostvario pomak od tri pozicije i sada zauzima 25. mesto sa 1.345 poena.\n1. Novak Đoković (Srbija) .............. 13.845 poena\n2. Rodžer Federer (Švajcarska) ......... 9.165\n3. Endi Marej (Velika Britanija) ......... 7.040\n4. Stan Vavrinka (Švajcarska) ...........5.790\n5. Kei Nišikori (Japan) .......................5.570\n6. Tomaš Berdih (Češka) ..................5.050\n7. David Ferer (Španija) ...................4.490\n8. Miloš Raonić (Kanada) ...................4.440\n9. Marin Čilić (Hrvatska) ...................3.540\n10. Rafael Nadal (Španija) ................ 3.135\n25. Viktor Troicki (Srbija) .................. 1.354\n84. Dušan Lajović (Srbija)..................... 615


Pukovnik Pavlović je zadržao mlađeg kolegu da ne poleti, stradao je boreći se sam protiv 16 agresorskih aviona, a poslednje je rekao: "Imaju me.." - alo.rs\nAUTOR: Ivana Nikolić DATUM I VREME: 16.04.2019. 09:50\nReporteri „Alo!“ u porodici pilota heroja pukovnika Milenka Pavlovića\nPukovnik Pavlović posthumno je odlikovan Ordenom za hrabrost. SPC je njegovoj porodici dodelila Orden Svetog vladike Nikolaja, ali, nažalost, i pored brojnih inicijativa, nikada nije dobio Orden narodnog heroja\nDve decenije nakon bombardovanja, stojimo na pragu doma heroja, koji je poginuo braneći otadžbinu od NATO agresora. Iza vrata na kojima piše „Pavlović“, na zidovima i dalje stoje Milenkove fotografije. Naočit, prodornih, ali neverovatno blagih očiju, pukovnik Milenko Pavlović ponosno motri na svoje naslednike, koje je zauvek napustio 4. maja 1999, kada su njegov „mig29“ srušile neprijateljske rakete iznad Valjeva.\nKomandant 204. lovačko-avijacijskog puka poslednji put prešao je ovaj prag 2. maja, pre 20 godina. Otkad je počelo bombardovanje, kući je retko svraćao, i to samo nakratko, tek da vidi najmilije. Uoči tragedije, s njima je bio skoro čitavog dana. Njegova supruga Slavica kaže da je samo jedan neobičan detalj mogao da nasluti nesreću, ali ona tada toga nije bila svesna.\nMlađeg sina Nemanju smestili su na spavanje i Milenko je krenuo natrag na posao. Starijeg sina Srđana, koji je izašao s drugarima, sreo je kod lifta, a potom produžio ka parkingu.\nTOPLO, ALI MOGUĆA KIŠA U Srbiji danas promenljivo oblačno uz povremene pljuskove, a evo kakvo nas vreme očekuje tokom PRAZNIKA!\n- Kao i obično, izašla sam na terasu da ga ispratim. Uvek bi se okrenuo da mahne ili bi bar svirnuo, ali tog dana nije. Pogledom sam ga pratila sve dok nije izašao iz ulice, ali... - sa suzama u očima priseća se Slavica. Sutradan i sledećeg dana čuli su se telefonom, a onda je Milenko otišao na zadatak s kojeg se nije vratio...\nNaređenje o poletanju na NATO avione zateklo ga je na izmeštenom komandnom mestu u Staroj Pazovi. Odmah je pozvao svog zamenika i naredio mu da po svaku cenu zadrži mlađeg kolegu da ne poleti. Ubrzo je stigao na Batajnicu, prišao „migu“, izvukao kolegu iz kokpita i uz reči: „Majku vam dečju, nećete vi da ginete, ja ću!“, poleteo u pravcu Valjeva. Stradao je boreći se sam protiv 16 agresorskih aviona. Napadu je odolevao punih 12 minuta, a onda su njegove kolege čule samo dve reči: „Imaju me“...\n- Samo što sam ušla u kuću s posla, počeo je da zvoni telefon. I on i ja smo iz okoline Valjeva. Zvali su me prijatelji da me pitaju da li nešto znam. Nadali smo se samo da nije on, ili ako jeste, da se katapultirao. Agonija je trajala čitavu večnost. Kada su se kolege pojavile na vratima, znala sam da našeg Milenka više nećemo videti - priča Slavica.\nU trenutku Milenkove pogibije, Nemanja je imao samo devet godina, a Srđan nepunih šesnaest. Danas slike i prilike svog oca, s neizmernim ponosom, ali i ogromnom tugom u očima, pričaju o odrastanju bez glave porodice.\nHerojstvo pukovnika Pavlovića, osim ponosa, donelo je i svojevrsno breme s kojim će morati da žive svi njegovi potomci.\n- Sve ove godine su mnogo teške. Tog dana, kad mi je mama rekla da ga više nema, samo sam je pitao: „"Da li je tata sada isti kao knez Lazar i Miloš Obilić“, kaže mlađi sin Nemanja, a stariji brat Srđan potvrđuje da im nije bilo nimalo lako.\n- Krenuli smo sami kroz život, nas troje, znajući da moramo ostati na pravom putu, da zajedno moramo proći i dobro i loše, a da pritom nijednom ne ukaljamo delo našeg oca - priča za „Alo!“ Srđan Pavlović, Milenkov stariji sin.\nU tome su i uspeli. Dvadeset godina kasnije, porodica je i dalje na okupu, dom im je pun ljubavi i razumevanja. Srđan i Nemanja su završili fakultete i odaju utisak dobrih, vrednih i razumnih momaka.\nNisu pošli očevim stopama i seli za komande „miga“, ali su uspešni u svojim karijerama. Srđan se oženio i ponosni je tata Maše (6) i Vojina (2).\nSrđan i Milenko Pavlović, Foto: Privatna arhiva\nIako deku nisu upoznali, on je uvek prisutan u njihovim životima, a mala Maša ga redovno pominje.\n- Uvek kaže kako je njen deda Milenko gleda, a Vojinu da njega još ne, jer ga ne poznaje... Naučila je o dedi s fotografija i iz naših priča. Još je mala da bismo joj baš sve objasnili... - priča Srđan i dodaje da je njegova mezimica, baš kao i tata i deda, luda za avionima.\nI Vojin uz njih uči o avijaciji, nebu i krilima. Na pitanje šta bi rekao svojoj deci da mu jednog dana dođu i saopšte da, kao i deda, žele da krstare nebom, Srđan odgovara:\n- Uvek sam za sve imao podršku svojih roditelja. I tako se ponašam i prema svojoj deci. Razmišljao sam i o tome što me sad pitate i priznajem da sam već razmišljao o vazduhoplovnim akademijama. Kada bi želeli da budu piloti, podržao bih ih u tome. Čak i kad bi hteli da budu vojni piloti - s osmehom kaže Srđan, dok Slavica dodaje da su krila Milenkovim naslednicima u krvi.\n- Postoji fotografija. Srđan je bio mali, a Milenko ga je odveo na aerodrom i stavio ga da sedi na krilu aviona. Kada je Maša imala četiri godine, odveli smo je do Batajnice i nastala je gotovo identična fotografija. Srđan ju je stavio na krilo „miga“, samo što je njegov pogled, za razliku od Milenkovog, bio tužan. Ovekovečen je trenutak u kojem Maša sedi i Srđana zabrinuto miluje po glavi, kao da ga teši. Prosto neverovatno - kazuje Slavica.\nPukovnik Milenko Pavlović posthumno je odlikovan Ordenom za hrabrost. Srpska pravoslavna crkva je njegovoj porodici dodelila Orden Svetog vladike Nikolaja, ali, nažalost, i pored brojnih inicijativa opština Valjevo i Osečina, nikada nije dobio Orden narodnog heroja.\nNajteži su veliki datumi\nPorodica Pavlović praznike dočekuje sa srećom i tugom jer nema više njihovog najmilijeg člana. Supruga Slavica kaže da je bol koji oseti u takvim prilikama neopisiv.\n- Sećam se kada se Srđan ženio, kada nam se rodila unuka, potom unuk. Sve sam išla sama... To je najteže, što nije bio tu da sina zajedno ispratimo na venčanje, da se radujemo unucima.\nTata više neće doći\nSlavici je bilo najteže da mlađem sinu saopšti da Milenka više nema. Nemoćna da izgovori sve detalje, rekla mu je da se tata sudario sa NATO avionom i da se više neće vratiti.\n„Sav ozbiljan, upitao me je, pokazujući rukama: ’Zašto tata nije izveo manevar?’, a onda je zaćutao i plačnim glasom rekao: ’Mama, tata je sad kao Miloš Obilić i car Lazar’“, rekao je on.\nCrnogorski ambasador blokirao saobraćaj u Beogradu! Ono što je iza auta izaziva bes (VIDEO)\nNajpoznatija kafa na svetu će se točiti i u Beogradu, a gigantska kompanija je jednim potezom pokazala KOLIKO CENI SRBIJU!\nU Srbiji danas promenljivo oblačno uz povremene pljuskove, a evo kakvo nas vreme očekuje tokom PRAZNIKA!\nKorisnik: Dragan Nis\nUfff rasplakah se. Vecna slava pukovniku, junaku, heroju Pavlovicu.


Fudbaleri napokon stigli u Budvu\nOko ponoći između nedelje i ponedeljka fudbaleri i stručni štab Fk Spartak Zlatibor voda, nakon 42 sata provedenih u putu iz Subotice stigli u hotel "Queen of Montenegro" u Bečićima.\nPo polasku iz Subotice, ekipa je prespavala na Zlatiboru pošto je zbog obilnih padavina i snežnih odrona bilo nemoguće putovanje autobusom po Crnoj Gori. Nakon odrađenog treninga jutros u sali, putovanje je nastavljeno vozom iz Užica. Na nesreću pokvarila se i lokomotiva pred ulazak u Podgoricu, ali nakon sat vremena stigla je druga i expedicija je nastavila dalje put Bara. Fudbalere je u Baru dočekao pljusak koji je ometao iskrcavanje. Ekipa je ubrzo mini busevima oko ponoći prebačena u hotel gde je ljubazno osoblje brzo podelilo ključeve soba gde je svakoga čekala večera.\nOd sutra se počinje sa planom koji je napravljen za ovu fazu priprema, očekuje se ubrzan dolazak i novog šefa stručnog štaba Zorana Milinkovića koji će nastaviti po svom programu i pokušati sa ovom ekipom da ostvari zacrtane ciljeve uprave kluba.\nSpisak putnika koji su došli sa ekipom:\nMiodrag Morača, Dobrić Ilija, Peštalic Mucho, dr. Ibolja Radulović, Suvajac Mile, Božović Rodoljub, Vuković Dejan.\nAdamović Marko, Torbica Vladimir, Vojvodić Milan, Nosković Aleksandar, Aleksić Branimir, Mirković Nikola, Antonić Goran, Binić Vladan, Bjedov Bojan, Đurđevic Fahrudin, Milivojev Miljan, Despotović Đorđe, Kovačević Aleksandar, Otašević Vladimir, Čović Nemanja, Joksimović Milan, Milanković Nikola, Đorđević Stefan, Puškarić Darko, Bratić Vidak, Šarac Dino, Stijaković Nikola, Farkaš Danijel, Đorđe Đurić


Mili ne sme mrdnuti od supruge\nPosle afere Mili ne sme da mrdne od žene: Ovo mu je zabranila!\nMili nakon skandala sa Jovanom Jeremić prvi put u javnosti sa suprugom\nPosle skandala da navodno vara ženu sa voditeljkom Jovanom Jeremić, kompoziror Mili se prvi put pojavio u javnosti sa svojom ženom Ninom. Oni su zajedno došli na jednu promociju i tako su svima zapušili usta da se razvode.ć\nKako se šuška, Mili je imao velikih problema sa svojom 10 godina mlađom ženom zbog tih tračeva, sve dok Jovana nije javno rekla da to nije istina. Od tada je Mili manji od makovog zrna i nigde ne ide bez žene, osim kada snima Zvezde Granda.\nA kada i odluči negde da prošeta, to je samo uz Nininu dozvolu s kojom je punih 17 godina u braku. Iako je na događaju bilo dosta njegovih kolega i pevača, kompozitor se nije odvajao od žene čak ni na kratko.


CM: Milivojević: Niko ne razume promene Ustava, Panović: Previše je recidiva iz ’90\nMilivojević: Niko ne razume promene Ustava, Panović: Previše je recidiva iz ’90\nŠta je bilo, kako je izgledalo, šta će biti i kako će izgledati? U našoj politici nikada nije dosadno pa nije bilo dosadno ni prošle godine. O tome koje su to bile najzanimljivije pojave u politici tokom 2021. godine i šta je možda realno da očekujemo tokom 2022. u emisiji "Među nama" govore politikolog Cvijetin Milivojević i direktor Demostata Zoran Panović.\nUpitan koji je po njemu najvažniji politički trenutak u prošloj godini, Cvijetin Milivojević je rekao da ih ima toliko, ali da je za njega prva asocijacija smrt poznatih i manje poznatih ljudi,\n„Politički utisak mi je da je predsednik, dan uoči Nove godine, po deseti put za vreme svog petogodinjeg mandata najavio povlačenje sa mesta predsednika SNS i prizivanje člana 115. Ustava koji mu zabranjuje već pet godina od kada je predsednik Srbije da bude i predsednik SNS“, rekao je on.\nPre toga, dodao je on, činjenica je da je SNS na izbornoj skupštini krajem novembra propustila da izabere predsednika stranke što je prošlo ispod radara javnosti.\n"Po Statutu stranke, predsednik se bira na mandat od četiri godine, a predsednik SNS je izabran pre skoro pet i po godina. Vučić je najavio da će se povući konačno nakon što još jedne izbore na protivustavan način odluči u korist svoje stranke", istakao je Milivojević.\nPrema mišljenju Zorana Panovića, postoji jedna svetska, globalna istorija i ova naša domaća koja je često vraćanje starog.\n"Mi i dalje živimo u nekim devedesetim godinama. Ovo su devedesete samo sa punim izlozima, sa investicijama i međunarodnom podrškom vlasti", naglasio je Panović.\nA što se tiče naše politike, njegov utisak je da tu imamo stalno vraćanje istoga.\nUpitan zašto to misli, Panović ističe da je to zato što je mnogo recidiva 90- tih u javnom prostoru, pre svega u medijima i u propagandi.\n"Iako ova vlada i predsednik ne bi mogao da vodi ekonomsku politiku da nema tekovina 5. oktobra, mislim da je došlo vreme rehabilitacije vlade Mirka Marjanovića jer kada pogledate sistem po dubini vidite koliko je ličnosti iz tog perioda rehabilitovano", naglasio je Panović.\nGovoreći o tome na kakav referendum izlazimo 16. januara, Milivojević je rekao da ozbiljne zemlje ulaze u promenu i donošenje novog najvišeg akta konsenzusom svih političkih činilaca iz vlasti i opozicije.\n"Mi sad imamo jednu situaciju u kojoj je skupština dan za danom, donela akt o promeni Ustava koji ne razumeju ni sami poslanici a da ne govorimo o građanima. Suštinsko pitanje je šta građani dobijaju promenom Ustava - ne dobijaju ništa, ne dobijaju ni više pravde, ni više prava. Kalkulacije tipa da li će nam se otvoriti klaster i to o ekologiji zato što smo izašli u suret Venecijanskoj komisiji, a taj njihov zahtev stoji već deset godina da promenimo jedan deo, a verujem i da dobar deo ljudi iz pravosuđa ne razume o čemu se tu radi", objasnio je MIlivojević.\nDodao je i da se tri dana nakon neko u skupštini dosetio da evo već 15 godina imamo Ustav a nismo Zakon o referendumu uskladili sa njim i onda baš sad 16. januara, dva meseca pred izbore, ćemo doneti zakon na osnovu koga će se izaći na referendum kojim se ukidaju svi cenzusi.\nOn je naglasio da "nije isto neki referendum u nekoj mesnoj zajednici i referendum na teritoriji cele države na kome menjaš Ustav". (www.nova.rs, TV Nova S, "Među nama", Maja Nikolić, 4.1.2021)\nPogledajte celokupno gostovanje Cvijetina Milivojevića i Zorana Panovića: https://nova.rs/emisije/milivojevic-niko-ne-razume-promene-ustava-panovic-pre\nОбјавио cvijetin у 15:00


Kuvajte ove listove, ispijajte tečnost, rešite se kašlja i mnogih bolesti – Lekovite biljke\nNije retkost da kad odete doktoru, dobijete preporuku da koristite neku lekovitu biljku ili čaj. Ali ove listove doktori retko preporuče, jer se oni kod nas tretiraju kao začin. Pa bez obzira na to, što se prevashodno koriste u kulinarstvu, listovi lovora imaju mnoge koristi za zdravlje. Poklonici narodne medicine lovorom leče sve i svašta, od kašlja do čukljeva. Lovorov list je poznat po svojoj sposobnosti da zaštiti organizam od oksidativnog stresa i pomogne u lečenju dijabetesa. Dokazano je koristan za opuštanje i protiv migrene. Još može doprineti poboljšanju zdravlja srca, smanjenju upale, ublažavanju kašlja i respiratornih problema i za optimalno varenje. Ekstrakt lovorovog lista ima brojne medicinske namene. Popularan je u aromaterapiji i biljnim tretmanima za različita stanja kože, kose i disajnih puteva. Čaj koji se pravi od lovorovih listova je najjednostavniji način, kako možemo da priuštimo vredne sastojke iz ove biljke.\nProtiv kašlja i respiratornih infekcija\nMnogi imaju samo reči hvale i pozitivna iskustva sa čajem od lovorovog lista ili sirupom od lovorovog lista, kad je u pitanju smirivanje kašlja. Zaista se pokazao kao efikasno sredstvo za ovu namenu. I udisanje pare ima dobar efekat kod respitratornih infekcija. Otpušta sluz i suzbija bakterije u disajnim putevima.\nDosadašnja istraživanja su pokazala da se upotreba lovorovog lista povezuje sa poboljšanom funkcijom insulinskih receptora i regulisanjem novoa šećera u krvi. Za osobe koje su u riziku od razvoja dijabetesa, kao i za one kod kojih se već razvilo ovo stanje, čaj od lovorovog lista može značajno umanjiti šanse za napredovanje bolesti.\nJedna od glavnih osobina lovora je da smanjuje upale po organizmu. Taj efekat se postiže kada se lokalno nanosi na upaljena područja spolja, ali i ako se koristi kao čaj ili začin.\nLovorov list sadrži enzime, koji pomažu u razgradnji proteina, bržoj svarljivosti hrane i smirivanju probavnih smetnji. Sad možemo i da se zamislimo, da li se lovorov list u pasulj dodaje samo radi mirisa ili i zbog lakše probavljivosti. Čaj od lovora se koristi i kod gubitka apetita.\nSipajte u šerpu 500 ml vode i 6 listova lovora. Kada prokuva pustite neka kuva još par minuta, a onda sklonite, poklopite i ostavite da stoji. Nakon 15 minuta procedite. U proceđen i ohlađen čaj mogu da se dodaju limun i med. Piju se dve šolje na dan.\nKako napraviti sirup od lovora\nSipajte u šerpu 500 ml vode i 12 listova lovora. Pustite da provri, smanjite temperaturu i ostavite da ključa još 5 minuta. Neko pravi sa šećerom, a mi smo se opredelili za med, jer smatramo da je zdravije. Procedite tečnost i ostavite da se prohladi. U prohlađenu tečnost dodajte 150 grama domaćeg meda. Dodajte i sok od jednog isceđenog limuna. Mešajte sve dok se med dobro ne rastopi. Sipajte sirup u teglu i čuivajte u frižideru. Što se tiče doziranja, preporučena dnevna doza je 2 do 3 kašike. Uzima se pre obroka, na prazan stomak. Prijatnog je ukusa, te je pogodan i za decu.\nObjavljeno 26. septembra 2021. 26. septembra 2021. Autor administratorKategorije ČajeviOznake Čaj od lovorovog lista, Kašalj, Listovi lovora, Lovor, Lovorov list\nPrethodno Prethodni članak: Samo pomešajte origano limun i med i bićete zahvalni na ovom receptu\nSledeće Sledeći članak: ČUDO MELEM! Potrebna su vam samo ova 3 sastojka, a toliko toga leči


Van Gal kompletirao odbranu iz snova?! - Sportske.net\nVan Gal kompletirao odbranu iz snova?!\nKako javljaju ostrvski mediji, sutrašnja dva pojačanja Mančester Junajteda zatvoriće praktično prelazni rok u odbrani! Naravno, ostaje i fudbaler koji će biti šlag na torti...\nBajern i Junajted pregovaraju!"Poverljivo" - Pao dogovor, De Hea čuva "kraljevstvo"?Španci kažu - Ramos se dogovorio sa Junajtedom!Gvardiola baš zapeo za OVOG igrača!Junajted završio posao oko desnog beka?\nKako smo pisali juče, stvar oko Matea Darmijana je gotova, on čeka potvrdu kako bi se ukrcao u avion za Englesku i otišao na lekarske preglede. Naime, "Đavoli" će za italijanskog reprezentativca platiti 18 miliona evra sa bonusima, dogovor sa Torinom je ušao u završnu fazu.\nDarmijan će zauzeti desnu stranu terena, a stiže izgleda i Nikolas Otamendi. Argentinac neće u Real, nema mesta za strance, odnosno igrače van EU jer Benitez planira da zadrži Kazemira koji se vratio iz Portoa.\nZbog toga Otamendi gleda ka ostrvu i izgleda da je blizu prelaska u Mančester Junajted, a suma će biti oko 40 miliona evra.\nDvadesetak više Van Gal bi mogao da plati Ramosa, čime bi poslednja linija bila kompletirana i praktično promenjena. Jedino će se za mesto levog beka boriti Šo i Markus Roho koji su pre godinu dana stigli u Junajted, a na toj poziciji može da igra i Blind.\nOstaje golman, De Hea je na pragu odlaska, stići će zamena, ali neće biti čudo ukoliko Van Gal pruži šansu Viktoru Valdesu kao prvom čuvaru mreže od avgusta. Nekadašnji čuvar mreže Barselone se oporavio i mogao bi da dobije poverenje Holanđanina.\nOvako bi mogla da izgleda poslednja linija.\nDarmijan, Otamendi, Ramos, Roho.\nIli u formaciji 3-4-1-2\nOtamendi, Ramos, Roho, dok bi Darmijan i Šo pokrivali krilne pozicije u veznom redu...\nU svakom slučaju, ako Van Gal utroši oko 120 miliona evra na renoviranje odbrane, jasno je da ništa osim titule u PL neće sačuvati njegov posao narednog leta...


smrt | Web-Tribune.com - Part 11\nHome / Tag Archives: smrt (page 11)\nPOSLEDNJI INTERVJU MIKIJA JEVREMOVIĆA: Najviše me zabolelo kada sam video ćerku da plače … (VIDEO)\n15. januara 2017.\tSRBIJA 0\nFoto: Luka Šarac Legendarni pevač Miki Jevremović preminuo je 13.01.2017. u 75. godini u bolnici nakon što je 15 dana bio u komi. On je 27. decembra primljen u bolnicu posle moždanog udara i od tada je bio u komi. Na žalost, nije uspeo da se izbori i nastavi da …\nMisli mudrog čoveka: Sledite PET SAVETA Čarlsa Bukovskog i živote život PUNIM PLUĆIMA\n„Nije strašna smrt, već životi koje ljudi žive ili ne žive do svoje smrti“ Čarls Bukovski, čovek koji je imao „žestoke“ stavove o svemu i to javno i bez ustručavanja prikazivao, ostavio je „u amanet“ budućim generacijama i nekoliko veoma korisnih stavoiva koji zaista mogu da ulepšaju život. „Želeo sam …


Kultura - Specijalna projekcija filma Vojna akademija 5 - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nKultura Četvrtak, 3. oktobar 2019.\nSpecijalna projekcija domaćeg filma „Vojna akademija 5”, na kojoj će se publici pokloniti i neki od glavnih aktera ovog ostvarenja, zakazana je za petak, 4. oktobar od 20 sati, u bioskopu Cineplexx Kragujevac Plaza.\nPeti nastavak „Vojne akademije” donosi avanture poznatih junaka, a u priču uvodi i neke nove likove... Naši omiljeni junaci ovoga puta prolaze kroz nove životne izazove, od poslovnih, poput kapetana Danijela Stošića koji pokušava da se vrati staroj ljubavi - letenju, borbe za opstanak veze Roksande i Vasiljevića, ali i borbe za potomstvo Saše i Klisure. Pratimo i avanture mladih potporučnika koji se trude da prežive u divljini, na obuci za specijalnu jedinicu, kada na test izdržljivosti dolaze njihova prijateljstva i ljubavne veze.\n· Ponedeljak, 16. septembar 2019. Predavanje Darka Tanaskovića u Kragujevcu\n· Utorak, 17. septembar 2019. Odbojkaši Radničkog kreću iz Jezera


Hotel za Werribee (Victoria, Аустралија) : 7 pronađenih hotela\nQuest Werribee Hotel sa 4 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Werribee, a nalazi se u ulici 69 Synnot Street, Werribee, na samo 11 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Quest Werribee je Luksuzan, a pruža pun komfor i...Još informacija\nQuest Sanctuary Lakes Hotel sa 4 zvezdice\nPozicija ovog hotela je istok za grad Werribee, a nalazi se u ulici 9 Greg Norman Drive, na samo 18 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Quest Sanctuary Lakes je Luksuzan, a pruža pun komfor i us...Još informacija\nMonte Villa Motor Inn Hotel sa 3 zvezdice\nNa 9 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 78 Old Geelong Road, Hoppers Crossing, a pozicija mu je severoistok za grad Werribee. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje...Još informacija\nMansion Hotel & Spa at Werribee Park Hotel sa 5 zvezdice\nU hotelu Mansion Hotel & Spa at Werribee Park pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Besplatan parking, Televizija. Kategorija mu je pe...Još informacija\nBest Western Werribee Park Motor Inn Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Porodičan za grad Werribee. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 10 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 11...Još informacija\nNa 17 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 112 Duncans Road , Victoria, a pozicija mu je jugoistok za grad Werribee. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i oko...Još informacija\nSofitel Mansion and Spa Hotel sa 5 zvezdice\nNalazi se u ulici K Road Park, pozicija mu je jugoistok za grad Werribee, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.Stil hotela Sofitel Mansion and Spa je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao ...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Werribee (Victoria, Аустралија) : 7 pronađenih hotela


Agencija se bavi prodajom reklamnog prostora na kablovskim TV kanalima u Srbiji, sa teritorijalnom pokrivenošću u Srbiji, Crnoj Gori, Makedoniji i Bosni i Hercegovini. Pored reklama u reklamnim blokovima, CAS Media nudi i nestandardan marketing mnogih drugih formata, poput sponzorstva kanala, kratkih spotova tokom reklamne špice, sponzorstva gola i drugih.\nCAS Media nudi reklamni prostor i na domaćim internet portalima u regionu, kao što su najuticajniji informativni veb portal N1 na tri različita kanala: srpskom, bosansko-hercegovačkom i hrvatskom, kao i na verziji stranice na engleskom jeziku, portal nova.rs u Srbiji ili internet portal Sport Klub o sportskim rezultatima i novostima iz različitih zemalja: Srbije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Slovenije i Makedonije.


S. Arabije i SAD potpisali dvadesetak ugovora ukupne vrijednosti od 280 milijardi dolara – Minber\nsvi. 20, 2017 at 9:42 pm\nS. Arabije i SAD potpisali dvadesetak ugovora ukupne vrijednosti od 280 milijardi dolara\nKraljevina Saudijska Arabija i Sjedinjene Američke Države potpisale su danas nekoliko ekonomskih ugovora i memoranduma o razumijevanju ukupne vrijednosti od oko 280 milijardi dolara. Očekuje se da će provođenje ovih ugovora u dvije zemlje stvoriti nekoliko stotina hiljada novih radnih mjesta u narednom periodu.\nSporazumi su potpisani uz prisustvo saudijskog kralja Salmana i američkog predsjednika Donalda Trumpa koji se u pratnji delegacije direktora nekoliko velikih američkih kompanija nalazi u historijskoj posjeti Saudijskoj Arabiji. Najvažniji sporazumi potpisani danas između dvije strane su:\nUgovor saudijske kompanije Aramco sa američkim kompanijama vrijedan 50 milijardi dolara.\nGeneral Electric potpisao ugovor vrijedan 15 milijardi dolara u oblasti industrije i rudarstva.\nAmerička kompanija Raytheon, najveći svjetski proizvođač navodećih raketa, u Saudijskoj Arabiji će pokrenuti proizvodnju i razvoj protivvazdušnih sistema.\nExxon Mobil Corp. i Saudi Basic Industries Corp. potpisali sporazum o zajedničkoj proizvodnji u oblasti\nSporazum o sklapanju 150 helikoptera Blackhawk s-70 u Saudijskoj Arabiji. Objavljeno je da se očekuje kako će investicija biti teška 6 milijardi dolara i da će otvoriti najmanje 450 radnih mjesta u Saudijskoj Arabiji.\nGeneral Dynamics potpisao nove ugovore koji će pojačati postojeću proizvodnju oklopnih borbenih vozila u Saudijskoj Arabiji.\nSedam milijardi dolara vrijedan ugovor o proizvodnji platformi za crpljenje nafte iz mora sa kompanijom Rowan.\nNabors Industries, proširenje ugovora o saradnji na polju crpljenja nafte. Vrijednost ugovora 9 milijardi dolara.\nAramco i National Oilwell Varco potpisali novi ugovor o saradnji vrijedan 6 milijardi dolara.\nWeatherford International, jedna od najvećih kompanija na području industrije nafte i plina, potpisala novi ugovor o saradnji vrijedan dvije milijarde dolara.\nUgovor sa Dow Chemical Company o izgradnji tvornice različitih vrsta polimera u Saudijskoj Arabiji.\nMcDermott International memorandum o razumijevanju o saradnji sa kompanijom Aramco vrijedan 2,8 milijardi dolara.\nHoneywell memorandum o razumijevanju o zajedničkim projektima sa saudijskom kompanijom Aramco u vrijednosti od 3,6 milijardi dolara.\nJackson Engineering ugovor vrijedan 250 miliona dolara u projektima naftne industrije.\nUgovor između Saudi Arabian Airlinesa i Boeinga o kupovini aviona.


Dodeljena sredstva za obnavljanje porodičnih kuća - Televizija Leskovac\nDodeljena sredstva za obnavljanje porodičnih kuća\nČlanovi 13 domaćinstava sa područja vlasotinačke opštine potpisali su ugovore o dodeli sredstava za obnavljanje porodičnih kuća u ruralnim sredinama.\nSredstva u ukupnom iznosu od 2.5 miliona dinara dodeljena su im u okviru projekta „Možemo kad hoćemo“, koji opština Vlasotince realizuje u saradnji sa Kabinetom ministra bez portfelja zaduženog za demografiju i populacionu politiku.\n„Dodeljena sredstva su podsticajna. Dakle, nisu dovoljna za kompletnu rekonstrukciju porodičnog doma, ali svakako mogu da pomognu da završite deo posla i da vas motivišu da dalje uređujete prostor u kome živite. To bi trebalo da doprinese boljem kvalitetu života, kao i stvaranju pozitivne populacione klime – rekao je predsednik vlasotinačke opštine Bratislav Petrović prilikom urućenja ugovora.\nKoordinator projekta Marinko Đorđević dodao je da su svih 13 porodica koje su se javile na konkurs dobile sredstva i da ovo nije prvi put da opština Vlasotince realizuje projekte populacione politike u saradnji sa Kabinetom ministra bez portfelja zaduženog za demografiju i populacionu politiku\nTags: obnova porodičnih kuća, pomoć, Vlasotince\nSutra privremeno bez struje dve ulice u Leskovcu, Grdelica i Predejane\nPočela isplata novca za nabavku udžbenika za učenike provog razreda


U Kini je rođeno prase sa tri oka i dva nosa, prenosi agencija „Sinhua“.\nPrase je rođeno na jednoj od farmi na jugozapadu zemlje.\n„U početku sam ga se plašila, a zatim mi je postalo prilično drago“, rekla je agenciji vlasnica životinje He Žusjang. Kako navodi agencija, vlasnica hrani prase mlekom iz bočice. Na snimku koje je objavila „Sinhua“ se vidi da je životinja primetno manja od ostalih prasića.