DAN NEZAVISNOSTI: Ostara se pamet se ne viđe – Monitor\nDAN NEZAVISNOSTI: Ostara se pamet se ne viđe\nZa nama je još jedan, jedanaesti, Dan nezavisnosti slavljen i obilježen kako to već Crnoj Gori i dolikuje: dobrim željama i lošim vijestima; prigodnim koktelima i ugodnim govorima; (pre)skupim koncertima; lažnim obećanjima i selektivnim podsjećanjima…\nPolicija je u Budvi privela funkcionera lokalne samouprave koji je sa terase svoje kuće razvio (kažu osam metara dugačku) bijelo-plavo-crvenu trobojku. To bi moglo biti kažnjivo po Zakonu o isticanju nacionalnih simbola, mada se Milo Božović, glavni menadžer Budve i autor ovog malog performansa, od optužbi branio tvrdnjom da ,,ta zastava nije ničija državna, nego da je staru crnogorsku zastavu istakao na osnovu pripadnosti srpskom narodu”. Što bi, je l’ te, trebalo da nam otkrije neku očiglednu i svima razumljivu vezu!? I motiv?\nKoju stotinu metara dalje, preko puta zgrade SO Budva istu zastavu na jarbol pred lokalnom kancelarijom Nove podigao je i Andrija Mandić. Pride, on je održao prigodno slove u kome je, ako je vjerovati saopštenju njegove partije, poručio da „srpski narod nema nikakvog razloga da slavi 21. maj”, pošto je tog dana prije 11 godina „kriminalna hobotnica na čelu sa Milom Đukanovićem odlučila da nam ukrade zajedničku državu i podijeli naš narod”. Dodatno se lider Nove osvrnuo i na uočene domaće izdajnike. ,,Nije na odmet konstatovati da neki pripadnici nekadašnjeg Bloka za zajedničku državu danas, napadnim i smiješnim čestitkama za 21. maj, brukaju i sramote vlastitu prošlost i nedostojno podilaze crnogorskim separatistima”, vajka se Mandić. Dok on vlastima baš otežava posao. Vraćajući se nekadašnjoj, provjereno gubitničkoj, nacional-šovinističkoj političkoj matrici. Jedinoj kojoj vladajuća elita, ogrezla u nepotizam i korupciju, uvijek sa radošću izlazi na crtu. I pobjeđuje je.\nUglavnom, sa ovog budvanskog skupa niko nije priveden na saslušanje. Valjda su krupne riječi zaklonile sumnjivu trobojku.\nSa druge strane ove nacionalno-političke klackalice, premijer Duško Marković je, u ime vladajuće koalicije, Mandiću odgovorio unaprijed, koji dana ranije. Dobro predviđanje, koincidencija ili stvar dobrog planiranja i dogovaranja, tek Marković nam je predočio da je ,,nezavisnost naša najveća obaveza”. Potom je Markovićev govor ličio na prednovogodišnji spisak želja. Samo što je, umjesto tenka na baterije i crvenog bicikla, ovaj dječak poželio: ,,Da našu bezbjednu, zajedničku kuću do kraja uredimo po mjeri najviših demokratskih i ekonomskih standarda razvijene Evrope. Da gradimo sistem koji će pružati jednaku šansu svima da uspiju. Da zakoni važe jednako za sve. Da ekonomski ambijent pruži priliku svakom građaninu i svakoj porodici da podignu životni standard na viši nivo. Da mladi ljudi vide jasnu perspektivu za svoju budućnost u Crnoj Gori. Da prevaziđemo naslijeđene i nove podjele koje uzimaju snagu crnogorskom društvu…”. Nedostajao je samo odgovor na pitanje šta je to što čelnicima DPS-a brani, evo skoro trideset godina unazad, da preduzmu i najmanji korak ka ostvarenju tih tako lijepo opisanih/prepisanih ciljeva.\nNije valjda da im na putu stoje bezakonje i(li) besparica?\nBaš 21. maja, umjesto očekivane čestitke, iz Specijalnog državnog tužilaštva je stigla zvanična potvrda da niko od nadležnih iz Vlade i Uprave policije nije odgovoran zbog nepoštovanja ugovora potpisanog sa Acom Đukanovićem, rođenim bratom tadašenjeg premijera. Manje od deset godina trebalo je tužilaštvu da utvrdi kako u poslu u kome nije urađeno ništa, a potom je to ništa građane koštalo 10,5 miliona eura, niko nije prekršio zakon, odnosno, nije bilo zloupotreba. Nešto kao: ima se – može se. A ima i kome. Nije brat dugme.\nZamjenik Višeg državnog tužioca Veselin Vučković je u emisiji Direktno na TV Vijesti potvrdio da je bivši direktor UP Veselin Veljović oslobođen sumnji zato što je utvrđeno da nema dokaza o eventualnoj zloupotrebi, a ne zbog navodne zastare afere Limenka. Ko bi se okladio da neće proći još deset godina a iz Tužilaštva će potvrditi ono što svi već manje-više znamo: nema dokaza da je privatizacija Telekoma na nezakonit način donijela milione prvoj sestri. Nije bilo mita ni korupcije, saopštiće nam neki budući glasnogovornik Tužilaštva, nego su Njemci Amerikancima samo iz neznanja i obijesti platili kaznu od 100 miliona dolara.\nŠta mi imamo sa tom pričom? I kakve veze sve te priče imaju sa mantrom da je ,,nezavisnost naša najveća obaveza”?\nPremijer Marković je, zapravo, samo citirao svog predhodnika i – kako bi rekli i napisali lirski nastrojeni poltroni – „čovjeka čije je ime personifikacija obnove crnogorske državnosti”. Rečenica je preuzeta iz prošlogodišnjeg govora, sa manifestacije obilježavanja decenije obnove nezavisnosti. A njene varijacije slušamo skoro svakodnevno, od maja 2006. U predizbornim kampanjama i po više puta na dan.\nOtud osjećaj da je, 11 godina unazad, vrijeme stalo. Ili se makar vrti u krug. „Stvari nijesu gore nego što su bile. Ali nijesu ni bolje”, ocijenio je u Monitoru Rade Bojović, koordinator Pokreta za nezavisnu evropsku Crnu Goru, na prvu godišnjicu referenduma: „A nešto je i gore nego juče. Društvo je u moralnom padu. Identitetom se trguje. Pravni sistem je traljav i često nemoćan. Vladavina zakona je sve više retorika, sve manje posvećeni cilj. Nekompetentnost, beskrupuloznost, hipokrizija i pohlepa još više jedu naše vrijeme i naše živote”.\nDeset godina kasnije, njegov tadašnji kolega Branko Lukovac ponovo podvlači crtu: „Nijesmo, ili ni¬je¬smo još, iz¬gra¬di¬li dr¬ža¬vu vla¬da¬vi¬ne pra¬va i de¬mo¬krat¬skih vri¬jed¬no¬sti, pu¬ne slo¬bo¬de i jed¬na¬ko¬sti. Još uvi¬jek, umje¬sto de-mo¬krat¬skog i gra¬đan¬skog dru¬štva so¬ci¬jal¬ne pravde, ima¬mo par¬tij¬sko, ili par-ti¬to¬krat¬sko dru¬štvo, gdje za po¬slo¬ve, po¬lo¬ža¬je, na¬pre¬do¬va¬nja ne va¬že kri¬te¬ri-ji zna¬nja, struč¬no¬sti, ra¬da i re¬zul¬ta¬ta, već par¬tij¬ske po¬dob¬no¬sti, po¬slu¬šno¬sti i svu¬da pri¬sut¬nog ne¬po¬ti¬zma kao rak-ra¬ne od ko¬je je te¬ško obo¬lje¬lo ci¬je¬lo na¬še dru¬štvo, sa rašire¬nom ko¬rup¬ci¬jom i kri¬mi¬na¬lom. Tek nam pred¬sto¬je du¬bo¬ke re¬for¬me ka¬ko bi¬smo iz¬gra¬di¬li i afir¬mi¬sa¬li pra¬ve vri¬jed¬no¬sti”.\nUoči prve proslave Dana nezavisnosti, tadašnji ministar inostarnih poslova Milan Roćen razgovarao je sa ruskim patrijarhom o pozicijama koje će crkva imati u budućem ustavu. Sada je priča o novembarskom pokušaju puča (terorizma) navodno naručenom i potpomognutom iz Moskve, postala nova linija podjele i prestrojavanja u Crnoj Gori.\nU proljeće 2007. predsjednik Filip Vujanović u SAD potpisuje član 98, odnosno sporazumom kojim se Crna Gora obavezala da Međunarodnom sudu neće izručivati državljane SAD optužene za genocid, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti. Od tada, evo deset godina, EU traži od Crne Gore da poništi taj sporazum.\nVlast ne bira priliku da se pohvali povjerenjem koje su joj zapadni partneri ukazali otvaranjem pristupnih pregovora za učlanjenje u EU i, skorim, prijemom u NATO. Za čudo, nerado pominju, možda najupečatljivije, povjerenje koje su nam ukazali međunarodni povjerioci omogućivši da se javni dug Crne Gore od nezavisnosti do danas uveća za skoro dvije milijarde eura. Ili četiri puta (krenuli smo sa dogom od 600 miliona a stigli do 2,5 milijarde). Za isto vrijeme BDP je porastao za 50 odsto.\nSudbina Luke Bar, Montenegroerlajnsa i Duvanskog kombinata bile su glavne ekonomske teme uoči prvog Dana nezavisnosti. O njihovoj sudbini, starim i novim problemima i gubicima pričamo i danas. Samo su akteri drugi. I sporni iznosi.\nNeki đavo je ugodio pa, baš pred 21. maj, iz Mašinske škole polumaturantima pokušaju otkriti tajnu životnog uspijeha: Želite li siguran posao i dobru zaradu – vaša budućnost je na smjeru zavarivača. Onda se neko sjeti pa ažurira podatke o nezaposlenim visokoškolcima (prema poslednjim podacima posao traži 12 hiljada stanovnika Crne Gore sa fakultetskom diplomom). Tako stignemo do priče o društvu znanja u kome inženjeri elektrotehnike, metalurgije i mašinstva voze taksije i autobuse umjesto da pomažu razvoj Telekoma, EPCG, KAP-a, Dakića.\n,,Iako to danas ne kažu, cilj im je da dovedu do preispitivanja nezavisnosti Crne Gore”, predskazivao je Đukanović i prozivao opozicione lidere, u Pljevljima 2010. ,,Bolju Crnu Gora ne mogu stvarati oni koji su sve uradili da Crne Gore ne bude”. Sedam godina kasnije, pred izbore u Nikšiću, slična priča: „Pokušali su da trguju državom, da prodaju državu tuđim inetersima za šaku moskovskih dolara, državu zbog koje su naši preci pogubili toliko glava.”\nNi druga strana ne ostaje dužna. A Crna Gora, 11 godina od obnove nezavisnosti, traje sa novim izazovima i starim podjelama, na radost onih koji njome vladaju, na brigu onima koji je vole i za nadu svima koji bi je, ponovo, vidjeli kao dio sna o nekoj velikoj… (upisati po nahođenju). Do sljedećeg praznika.\nCRNA GORA IZMEĐU TRAMPA I PUTINA: Vozi Miško\nKATNIĆEVA HIRURGIJA: PRANJE REŽIMA I PRANJE PARA: Prvi skalpel DPS-a


21.08.2020. u 09:12\nKako se navodi u objavi na internetskoj stranici EIZ-a, OVI indeks za srpanj pokazuje da se potražnja za radom nastavlja postepeno oporavljati od prekida ekonomskih aktivnosti uslijed pandemije korona virusa.\nTakođer, prvi put od početka pandemije korona virusa bilježi se i porast potražnje za zanimanjima koja nisu povezana sa sanacijom pandemije i potresa koji je 22. ožujka pogodio Zagreb i okolicu. Preciznije, u srpnju ove u odnosu na sedmi mjesec prošle godine rasla je potražnja i za informatičarima, elektrotehničarima, kozmetičarima i teleoperaterima, zaključuje se u objavi EIZ-a.\nekonomski institut u zagrebu, nezaposlenost, ovi indeks, srpanj,


Subtitle workshop F.A.Q. | AnimeOverdose\nSubtitle workshop F.A.Q.\nSubtitle workshop F.A.Q. - by GoKu\n1. Šta je Subtitle Workshop?\nSubtitle Workshop je program za izradu titlova.\n2. Pri paljenju Subtitle Workshopa, šta prvo da uradim?\nPrvo što treba da uradite je da učitate film. To ćete uraditi tako što ćete otići na opciju "Movie -> Open". Film vam se pojavljuje na desnoj strani ekrana i pomocu njega moći ćete da pratite dialoge koji se dešavaju.\n3. Kako da titlujem film?\nPritisnite "File -> New Subtitle", ovim dobijate dokument u kome ćete kucati prevod. Film se titluje tako što na pocetku dijaloga pritisnete "Insert" dugme koje dodeljuje prostor za kucanje titla. Zatim pustite film da teče dalje, pri tom odmeravate koliku rečenicu ćete uzeti da prevodite. Npr. rečenica može da bude kratka, tipa "Hvala" ili pak duga, "Šta radiš subotom uveče?". Pri tom kad pritisnete "Enter" dok kucate, on označava prelazak u novi red (Titl iz dva reda).\n4. Titl mi nije usklađen sa govorom, šta da radim?\nPri početku svakog izgovora na filmu pritisnite "Ctrl"+"Space", ovo ce pauzirati film u datom trenutku. U kom trenutku ste stopirali film možete videti ispod samog fima u desnom delu Shortcut-ova, ovu cifru zatim ukucajte u polje "Show". Ono vam istovremeno označava početak prikazivanja titla na ekranu, dok "Hide" znači kraj prikazivanja titla na ekranu.\n5. Kako ja ovo sve da snimim?\nOpcija "File -> Save", posle toga izaberite format prevoda "SubRip" (SRT).\n6. Ja već imam titl ali je na Engleskom (Bilo koji drugi vama razumljiv jezik). Kako njega da prevedem?\nZa ovo vam je najbolje da prvo učitate film, tako da možete da pratite dijalog, lice i rod u kome se sve to dešava, zatim otiđite na "File -> Load Subtitle" i učitajte prevod. Na ekranu vam se pojavljuje gomila rečenica svrstana po vrstama. Svaka vrsta oznacava jednu rečenicu koja se prikazuje na ekranu. Kliknite na jednu od njih u delu gde piše tekst i pojavice vam se ista ta rečenica. Nju prekucajte na naš jezik i tako redom, dok ne prevedete čitav film.\n7. Kako da znam jel titl može da stane na ekran?\nUhvatite mišem deo ispod "Button Bara" (Play, Stop....) i spustite ga maksimalno na dole koliko možete. Ovde će vam se prikazivati realna velicina i izgled titla u filmu.\n8. Imam već šablon prevoda, ali ne odgovara filmu koji ja posedujem, šta da radim?\nOvo lako možete rešiti otiđite na opciju Edit->Timings->Set Delay.. i dobijate opciju za pomerenjecelog titla unayad ili unapred. Da bi ste ocenili ya koliko vaš titl kasni tj. prednjači pustite film i uočite kad lik izgovori prvu rečenicu zatim dodajte ili oduzmite razliku u verenu izmedju šablona i filma i sve bi treba lo da se centrira po meri.\n9.Već sam uradio korak osam, ali mi se titl ne poklapa, šta sad?\nPokušajte ponovo otići na Edit->Timings->Time Adjust i yatim ukucajte pojavljivanje prve i poslednje reči u filmu, zatim bi program sam trebao da centrira titl prema nahođenju.\n......Ako ovo ne upali šablon koji imate je ne važeći najverovatnije se radi o sub formatu titla koji se oslanja na frame rate.\nPreporuka autora: Što češće snimajte, jer zna da se desi neka greška zbog koje možete da izgubite vaš celokupno uloženi rad. Takođe radite prevode u Sub Rip formatu ili ti srt, ako nabavite šablon koji nije u tom formatu jednostavno uradite "Save As" i pretvorite ga u srt.


Vila Anna Star Tasos Potos - Ostrvo Tasos Apartmani za LETO 2021. | Dream Tours\nPocetna » Potos » Vila Anna Star\nVila Anna Star - Potos\nOvaj hotel apartmanskog tipa je idealno lociran, nalazi se na samoj obali mora, na peščanoj plaži, i udaljen je oko 100m od centra Potosa.\nApart/hotelski kompleks Anna Star se sastoji od više objekata, poseduje dvokrevetna, trokrevetna i trokrevetna studija sa pomoćnim ležajem, kao i četvorokrevetni dupleks apartman. Studija se nalaze u centralnom i ujedno najvećem objektu, u prizemlju i na visokom prizemlju. Dupleks apartman je na prvom spratu u annex zgradi, u izdvojenom objektu koji se nalazi preko puta ulice. Gosti koji borave u duplex apartmanu koriste kompletan sadržaj apart hotela. Anna Star poseduje veliki bazen, ležaljke i suncobrane na bazenu i bar pored bazena, sopstveni parking i prostrano, lepo uređeno dvorište sa dosta zelenila. Svaka smeštajna jedinica ima opremljen kuhinjski deo, kupatilo/wc, peškire, terasu, WiFi internet, TV i klima uređaj čije korišćenje je uključeno u cenu aranžmana. Čišćenje smeštajnih jedinica, promena peškira i posteljine je petog dana boravka.\nPostoji mogućnost doplate doručka od 3€/dan po osobi(doplata u agenciji).\nCenovnik – Vila Anna Star Tasos – Potos Leto 2021.\n1/4+1 Dplx 1 4 85* 80 130 185 220 235 245 245 245 240 210 130 95*\n1/4 Dplx - 4 85* 80 125 175 205 220 230 230 230 225 195 120 95*\n1/3 STD - 3 100* 105 165 240 290 305 320 320 320 315 270 170 115*\n1/2 STD - 2 105* 135 215 310 375 395 415 415 415 410 350 220 125*\nTermini označeni * čine paket aranžman (prevoz + trajekt + smeštaj) i nemaju umanjenje za sopstveni prevoz.\nPL (pomoćni ležaj) označava smeštaj na rasklopivom metalnom ležaju, fotelji ili sofi na razvlačenje, ili se smeštaj na francuskom ležaju (po grčkim standardima) tretira kao smeštaj na jednom standardnom i jednom pomoćnom ležaju.\nU koloni broj gratis pomoćnih ležaja 1PL/2PL označava da postoji pomoćni ležaj; osoba na pomoćnom ležaju plaća samo cenu prevoza ukoliko ga koristi.\nDete do 7 godina u strukturi 1/3+1 (na pomoćnom ležaju) nema doplatu, dete preko 7 godina ima doplatu 5 eur dnevno.\n1/4 i 1/4+1 dpl annex apartman se nalazi u annex zgradi ( u izdvojenom objektu ) koja se nalazi preko puta ulice.\nCena povratne autobuske karte: Odrasli 80 €, Deca 70 €,\nDoplata za polaske iz drugih gradova (van Beograda) se nalazi u tekstu ispod.\nSTD – Studio – jedna prostorija.\nAPP – Apartman – jedna spavaća soba + kuhinja ili dve spavaće sobe od kojih je u jednoj i kuhinja.\nDplx – Dupleks apartman – dve spavaće sobe + zasebna kuhinja.\nNajam izabranog smeštaja na bazi odabranog broja noćenja.\nSamo za paket aranžmane – prevoz autobusom turističke klase sa uključenim trajektom na relacijama navedenim u programu putovanja.\nUsluge licenciranog pratioca grupe.\nUsluge predstavnika organizatora putovanja ili ino-partnera na destinaciji.\nAutobuski prevoz, za aranžmane na bazi najma.\nBoravišna taksa 0,5 eur/dan u apartmanima svih kategorija.\nod 0 – 2 godine besplatno (nemaju sedište u autobusu, nemaju ležaj), a u slučaju da žele sedište u autobusu plaćaju cenu autobuske karte.\nosobe na pomoćnim ležajevima (označavaju se sa +1, +2 u strukturi soba) plaćaju cenu autobuske karte.\nza spajanje dve ili više smena u slučaju cene na bazi paket aranžmana, cena dodatnih smena se umanjuje za 30€ (ne odnosi se na smene obeležene sa *).\nza spajanje dve smene od kojih jedna ne čini paket aranžman, ukupna cena se uvećava za 30€.\nUkoliko jedna osoba boravi u studiju, plaća dodatnih 80% od cene koju plaća druga osoba;\nZa klima uređaj 3-10 € dnevno po smeštajnoj jedinici (odnosi se na smeštajne objekte koji poseduju klima uređaj, a čije korišćenje nije uključeno u cenu) – doplata se vrši na licu mesta.\nMora se najaviti prilikom rezervacije aranžmana.\nSUBOTICA – doplata 25€ po osobi (povratna karta).\nLOZNICA, ŠABAC, NOVI SAD, ZRENJANIN – doplata 15€ po osobi (povratna karta).\nLAZAREVAC – doplata 15€ po osobi (povratna karta), (minimalno 8 prijavljenih putnika za realizaciju transfera iz Lazarevca).\nKRAGUJEVAC, KRUŠEVAC, PANČEVO – doplata 10€ po osobi (povratna karta).\nPostoji mogućnost polazaka iz drugih gradova, više informacija u Agenciji.\nVila Anna Star Tasos – Potos – Program\n3 – 8/11. Dan – Boravak na bazi odabranog broja noćenja u izabranom smeštaju na bazi odabrane usluge.\nvaučer se preuzima u agenciji 7 dana pre polaska na put.\npovratna karta – odrasli 80 €, deca 70 €.\njedan pravac – odrasli 55 €, deca 50 €.\nRaspored sedenja u autobusu je određen redosledom prijave. Ukoliko stranke imaju želju da odaberu sedište, to je moguće uz doplatu od 30 eur-a po osobi u dinarskoj protivvrednosti po kursu na dan uplate. Takvi zahtevi se podnose i uplaćuju prilikom prijave za aranžman.\nS obzirom da se broj putnika (pa i autobusa) u smenama razlikuje Organizator nije u mogućnosti da ponudi izbor određenog sedišta sa brojem. Iz istog razloga se Organizator ne obavezuje da prevoz u povratku izvrši istim autobusom i na istim sedištima kao u odlasku.\n40% prilikom rezervacije, ostatak najkasnije 15 dana pre putovanja.\nčekovima građana najkasnije do 15.12.2021. datumirani svakog 15-og u mesecu.\nmogućnost plaćanja administrativnom zabranom.\n• Studio je smeštajna jedinica koja se sastoji od kupatila (tuš/WC) i jedne prostorije u kojoj se nalazi naznačeni broj ležaja i kuhinjski deo koji je opremljen rešoom, frižiderom i osnovnim posuđem.\n• Apartman je smeštajna jedinica koja se sastoji od kupatila (tuš/WC), odvojene spavaće sobe sa naznačenim brojem ležaja i dnevne sobe sa naznačenim brojem ležaja, u kojoj je kuhinjski deo opremljen rešoom, frižiderom i osnovnim posuđem.\n• Dupleks apartman je smeštajna jedinica koja ima kupatilo (tuš/WC), dve spavaće sobe sa naznačenim brojem ležaja i zaseban kuhinjski deo koji je opremljen rešoom, frižiderom i osnovnim posuđem.\n• Putnici ulaze u očišćen i spremljen smeštaj, ali su u obavezi da tokom svog boravka sami vode računa o higijeni. Smeštajne jedinice nisu opremljene peškirima (osim gde je drugačije navedeno), toalet papirom i sredstvima za higijenu. U svim smeštajnim jedinicama promena posteljine se vrši jednom u toku boravka (osim gde je drugačije navedeno).\n• U pojedinim smeštajnim objektima treći i četvrti ležaj mogu biti pomoćni kreveti. Dimenzija i izlged pomoćnog ležaja zavise od smeštajnog objekta, može biti fotelja, sofa na razvlačenje ili klasičan krevet.\n• Opisi smeštaja su informativnog karaktera. Za eventualna odstupanja i kvalitet usluge u okviru smeštajnog objekta organizator putovanja ne snosi odgovornost, jer to isključivo zavisi od smeštajnog objekta.\n•Fotografije objekata, zbog raznovrsnosti struktura, su izabrane nasumično i ne znače jednoobrazni izgled svake sobe, kupatila ili kuhinje.\n• Agencija ne može garantovati kvalitet interneta grčkih operatera.\n• U objektima gde je naglašeno postojanje Wi-Fi-a, Organizator putovanja ne može garantovati kvalitet i brzinu protoka internet konekcije.\n• Agencija organizator ne snosi odgovornost za sve informacije date usmenim putem, kao i za informacije dobijene od strane subagenata (posrednika u prodaji aranžmana). Validan je samo pisani program putovanja istaknut u prostorijama agencije i na sajtu organizatora putovanja.\n• Organizator putovanja zadržava pravo korekcije ugovorene cene pre početka putovanja usled promene na monetarnom tržištu, promene u tarifama prevoznika i u zakonom predviđenim slučajevima.\n• Klijenti su u obavezi da se upoznaju sa ugovorenim programom putovanja, uslovima plaćanja i Opštim uslovima putovanja organizatora putovanja, i da svojim potpisom na prijavi/ugovoru o putovanju daju saglasnost sa istom.\nTuristička agencija Dream Tours je ovlašćeni subagent. Organizator ovog putovanja je turistička agencija Oktopod Travel. Za ovo putovanje važe opšti uslovi putovanja turističke agencije Oktopod Travel-a i YUTA-e.\nPotos – Tasos Letovanje 2021.\nVila Anna Star Tasos – Potos Leto 2021.\nVila Anna Star – Potos


Uživajte u prolećnim danima na svojoj terasi - WANNABE MAGAZINE\nUživajte u prolećnim danima na svojoj terasi\nVerujemo da vam je svima dobro poznata situacija: vraćate se premoreni sa posla, prolazite pored prelepih bašti kafića u kojima ljudi veselo razgovaraju “zavaljeni” u udobne fotelje, a vi jedva čekate da dođete kući i napokon se odmorite od napornog dana. Ali, zar vam ne bi prijalo kada biste i vi u svojoj bašti ili na terasi imali iste takve udobne fotelje veselog dizajna u koje biste “utonuli” i opustili se? Pretpostavljamo da je odgovor potvrdan, a najlepše modele baštenskog i nameštaja za terase možete pronaći na jednom mestu – u Emmezeta-i!\nProleće je stiglo, topli sunčani dani su ponovo tu, a samim tim je i sezona uživanja napolju počela. Znamo da je kod kuće najlepše i da se upravo tu najprijatnije osećate i možete se sasvim opustiti sa svojom porodicom i prijateljima. Zato i nema razloga da “spas” od napornog posla tražite u baštama kafića kada mnogo opušteniju, intimniju, ali isto tako prijatnu i opuštajuću atmosferu imate u svom domu!\nEmmezeta u ponudi ima mnogo različitih modela nameštaja za bašte i terase koji će svojim kvalitetom, dizajnom, ali i povoljnom cenom zadovoljiti ukuse i onih najprobirljivijih.\nBaštenski set Kreta oduševiće one koji vole jednostavnost i praktičnost. Set se sastoji od stočića i dve stolice sa udobnim bež jastucima koji će vašu baštu ili terasu učiniti jako ljupkom i primamljivom za večernje intimnije druženje sa partnerom. Ukoliko vam bude potreban dodatni prostor, set ćete lako sklopiti i odložiti. Ovaj baštenski set napravljen je od punog drveta akacije, što vam garantuje kvalitet, ali i lep izgled.\nZa vašu baštu odličan izbor biće baštenski set Jardin, takođe napravljen od punog drveta akacije, a set se sastoji od dve fotelje, klupe i stočića. Ukoliko vas je u porodici više ili ste na kafu pozvale više drugarica, sada ćete imati dovoljno mesta da ih sve udobno smestite. Dizajn nameštaja je jednostavan, ali jako elegantan i dopadljiv i biće savršeni spoj sa velikim bež jastucima. Poželećete da svoju baštu nikada ne napuštate!


033932 je pozivni broj telefonskog okruga za Fehrbellin. Za fiktivni broj telefona 6048084 i pozivni broj grada 033932, broj za pozivanje je 033932 6048084. A Fehrbellin se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 6048084, pozivni broj grada 033932 (Fehrbellin) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 33932 6048084. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 033932, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Fehrbellin, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Fehrbellin, morate da dodate +49 33932 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 6048084, pozivni broj grada 033932 (Fehrbellin) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 33932 6048084.


Struktura obrazovanja u oblasti RAČUNARSTVA - Strana 2\nNa ovo što si nabrojao ja bih dodao i sledeća znanja:\nPralelne i distribuirane sisteme\nAnaliza performansi i pouzdanost računarskih sistema\nZa početak ja bih pokušao da definišemo osnovna znanja, koja bi se kasnije mogla nadgrađivati u zavisnosti od uže struke prema kojoj bi se usmetravali studenti. To znači da bi trebalo definisati i neke smerove koji bi se mogli ponuditi studentima. Osim toga treba definisati i neka bazična znanja koja bi pravila vezu ovih studeija prema elektrotehnici, kao ishodištu. Naravno ovo su samo ad hoc razmišljanja koja u kasnijoj razradi uopšte ne moraju biti uzeta u obzir.\nMozda bi na postojecu listu moglo da se doda i Internet programiranje posto je veoma zastupljeno i kod nas i u svetu.\nMislim da smo nabrojali dovoljno elemnata. Sada bi valjalo definisati neke obrazovne module, tj. smerove koji bi trebali da bolje odraze specijalizaciju unutar računarske tehnike.\nNisam siguran da sam razumeo na sta se ovo tacno odnosi.\nMislio sam da definišemo šta treba da znaju svi svršeni studenti računarstva, a koja su to usmerenja koja će ili koja mogu da se ponude studentima radi specijalizacije u određenim oblastima.\nJa sam mislio da smo vec dali ukratko sva znanja kojima je potrebno da student dobro ovlada kako bi mogao ozbiljno da se bavi racunarskom tehnikom. Mislim da je sledece pitanje kroz koje nastavne predmete da se ta znanja prenesu. Mozda nam terminologije nisu uskladjene.\nImajući u vidu saglasnost oko osnovnih pravaca koje treba slediti u postupku razmatranja mogućih pristupa za definisanje jednog boljeg nastavnog plana u oblasti računarstva započeo sam sa pripremom odgovarajućih materijala koji treba da pomognu da ceo postupak bude efikasniji, jer se vreme u kome treba da se u okvuru reakreditacije obrazovne delatnosti ponude nova rešenja neumitno približava. Ovi materijali, koji na kraju treba da prerastu u jedinstveni dokument, koji bi trebalo da bude istovremeno i Strategija razvoja računarstva na FTN, ali i konceptualni okvir za dalji razvoj obrazovanje na ovom planu sastojaće se iz sledećih celina:\nPrikaz rezultata obrazovanja i naučno - istraživačke delatnosti na Tehničkom fakultetu na planu računarstva u proteklih 15 godina;\nPrikaz evolucije nastavnog plana računarstva na Tehničkom fakultetu tokom proteklih 15 godina;\nPrikaz strukture nastavnog plana računarstva na univerzitetima u svetu;\nProcenu stanja računarske tehnike u Srbiji i potencijalnih potreba za stručnjacima iz ove oblasti;\nProcenu mogućnosti razvoja naučno - istraživačke delatnosti u oblasti računarstva na FTN u Čačku;\nPrikaz koncepta obrazovanja u oblasti računarstva na FTN u kontekstu mogućih istraživanja, potreba privrede i raspoloživih kadrova.\nPred nama predstoji ozbiljan posao, koji će sigurno zahtevati puno vremena i ljudskih resursa. Međutim, izazov koji uspešno urađen posao može doneti svakako je dovoljna satisfakcija za sve one koji budu učestvovali u ovom poduhvatu. Pogotovu što način na koji je pristupljeno ovom poslu uz aktivno učešće ljudi iz neposredne struke predstavlja odstupanje od ustaljenih manira kod kojih je akademska sredina bila ta koja je nametala svoje stavove i rešenja. Shodno tome očekujem da najšira populacija bivših studenata TF, koji su našli svoje mesto u neposrednoj praksi uzme učešća u ovom poduhvatu. Njihovo mišljenje u korelaciji stečena - potrebna znanja biće večika pomoć, ali i pravi okvir u kome će se pokušati da se definiše novi nastavni plan u oblasti računarstva na FTN u Čačku.\nMislim da ce glavni problem biti stavka pod rednim brojem 5, jer nisam siguran koliko je trenutni kadar na FTN sposoban da reformise postojeci nastavni plan u oblasti racunarstva. Mislim da je za ostvarenje tog cilja (bar u pocetku) potrebno dovesti i neke ljude sa strane. E sad se otvara drugo pitanje a to je: koliko je rukovodstvo fakulteta spremno da odvoji sredstava za dovodjenje strucnih ljudi sa strane.\nDuboko sam svestan problema koji mogu da se pojave. Ali ovaj dokument sam zato i postavio ovako široko. On neće da bude - Il uzmi il ostavi. Jednostavno to će biti sagledavanje problema sa svih strana. Na kraju će da bude prezentirano - Kako bi trebalo da izgleda jedan konzistentan nastavni plan računarstva i šta to podrazumeva u kadrovskom i tehničkom smislu. Jer mora da se prekine sadašnja praksa - imam ljude koji nešto "znaju" i onda ćemo od toga da napravimo predmete koje ćemo da proglasimo za fundamentalno računarske. Pre toga treba se odlučiti šta hoćemo da negujemo u naučno - istraživačkom smislu na planu računarstva. Ako imamo takvo opredeljenje onda možemo da pričamo o obrazovnoj nadgradnji. Ako ne onda idemo ka srednjoj školi. Dalje elaboriranje ispravnosti pristupa je degutantno. Svako ko je iole u struci ne treba mu da se objašnjava dalje. Oni koji ovo ne shvataju, a i dalje žele da igraju na ovom terenu ... Ne bih to komentarisao!\nМного већи проблем је број студената, тј. величина факултета.\nЕТФ у Београду се истиче толико, јер имају већи број студената, већи број студијских програма, а тиме и већи број понуђених модула и испита које студент може да бира, нарочито на мастер судијама.\nОсновне студије се дају некако скоцкати, али је проблем направити мастер студије које ће садржавати модуле за сваку од ужих области. Дакле, не може се на мастер студијама учити од свега по мало, већ студент мора имати 4-5 обавезних и уско повезаних испита из исте области, плус неколико изборних које не морају бити из исте области као ових 4-5.\nЗнам девојку која је завршила CS у Торонту. Од 5 испита у сваком семстру, 3 су била уско стручна, а 2 су била за "рекрацију" (нпр. она је узела Економију и Енглески језик и књижевност). Не може се натрпати 5 предмета чији наставници посматрају свој предмет као "главни", већ се МОРА одредити која 2 или 3 предмета су "главна" и тако су конципирана да се што више научи, док ови остали морају да буду мање захтевни.\nОвако, код нас сваки наставник (част изузецима који су за похвалу, а сами ће се препознати ко су) мисли да је његов предмет најважнији и убија студенте са небројено колоквијума и домаћих задатака, тако да они "главни" предмети морају да трпе.\nБлижи се ре-акредитација, и мислим да су многи вољни да пристану на писање курикулума за своје предмете од НУЛЕ. Значи, нема више преписивања планова и програма као задњих 50 година. На пример, ако некоме не требају тројни интеграли, могу само да се помену на предавањима и прескоче на писменом и усменом испиту или да се на истима појаве у елементарном облику, а не да се задају подинтегралне функције тако да задатак буде "коска". Јер није поента да неко решава коску од задатка, већ да научни принцип и поступак за решавање.\nТакође, треба извршити што бољу међусобну интеграцију предмета.\nНа поменутом Унивезитету у Торонту, један од домаћих задатака из програмирања је био да се направи функција која рачуна sinx на задатих n децимала, а у додатку је речено: као што сте научили из Анализе 2 (Calculus 2) sinx се може развити у Тејлоров ред...\nОво је само један илустративан пример, где се знање из једног предмета одмах примењује у другом.\nНа нашим факултетима већина предмета је тако конципирана да је сваки од њих свет за себе, и знање стечено из једног готово да нема примену у другом предмету. Тако се научено много брже заборавља, а и сами студенти осећају бесмисао преобимног градива које уче на 1. или 2. години, а касније га нигде не примењују.\nTačno pre četiri godine u februaru 2010. godine otvorio sam temu o strukturi obrazovanja u oblasti računarstva. Iako je pitanje bilo opšte prevashodno se o0dnosilo na strukturu računarskog obrazovanja na tadašnjem Tehničkom fakultetu u Čačku. Te školske godine (2009/2010.) upisani su prvi studenti na tzv. akreditovane studijske programe u okviru kojih je računarsko inženjerstvo bilo modul u okviru studijskog programa elektrotehničko i računarsko inženjerstvo. U tom trenutku to je bila treća varijanta studija računarstva na Fakultetu. U međuvremenu smo ušli u novi ciklus akreditacije i na jesen bi trebalo da se upiše nova generacija studenata koja će studirati po izmenjenim nastavnim planovima i programima. Mislim da je ovo pravi trenutak da se tema strukture obrazovanja u oblasti računarstva na Fakultetu tehničkih nauka ponovo otvori.\nIako je do nove akreditacije obrazovne delatnosti Fakulteta ostalo više od tri godine, valja se poslužiti narodnom izrekom - Ko krene na vreme stići će. To konkretno znači da već sada treba razmišljati kako treba da izgleda struktura obrazovne delatnosti Fakulteta tehničkih nauka u narednih pet godina. Konkretno mislim na oblast Računarstva. I zato sam rešio da u okviru ove davno otvorene teme ponovo pokrenem aktivnosti sa ciljem da imamo spreman odgovor kada budemo kretali u novu akreditaciju. Ovaj cilj ima dva podcilja:\nNapraviti moderan nastavni plan i program ili kako se to moderno kaže curriculum\nPokušati da se u skladu sa željama iz prve tačke obezbedi kadar koji će taj plan da iznese\nOsnovni razlog za ovu ranu startnu poziciju je relativno smanjeno interesovanje studenata za studije računarstva na Fakultetu. Zato pozivam sve zainteresovane i one koji mogu da nam pomognu u ovim nastojanjima da ovde iznose svoje predloge i komentare. Potrudićemo se da što pre izađemo sa nacrtom nastavnog plana računarske tehnike što će dodatno stvoriti mogućnosti za komentarisanje i predlaganje da bi konačno taj plan bio što bolji.


AKTIVNO BOLUJE VIŠE OD 1.400 LJUDI: U Severnobačkom okrugu veliki broj obolelih od korone | Novosti.RS\nNajveći broj slučajeva registrovan je u Subotici, njih 104, slede Bačka Topola sa sedam i Mali Iđoš sa četiri novoobolela, te je na teritoriji celog okruga aktivno obolelo oko 1.400 ljudi.\nU prethodna 24 sata u Kovid respiratornoj ambulanti Opšte bolnice u SUbotici pregledana su 82 pacijenta, od kojih su 34 zadržana na bolničkom lečenju, dok je 14 pacijenata otpušteno iz bolnice na dalje kućno lečenje i izolaciju.\n- Trenutno se na bolničkom lečenju u Kovid delu bolnice nalazi 190 pacijenata. U Kovid jedinici intenzivnog lečenja nalazi se 18 pacijenata, 15 na mehaničkoj ventilaciji - navodi se u izveštaju bolnice.


Автор темы Rupibu\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 сайт 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org11. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano сайт nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti ramp u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ


Tenis Autor:Dušan Marković11. maj. 202120:17 > 20:29\nFoto: Tanjug/AP Photo/Alessandra Tarantino\nĐoković savladao Frica rezultatom 6:3, 7:6 i plasirao se u osminu finala mastersa u Madridu.\nLajović ne može da pobedi, doživeo šesti uzastopni poraz\nMaestralni Davidovac odveo Zvezdu u finale ABA lige\nSrpski teniser je uspeo da sačuva prisebnost i u nastavku nakon prekida zbog kiše, posle taj-brejka obezbedi plasman u narednu rundu.\nSusret je prekinut pri rezultatu od 1:0 u setovima za našeg tenisera i 5:5 u drugom setu, kada je krenuo pljusak. Delovalo je da će morati da čekaju naredni dan, ali su organizatori odlučili da se samo taj duel odigra do kraja.\nKiša je od samog starta pravila probleme igračima, ali je intenzitet bio takav da su organizatori smatrali da je moguće igrati tenis, što baš i nije bilo po volji našem teniseru.\nĐoković je neposredno pre nego što je meč prekinut, propustio priliku da na svoj servis sve završi pre prekida zbog kiše.\nNovak je prvi set dobio sa 6:3, nakon furioznog otvaranja meča.\nDjokovic survives Fritz and the rain. Gets a day off tomorrow pic.twitter.com/7eWFXjwb36\nNaš teniser je odmah na startu oduzeo servis Fricu, vrlo brzo imao priliku da to uradi još jednom, ali je Amerikanac uspeo da se odbrani i da čak u narednom gemu dođe do brejk prilike.\nIpak, Novak nije dozvolio Fricu povratak u set, rutinski je do kraja servirao i poveo 1:0.\nSlično je krenuo i u nastavku i uz oduzet servis Fricu, poveo sa 2:0.\nIpak, Amerikanac je ovoga puta uspeo da uzvrati i vrati brejk. Đoković je odmah odgovorio novim oduzimanjem servisa i vrlo brzo stigao do prednosti od 5:3.\nAmerikanac je odservirao za 5:4, a onda neposredno pre prekida i da napravi brejk za izjednačenje sa kojim se u potpunosti vratio u drugi set.\nIpak, Novak je sačuvao prisebnost i posle više od dva sata pauze u tajbrejku drugog seta došao i do konačne pobede.\nĐoković će u četvrtak igrati naredni meč a protivnik će mu biti bolji iz meča Kameron Nori – Alehandro Davidovič Fokina.\nNovak Đoković – Tejlor Fric 6:3, 7:6\n6:3, 7:6 Kraj, Đoković ide dalje!\nĐoković je uspeo da slavi u taj-brejku rezultatom 7:5 posle serije mini brejkova i da izbegne igranje trećeg seta.\n6:3, 6:6 Novak izborio taj-brejk\nUspeo je uz manje probleme Đoković da uzme svoj servis gem i uđe u taj-brejk.\n6:3, 5:6 Fricu prvi gem u nastavku, Đoković servira za opstanak u drugom setu\nMeč je nastavljen dužom razmenom odmah na početku, a Đoković je pokušao skraćenom loptom, ali je to uradio loše. Fric je rutinski uzeo naredna dva poena dosta lako, nakon čega je Novak osvojio svoj prvi poen u nastavku. Ipak, Amerikanac je uspeo da završi gem i po prvi put povede u meču.\nĐoković i Fric će nastaviti meč\n6:3, 5:5 Vraća brejk Fric, Đoković besni na sudiju zbog kiše\nFric je odservirao sigurno svoj servis gem, a onda je uspeo da napravi brejk i vrati se u meč. Đoković je u tom trenutku počeo da viće ka sudiji i da traži prekid meča zbog kiše koja je krenula jače da pad.. Samoinicijativno je krenuo ka svlačionici i stao ispred ulaza, dok je Fric ostao da sedi i čeka nastavak.\nDjokovic was on serve at 6-3, 5-4. Could have been perfect timing for him right before the rain, but nope. https://t.co/iPBzky36n0\n— Carole Bouchard ?? (@carole_bouchard) May 11, 2021\n6:3, 5:3 Đoković preživoe napade Frica\nUsledio je neizvestan gem, najduži u meču. Amerikanac je odigroa nekoliko dobrih poena, došao do brejk lopti koje je Novak uspeo da spasi. Ipak, usledilo je nekoliko poena i nova brejk prilika, ali je Fric propustio dobru priliku da oduzme servis Đokoviću. Novak je to iskoristio i uspeo da osvoji gem.\n6:3, 4:3 Fric servisima ostaje u igri\nAgresivno je Fric ušao u svoj servis gem i snažnim servisima i kratkim razmena uspeo da ostane u meču.\n6:3, 4:2 Novak siguran na svoj servis\nUspeo je nađ teniser da potvrdi brejk. Sigurno je servirao i nije dozvolio Amerikancu priliku da opet uzvrati.\n6:3, 3:2 Novi brejk, Đoković ponovo ima prednost.\nUspeo je Novak posle nekoliko ozbiljnih razmena i velikog pritiska da oduzme servis Fricu, i ponovo stekne značajnu prednost.\n6:3, 2:2 Vraća brejk Fric\nLoše je servirao Đoković, što je Fric uz nekoliko sjajnih udaraca iskoristio da dođe do brejk lopte i oduzme servis Novaku.\n6:3, 2:1 Uspeva Amerikanac da smanji rezultat\nUspeo je Fric uz malo muke, da osvoji prvi servis gem. Bilo je 30:30, ali je dva puta dobro odservirao i uspeo da dođe da ga osvoji.\n6:3, 2:0 Novak do gema bez izgubljenog poena\nPotvrdio je Đoković brejk, odservirao je gem sa nulom.\n6:3, 1:0 Odmah brejk na startu drugog\nOdmah je Đoković krenuo agresivno u nastavku i napravio brejk uz samo jedan izgubljeni poen.\n6:3 Đoković osvaja prvi set\nNovak je gem u kojem je servirao za prvi set počeo sa dva laka poena, lai je usledila dupla servis greška. Ipak dolazi do set lopte koju rutinski realizuje i osvaja prvi set.\n— C Kristjánsdóttir ●? (@CristinaNcl) May 11, 2021\n5:3, Fric se izvukao\nOdlično je krenuo Novak u osmom gemu i došao do 0:30, ali je Amerikanac uspeo dobrim servisima da stekne prednost u poenu i izjednači rezultat. Posle jedne duže razmene, Đoković je odigrao kratku loptu, ali je Fric pročitao i preokrenuo rezultat i osvojio gem.\n5:2 Đoković se mučio, ali spasio sve brejk lopte\nPrvi put smo videli dramu na servis našeg tenisera. Počeo je da greši Novak, što je Fricu bilo dovoljno da iskoristi šansu i dođe do dve vezane brejk lopte. Ipak, Đoković pronalazi prvi servis, i pogađa iz igre dobrim udarcima i nije dopustio rivalu da vrati brejk.\nSinner checking out Djokovic v Fritz. pic.twitter.com/O1ezExSfFu\n— Del?? (@Stroppa_Del) May 11, 2021\n4:2 Prvi siguran servis gem za Amerikanca\nZa razliku od prethodna dva, Fric je ovaj servis gem dobio prilično lako. Jedna sjajan viner i jedna loše skraćena lopta Novaka, bile su dovoljne da se izbegne drama.\n4:1 Siguran gem Đokovića, čuva brejk prednosti\nNovak je bez previše drame uzeo svoj servis gem, dopustivši samo jedan poen Amerikancu.\n3:1 Prvi gem Frica, spasio dve brejk lopte\nUzeo je Fric forhend vinerom prvi poen, ali je onda Novak sa dva briljantna udarca preokrenuo u gemu. Nakon duple servis greške, Đoković je došao do dve brejk lopte, ali je kod prve napravio neiznuđenu grešku. Na drugoj je imao zicer, ali je posle previše spina, loptica za dlaku otišla u aut. Fric je to iskoristio, pa odservirao as, a onda je posle još jedne greške našeg tenisera, došao do prvog gema.\n3:0 Novak ekspresno do velike prednosti\nMeč je nastavljen, a Đoković je nastavio sa drop-štovima. Prošao mu je treći od početka meča i uz manje probleme je došao do prednosti od 3:0. Za sada se ne razmatra prekid meča.\nIt's raining on the five-time champ. But Djokovic and Fritz are carrying on in the meantime, with Djokovic quickly out to a 3-0 lead. pic.twitter.com/T2HtDsTYhZ\n2:0 Brejk Đokovića, krenula i kiša\nOdlično je krenuo Novak u drugom gemu. Prvo je još jednim drop-šotom došao do lakog poena, a onda je u razmeni uspeo da raširi protivnika po terenu i lako poentira. Fric je uzvratio servis vinerom, ali je Đoković majstorski u narednom poenu lobom došao do dve brejk lopte. Amerikanac je spasao prvu, ali nije drugu i Novak odmah pravi brejk\n1:0 Đoković sigurno do prvog gema\nOdlično je krenuo Đoković sa forhend vinerom i osvojio prvi poen, ali je u sledećem promašio zicer i istim udarcem zakucao loptu u mrežu. Usledio je lak poen posle dobrog servisa, a prvu dužu razmenu je dobio Fric koji posle nekoliko dobrih uzdaraca dobio zivcer na mreži. Đoković, ipak nije dozvolio brejk loptu i sa skraćenom loptom i još jednim dobrim servisom dobio prvi gem.\nIgrači počeli sa zagrevanjem za meč, Novak prvi servira\nĐoković je dobio prilikom bacanja novičića, odabrao da prvi servira.\nInternazionali d’Italia Daily Preview: Defending Champion Novak Djokovic Makes his 2021 Rome Debut – https://t.co/BaO6OKRL9p pic.twitter.com/MM2GNb2VDC\n— UbiTennis (@UbiTennisEng) May 10, 2021\nATP RimNovak ĐokovićTejlor Fric\nDirektor Australijan opena opet o Novaku, novom soju i 1. važnom datumu dolaska


Jasmina Beganović 16 maj 2019\nKako bi se poljooprivrednici upoznali sa novim dostignućima u oblasti agrara Služba za poljoprivredu opštine Prijepolje svake godine u okviru svojih redovnih aktivnosti organizuje posetu Sajmu. Ove godine Sajam je posetilo četrdesetak poljoprivrenih prizvođača iz opštine Prijepolje.\n“Na Sajmu je posle više od 20 godina, organizovano 17 kolektivnih izložbi a po prvi put ova manifestacija organizovala je i Dan voćara, što je bilo posebno interesantno prijepoljskim proizvođačima. U okviru izložbe održan je prvi Simpozijum u oblasti voćarstva na kom su predavači bili eminentni stručnjaci iz Italije.\nPosetioci su mogli da pogledaju izložbu hrane kojom se promovišu potencijali naše zemlje, a na čak 35000 metara kvadratnih izložena je najsavremenija poljoprivredna mehanizacija.\nU okviru Nacionalne izložbe stoke na sajmu je upriličena Izložba genetskih potencijala na kojoj su predstavljene autohtone rase, neophodne za održanje biodiverziteta, preneo nam je utiske Ifet Hamzić, šef Stručne službe za poljoprivredu u opštini Prijepolje.\nStočarima je posebno zanimljiva izložba stoke u okviru koje je po prvi put organizovana izložba genetskih potencijala autohtone rase goveda, konja, ovaca, koza i svinja. Sajam je ove godine okupio više od 1.500 firmi, instirucija i organizacija koje su došle iz 32 zemlje a proizvode i usluge donele iz čak 61 države.\nSredstva za posetu poljoprivrednih proizvođača Međunarodnom sajmu u Novom sadu obezbedila je opština Prijepolje.\nPročitano 554 puta\tPoslednji put izmenjeno 16 maj 2019


Konkurs za Win Win nagradu za mlade\nBy eSrebrenica.ba on 18. May 2020.\nPozivaju se zainteresovani individualci, organizacije i pokreti sa članovima uzrasta između 13 i 29 godina, na konkurs za najbolji projekat, inicijativu ili rad iz oblasti...\nPrijavite se za Peter Drucker izazov 2020\nBy eSrebrenica.ba on 17. May 2020.\nPeter Ducker Challenge je raspisao konkurs za pisanje eseja za sve zainteresovane međunarodne kandidate koji pohađaju osnovne, master ili doktorske studije iz oblasti menadžmenta. OBLAST:...\nPrijavite se za bečelor stipendiju u Kanadi\nBy eSrebrenica.ba on 16. May 2020.\nUniverzitet u Gelfu je raspisao konkurs za dodjelu međunarodnih stipendija za program osnovnih studija za sve zainteresovane kandidate širom svijeta. OBLAST: Više oblasti. OPIS Visoko...\nPrijavite se za stipendiju Petar Lines\nBy eSrebrenica.ba on 15. May 2020.\nStipendija profesora Petera Linesa 2020. nudi se za diplomu iz područja elektrotehnike. OBLAST: Elektrotehnika. OPIS Stipendiju finansira univerzitet u Hertfordshireu, a vrijednost ove stipendije je...\nBy eSrebrenica.ba on 14. May 2020.\nU sklopu programa obilježavanja Svjetskog dana knjige i Zakona o autorskim pravima, te povodom nastupanja mjeseca ramazana, JU Specijalna biblioteka ”Behram-beg” u Tuzli raspisala je...\nPrijavite se za Green Talents takmičenje 2020\nBy eSrebrenica.ba on 13. May 2020.\nNjemačko savezno ministarstvo obrazovanja i istraživanja (BMBF) je raspisalo konkurs za Green Talents takmičenje za sve zainteresovane kandidate širom svijeta iz domena održivog razvoja. OBLAST:Održivi...\nBy eSrebrenica.ba on 12. May 2020.\nInstitut za napredne studije u Parizu, u saradnji sa Univerzitetom Sorbona, raspisuje konkurs za stažiranje u okviru programa za istraživanje u oblasti društvenih i humanističkih...\nOtvoren je poziv za stipendiranje u Sloveniji\nBy eSrebrenica.ba on 11. May 2020.\nRepublika Slovenija nudi postdiplomske stipendije za studije iz sljedećih područja prirodnih znanosti, tehnologije i medicine. Prirodne znanosti, matematika i statistika Informacijske i komunikacijske tehnologije (ICTS)...\nUNMO: Želiš studirati u Litvaniji\nBy eSrebrenica.ba on 10. May 2020.\nNominovati se mogu samo redovni studenti prvog, drugog i trećeg ciklusa poljoprivrede, ekologije, građevine, ekonomije, biologije. Kvota je 1. Svi zainteresovani studenti koji žele da...\nBy eSrebrenica.ba on 9. May 2020.\nRolex raspisuje konkurs za prijave za nagrade za preduzetništvo. Mogu se prijaviti kandidati iz svih država svijeta starosti od 18 godina ili više. Dobitnici nagrade...


Porodicnilekar.net Review - is Website Down, Safe, Legit, Porodicnilekar Contact Info\nPorodicnilekar.net PorodičniLekar.net je sajt nastao naporom autora da medicinu učini humanijom i približi je čoveku. Činjenica je da su lekari preopterećeni administrativnim poslovima, tako da često nisu u mogućnosti da Vam posvete dovoljno pažnje. Verovatno vam se desilo da ste odlazeći od lekara shvatili da ga niste pitali sve što Vas interesuje u vezi zdravlja. Mi ćemo nastojati da na PorodičniLekar.net sajtu možete naći informacije o bolestima, pravilnoj ishrani, dijetama, grečkama u ishrani, novostima iz sveta medicine, ali i o temama tipa psihologije, seksualnosti i lepote.\tLinks\nhttp://porodicnilekar.net/index.php?option=com_content&view=article&id=433&Itemid=79\tWebsite Topics\nlekar, ishrana, zdravlje, bolesti, porodica, kajsija, voce, srce, kandida, više...lekar, ishrana, zdravlje, bolesti + 6 more>>\nkamen u zuci, steatosis hepatis, karcinom prostate, upala grla, gasovi u stomakukamen u zuci, steatosis hepatis + 3 more>>\nThis site is relatively popular among users in the Serbia. It gets 64.6% of its traffic from the Serbia .\tThis site is estimated to be worth $4628. This site has a good Pagerank(3/10).\nPorodicnilekar.net has 30% seo score.\nzdravlje / lekar / bolesti / pravilna ishrana\nbolesti / zdravlje / lekar / srce\nzdravlje / ishrana / bolesti / zdrava ishrana\nporodica / zdravlje / ishrana\nishrana / zdrava hrana / dijeta\nzdravlje / ishrana / zdrava hrana / dijeta\nStvarno Zdravo - Poetna\nPrevencija bolesti, pravilna ishrana i zdravi stilovi života\nhrana / pravilna ishrana / zdrava hrana\nzdravlje / bolest\nHronohrana :: Portal o Hrono Ishrani\nSve što ste hteli da saznate o hrono ishrani, recepti, forum, saveti\nzdrava hrana / sve\nOvaj sajt je delo entuzijasta koji žele svoje znanje o zdravlju da podele sa vama\nzdravlje / ishrana / medicina / koji\nPorodicnilekar.net\tis ranked 984,804th in the world (among the 30 million domains).\nPorodičniLekar.net je sajt nastao naporom autora da medicinu učini humanijom i približi je čoveku. Činjenica je da su lekari preopterećeni administrat...PorodičniLekar.net je sajt nastao naporom autora da medicinu učini humanijom i približi je čoveku. Činjenica je da su lekari preopterećeni administrativnim poslovima, tako da često nisu u mogućnosti da Vam posvete dovoljno pažnje. Verovatno vam se desilo da ste odlazeći od lekara shvatili da ga niste pitali sve što Vas interesuje u vezi zdravlja. Mi ćemo nastojati da na PorodičniLekar.net sajtu možete naći informacije o bolestima, pravilnoj ishrani, dijetama, grečkama u ishrani, novostima iz sveta medicine, ali i o temama tipa psihologije, seksualnosti i lepote. more\nCurrently, we found 10 categories on porodicnilekar.net\nlekar 232 sites ishrana 299 sites zdravlje 2'933 sites bolesti 855 sites porodica 125 sites kajsija 24 sites voce 2'793 sites srce 343 sites kandida 37 sites više... 748 sites\nkrvni pritisak lečenje\npritisak lečenje hranom\nkandida pobedite je ishranom\n<H2> kandida - pobedite je ishranom\t<H2> deset namirnica za mladu kožu\t<H2> visok krvni pritisak - lečenje hranom\t<H2> zašto zdravi ljudi dobijaju moždani udar\t<H2> popularno\t<H3> glavni meni\t<H3> ostalo\t<H3> najnovije vesti\t<H3> popularno\nThe highest load time is 1.45, the lowest load time is 1.01, the average load time is 1.26.


Radnici “Alumine” uspješni sportisti (VIDEO) | Banjaluka.net\nKada se radi o borbi i uspjehu, najbolji primjer za to jesu sportisti. Njihova dostignuća, želja, posvećenost i velika ljubav poslu, jasno pokazuju da se sve moguće ukoliko se u potpunosti predate onom što radite. Zaista sve može da ima potpuni smisao ukoliko istinski vjerujete, a kompanija “Alumina” vjeruje u svoje radnike, uspješne sportiste.\nJedan od njih je Sredo Vidaković koji iza sebe ima bogatu sportsku karijeru, a kao igrač i sekretar Rukometnog kuba “Drina”, 2019. godine proglašen je za sportskog radnika godine grada Zvornik\n“Rukometom sam se počeo baviti 2000. godine. Trenutno sam igrač koji ima najviše titula prvaka Republike Srpske. Prvo što me privuklo da počnem trenirati rukomet jeste uspjeh reprezentacije SR Jugoslavije, koja je 2000. bila treća u svijetu”, izjavio je Vidaković.\nOn ističe da je rukomet jedan od najtežih sportova, pored vaterpola i boksa, te jedan od sportova gdje ima najviše konflikta, gdje je potrebna snaga, izdržljivost i znanje.\n“Ako želiš svoj maksimum da daš na utakmici, moraš dva tri, dana prije toga da se pripremiš, ja sam mnogo toga propustio sa vršnjacima ali nije mi žao, na kraju je rezultat tu, sve bih isto ponovio”, rekao je Vidaković.\nSredo Vidaković je zaposlen u kompaniji “Alumina” od 2017. godine. Počeo je na pogonu pripreme mineralnih sirovina, a trenutno je angažovan na poslovima viljuškariste na otpremi gotovih proizvoda sa pogona fino precipitiranih hidrata.\n“Trenutno je teže voziti viljuškar, ali nadam se da ću savladati i tu prepreku i da ću biti jako uspješan i na tom planu u našoj fabrici, kao što sam u sportu”, kaže Vidaković.


POLUPROVODNIČKI RAT | Galaksija Nova\nAmerički predsednik odlučio se da ipak aktivira takozvanu nuklearnu opciju kako bi sprečio kineskog giganta da premreži svet ključnom 5G tehnologijom.\nNakon propale dvogodišnje kampanje čiji je cilj bio da se kineski „Huavej” spreči da preuzme lidersku poziciju u implementaciji 5G širokopojasne mreže mobilne telefonije, Trampova administracija je najavila takozvanu nuklearnu opciju, koja podrazumeva preuzimanje kontrole nad prodajom kompjuterskih čipova u kojima je korišćena američka oprema ili tehnologija, ma gde bili napravljeni u svetu.\nKompanije iz Silicijumske doline, poput LAM i Applied Materials, pružaju visoko kvalitetnu fabričku opremu gigantima koji proizvode čipove koje „Huavej” naručuje. Novo američko pravilo najavljeno 15. maja moglo bi „Huaveju” da ukine pristup prvoklasnim čipovima koje kupuje od Tajvanske korporacije za proizvodnju poluprovodnika (Taiwan Semiconductor Manufacturing Corp – TSMC). Zabrana bi trebalo da se odnosi ne samo na napredne čipove koje „Huavej” od tajvanskih fabrika kupuje za svoje pametne telefone i servere, nego i na radio-frekventivne uređaje koji su u srži baznih stanica za 5G. Prema mišljenju eksperata iz ove industrije, ovaj potez Amerike mogao bi da zakoči 170 milijardi dolara vredno montiranje 5G mreže unutar same Kine i da utiče na izgradnju „Huavejeve” 5G mreže u ostatku sveta.\nPokušaj bez presedana\nRanije ove godine, Trampova administracija je razmatrala nekoliko planova za takmičenje sa „Huavejom”, uključujući tzv. „virtuelni 5G” pristup u kojem se softver menja za hardver i kupovinu švedskog „Eriksona” – drugog najvećeg graditelja 5G mreže. „Erikson” u ovom trenutku vredi 28 milijardi dolara, ali tome treba dodati i cenu koštanja same akvizicije i injekciju od 15-ak milijardi dolara za istraživačko-razvojni budžet, što znači da bi SAD morale da ulože 50-ak milijardi dolara ako žele da imaju sopstvenog nacionalnog šampiona koji bi mogao da se nosi sa „Huavejom”. Tehnološki rat sa Kinom mogao bi biti mnogo skuplji.\nUkoliko Kina uzvrati proterivanjem američkih kompanija sa kineskog tržišta, ishod će biti kolaps transpacifičke tehnološke trgovine, što će dodatno pogoršati ono što se već naziva najgorim ekonomskim padom od Drugog svetskog rata. Obe strane će trpeti gubitke, verovatno teške. Ovaj spor ima potencijal da eskalira u totalni trgovinski rat koji bi gurnuo svet u ekonomsku depresiju. U srednjeročnoj perspektivi, Peking će uspeti da proizvede zamenu za američku opremu. Kina kupuje gotovo 60 odsto poluprovodnika u svetu, pa bi gubitak kineskog tržišta obogaljio američku industriju poluprovodnika.\nPre deset godina, Kina bi u ovoj situaciji bila bespomoćna. Ali tokom prošle decenije kineski univerziteti su dostigli najviši nivo, dobrim delom zahvaljujući povratku desetina hiljada Kineza sa doktoratima sa američkih univerziteta.\nKada su SAD sprečile američke proizvođače čipova da prodaju čipove drugoj po veličini kineskoj kompaniji za telekomunikacionu opremu – ZTE-u, u aprilu 2018. godine, ova kompanija je kolabirala. Međutim, do decembra iste godine „Huavej” je već napravio sopstveni čipset za pametne telefone, ništa lošiji od „Kvalkomovog” (Qualcomm).\nPredstavljase čipseta Kirin 990 sa ugrađenim 5G modemom\nza pametne telefone naredne generacije (pcmag.com)\nSledi potez Pekinga, koji razmatra da uzvrati sankcijama protiv američkih kompanija poput „Epla”, „Kvalkoma”, „Boinga” i „Ciska”. Kineski lider Si Đinping se nije dobro snašao u početnoj fazi epidemije, pretrpevši značajan gubitak prestiža. Sada sebi ne može da priušti da ga još i ponize Sjedinjene Države, što znači da će uzvratiti istom merom.\nNaknadno posezanje Vašingtona za eksteritorijalnim pravima nad prodajom proizvoda napravljenih američkom opremom je bez presedana. Tokom Hladnog rata inostrane kompanije koje su kupovale američku tehnologiju morale su da izdaju garancije da svoje proizvode neće prodavati Sovjetskom Savezu i njegovim saveznicima. U ovom slučaju, TSMC i druge fabrike kupovale su američku opremu da bi pravile proizvode za „Huavej” i druge kineske kompanije. „Huavej” je sada najveća mušterija TSMC-a, premašujući čak „Epl”. Industrija poluprovodnika širom sveta će početi uspaničeno da uklanja što je više moguće američkih komponenti iz sopstvenih lanaca snabdevanja.\nU istoriji Sjedinjenih Država bez presedana je pokušaj da se razvoj ključne tehnologije – u ovom slučaju 5G mreže – zaustavi, umesto da se predvodi u njenom razvoju. Ukoliko „Huavej” ne bude uspeo da se domogne radio-frekventivnih uređaja sa Tajvana, neće moći da ispuni svoje ugovore obaveze o izgradnji 500.000 baznih stanica. Moguće je da će „Huavejevo” postavljanje 5G mreže u Evropi biti zakočeno za godinu ili više dana, pružajući Vašingtonu dodatno vreme da osmisli alternativu. Ali moguće je i da američka industrija poluprovodnika na kraju bude izopštena, jer će ostatak sveta tražiti alternativu američkoj tehnologiji.\nTehnološka industrija Kine ima kapacitet da se uhvati ukoštac sa čitavim nizom problema vezanih za proizvodnju poluprovodnika. Sve vreme trajanja kinesko-američkog tehnološkog rata Kinezi su ostvarivali brži napredak nego što su predviđali Vašington ili konvencionalna mudrost eskperata u određenim industrijama.\nSAD rizikuju gubitak dragulja iz sopstvene krune, odnosno vođstva u tehnologiji poluprovodnika. Zbog toga je Trampova administracija oklevala da ranije uvede zabranu izvoza trećim stranama. Na insistiranje američkog Ministarstva odbrane Bela kuća je krajem 2019. godine odbacila ovu opciju, nakon što su vodeći ljudi tehnološkog sektora upozorili da bi ih odmazda Kine isterala sa azijskog tržišta. Predsednik Nacionalnog ekonomskog saveta Leri Kadlou rekao je za „Volstrit džornal” 4. februara: „Ne želimo da dovedemo velike kompanije do bankrota”.\nPredsednik je 18. februara tvitovao: „Sjedinjene Države ne mogu i neće postati teške za saradnju u oblasti trgovine u meri koja bi primorala kompanije da nas napuste kako bi ostale konkurentne, čak ni pod stalnim izgovorom pozivanja na nacionalnu bezbednost”. Tramp se predomislio nakon što je okrivio Kinu za epidemiju koronavirusa. Njegov trgovinski savetnik Piter Navaro saopštio je nedavno: „U ratu smo sa Kinom”. Istovremeno je optužio Kinu da je namerno slala zaražene putnike na međunarodne letove iz Vuhana kako bi raširila virus.\nDonald Tramp u pratnji kćerke Ivanke i glavnog izvršnog\ndirektora „Epla” u Ostinu (AP Photo/Evan Vucci)\nPojedini posmatrači tretiraju sve agresivnije držanje Vašingtona prema Kini kao izbornu retoriku, ali Tramp nije morao da izazove haos u industriji poluprovodnika da bi dobio glasove. Postoji druga, zlokobnija motivacija. Amerika se suočava sa padom BDP-a od možda 10 odsto tokom 2020. i sa ekstremno neizvesnim oporavkom dok postepeno bude otvarala poslovnu aktivnost bez masovnog testiranja ili praćenja kontakata. Azijske države – u kojima je epidemija uglavnom pod kontrolom – ubrzano se vraćaju u normalu, dok unutar-azijska trgovina cveta. Ministar odbrane Mark Esper upozorio je 4. maja da će Kina upotrebiti pandemiju da proširi svoj uticaj u Evropi „investicijama u kritične industrije i infrastrukturu, što će imati dugoročne bezbednosne efekte”.\nNadovezujući se na svoj glavni proizvod, tj. 5G mrežu, „Huavej” nudi i niz aplikacija veštačke inteligencije (AI) za zdravstvo, uključujući dijagnostifikovanje, telemedicinu i farmaceutska istraživanja. Kineski AI kapaciteti imali su ključnu ulogu u suzbijanju epidemije, pa Peking gaji nade o vođstvu na polju medicinskog AI, što bi mogla da bude najveća industrija 21. veka. Uspeh Kine u primeni AI za kontrolu epidemije je važan marketinški plus.\nKina je, međutim, sa dosta jakim kartama odigrala loše. Navarove optužbe da je Kina namerno raširila epidemiju su notorne besmislice, a državni sekretar Majk Pompeo tek ima da pruži dokaze da je COVID-19 stigao iz vuhanske laboratorije, kao što je skoro smelo izjavio. Ali tačno je da je Kina nedeljama vrdala pre nego što je priznala postojanje epidemije – uprkos upozorenjima vodećih zapadnih virusologa u januaru da bi svet mogao da se suoči sa globalnom pandemijom.\nŽena sa zaštitnom maskom u Vuhanu, (Getty Images)\nZapadni naučnici imali su preciznu predstavu rizika već u prvoj nedelji januara, ali nisu, uz par izuzetaka, uspeli da ubede svoje vlade da brzo reaguju. Trapavi pokušaji Pekinga da kupi uticaj kroz takozvanu „diplomatiju hirurških maski” iznervirali su i zemlje Zapada koje su najnaklonjenije Kini. Vašington se nada da će pad kredibiliteta Kine usled epidemije olakšati i nametanje kontrolnih mera povodom tehnologija.\nKrajem prošle godine SAD su ubedile holandsku vladu da obustavi prodaju EUV mašine Kini. Prošle godine Kineska akademija nauka objavila je da je napravila sopstvenu EUV, ali to je još uvek daleko od masovne proizvodnje. Ukoliko Kina svoju privredu stavi u ratni režim, sa resursima u stilu „Projekta Menhetn” (rad naučnika iz SAD, UK i Kanade na proizvodnji nuklearne bombe tokom Drugog svetskog rata), moglo bi se desiti da uspe da zameni američku tehnologiju brže nego što SAD to očekuju.\nPrema dr Hendelu Džonsu, izvršnom direktoru kompanije „Međunarodne poslovne strategije” koja se bavi konsultantskim uslugama u industriji poluprovodnika, „blokiranje prodaje čipova od 5 i 7 nanometara ,Huaveju’ predstavljaće veliki udarac na sposobnsot ,Huaveja’ da bude konkurentan na polju pametnih telefona. Uskraćivanje radio-frekventivnih uređaja i drugih proizvoda ,Huaveju’ zaustaviće izgradnju 5G u Kini, a to neće biti tolerisano. Čak i prebacivanje na Međunarodnu korporaciju za proizvodnju poluprovodnika (SMIC, proizvođač iz kontinentalne Kine) i njihove čipove od 14 nanometara potrajalo bi godinu dana”. „To je istovremeno veoma ozbiljna i veoma zapaljiva situacija”,dodaje dr Džons i poručuje: „Imamo grejs period od 120 dana u kojem će, nadajmo se, biti pronađena neka vrsta kompromisa”. (Američka vlast je odložila primenu sankcija za 120 dana, ali je naglasila da nakon tog roka novog odlaganja neće biti).\nZa to vreme, Kina razmatra kako da odgovori. Sa kineske tačke gledišta, elementarna teorija nameće maksimalistički odgovor s ciljem nanošenja ekstreme štete ionako već oslabljenoj američkoj ekonomiji.\nIspitivanje poluprovodničkih čipovima u Nančangu (Xinhua)\nJedan kineski dnevni list na engleskom objavio je 17. maja sledeće: „Pojedini analitičari veruju da bi kontranapad protiv američkih kompanija poput ,Kvalkoma’ i ,Epla’ mogao da ih podstakne da lobiraju protiv američkih sankcija za ,Huavej’, pošto je interes tih kompanija za kinesko tržište povezan sa njihovom sposobnošću da ostvaruju održiv rast. Na primer, 65 odsto ukupnih prihoda ,Kvalkoma’ potiče iz Kine, sudeći po medijskim izveštajima iz avgusta 2019. godine.”


Kina Steroidni prah testosterona Cypionate Proizvođači, dobavljači - Factory Direct Veleprodaja - Xinhang\nTestosteron cypionate je dugotrajna verzija hormonskog hormona testosterona sa vezanim cipionatnim esterom koji odlaže njegovo oslobađanje u organizam. Testosteron je najmoćniji, prirodni androgen koji se formira u ljudskom tijelu. Odgovoran je za karakteristike specifične za muškarce i njihove seksualne osobine.\nDugodjelujući steroidni prah T estosterone cypionate\nWickr: puresteroid WhatsApp + 8613302415760 email: cindy1114@yccreate.com\nTestosterone cypionate Osnovne informacije\nTestosteron Cypionate je jedna od mnogih esterificiranih varijanti testosterona dostupnih, obično za bodybuilding i liječenje ED, druge kao Testosteron acetat, Testosteron dekanoat, Testosteron enanthate, Testosteron fenilpropionat, Testosteron izokaproat, Testosteron propionat, Testosteron Sustanon 250 , sve su to varijante testosterona.\nTestosteron Cypionate je najvjerovatnije druga najpopularnija esterificirana varijanta (prva je Testosteron Enanthate). To je injekcioni oblik testosterona sa sporim otpuštanjem i duljim polu-životom.\nSinonim: Testosteron cypionate; Dobar kvalitet testosterona cypionate; Test cypionate; Anabolički steroidni sirovi testosteron cypionat; Iznad 99% testosteron cypionata;\nCAS broj: 58-20-8\nMolekularna težina: 412,61\nTest: 99.3% USP32 Standard\nStandard kvaliteta: USP32\nEfektivna doza (muškarci): 300-2000mg + tjedan\nTestosteron Cypionate Efektivna doza (žene): Ne preporučuje se\nTestosteron Cypionate Aktivni život: 8 dana\nVreme detekcije testosterona Cypionate: 3 meseca\nTestosteron Cypionate (Cypoiect) Čistoća: 99% Min čistoće\nTestosteron Cypionate (Cypoiect) Izgled: Skoro beli kristalni prah\nMin. Narudžba: 10 Gram Testosteron Cypionate (Cypoiect) Dostupno\nVrijeme isporuke: 5-14 radnih dana, broj za praćenje dostupan\nUvjeti plaćanja: T / T, MoneyGram, Western Union i Bitcoin\nPorijeklo: provincija Hubei, Kina\nProizvodni kapacitet: Testosteron Cypionate (Cypoiect) 500 kg / Mesec\nTestosteron cipionat je dugotrajni, esterski testosteronski proizvod. Ima dužinu od 8 ugljenika i skladišti se uglavnom u adipoznom tkivu kada se ubrizgava intra-mišićno. Ona se polako i postojano oslobađa u tijelu nakon ubrizgavanja. Nivoi cypionata u krvi 24-48 sati nakon injekcije i zatim polako opadaju. Nivoi krvi dostižu stabilnu tačku 12 dana nakon inicijalne injekcije i ostaju tamo više od tri sedmice. Cipionat se normalno ubrizgava jednom nedeljno, što čini najnižu dozu veću od polovine maksimalne doze u bilo kom trenutku. Bilo koji testosteron, kao kralj masovnih graditelja, je isplativ proizvod i važan za svaki steroidni niz. Korišćen sam, korisnik može očekivati značajne dobitke. Dugotrajna priroda cypionata omogućava korisniku da ubrizgava rjeđe dok održava stabilne nivoe u krvi.\nDugotrajni testosteronski ester će biti od velike pomoći za vaše potrebe za povećanjem, a cypionat je proizvod koji je jednostavniji od nekih drugih steroida.\nAplikacije testosterona Cypionate:\nTestosteron Cypionate je jedan od najčešćih steroida koje koriste početnici, srednji i napredni bodibilderi! To je zato što je visoko anaboličko i androgeno što vam daje i masu i snagu, dok u isto vreme dajete gubitak masti. U današnjem svijetu. To je recept broj jedan kod Anti-Aging doktora zbog njegove primedbe-sposobnosti da obnovi mlade!\nTestosteron Cypionate je dugogodišnji favorit korisnika anaboličkih steroida koji žele da izgrade veću i jaču strukturu; u stvari, za mnoge se smatra esencijalnim. Naravno, masa i snaga nisu sve za ovaj steroidi, jer testosteron Cypionate može biti vrlo koristan u ciklusima rezanja, a to čini jedan od najvrednijih anaboličkih steroida koje imamo na raspolaganju. Sličan je testosterona enantatu u svom efektu i možete se čak i prebacivati između njih.\nTestosteron je kralj svih masovnih graditelja i za ovu svrhu je također prilično isplativ. On dobro radi ili sam ili složen kako bi stvorio veliki ciklus punjenja.\nTestosteron Cypionate može biti složen sa drugim jedinjenjima osim ovih, ali korisnik treba da proceni svoje ciljeve i da odluči koji steroidi i kako će ostvariti koje vrste dobitaka.\nZa masu, testosteron je odličan izbor, i više testosterona bi trebalo dati prednost nad slaganjem sa drugim jedinjenjima u tu svrhu.\nDa bi se smanjilo zadržavanje vode, određeni steroidi mogu biti poželjni i to je dobra odluka, jer više testosterona ne može smanjiti ove vodene dobitke (i zapravo može samo da prouzrokuje da im se pogorša). Ovo je jedan primjer kako slaganje cypionata (ili bilo kojeg drugog testosterona) može biti vrlo korisno. Međutim, prvi put korisnik preporučuje ciklus testosterona, a cypionat je dobar izbor. Još jednom, zbog svoje ekstremne dužine djelovanja i sposobnosti da održava stabilne nivoe steroida u krvi uz minimiziranje učestalosti ubrizgavanja.\nDoze testosterona Cypionate imaju tendenciju da variraju između tri nivoa korisnika (početne, srednje i napredne). Doze testosterona Cipionat se takođe primenjuje najmanje jednom nedeljno, i treba optimalno da se primenjuje dva puta nedeljno, pri čemu je svaka injekcija ravnomerno raspoređena. Ovo je očigledno veoma različito od medicinskih preporuka, ali u svrhu poboljšanja fizičkog stanja i performansi, administrativni raspored mora biti različit.\nPočetni testosteron Cipionatne doze su u rasponu od 300 - 500mg nedeljno, pa čak i na najnižem kraju ovog raspona, svaki početni početnik bi trebao imati impresivan napredak s obzirom na potpuno novu upotrebu.\nSrednje testosteronske doze Cipionata su u rasponu od 500 - 700 mg nedeljno; međutim, nikada nije neophodno da bilo koji posrednik uđe više od 500 mg nedeljno. Uvek treba imati na umu da će povećane doze uvijek dovesti do veće učestalosti izraženijih nuspojava. Ovo dovodi do sljedeće glavne točke prije opisivanja naprednih doza testosterona, što je pojašnjenje da više doze i prekomjerno visoke doze nisu definicija naprednog korisnika anaboličkog steroida bilo koje vrste.\nJoš jednom, povećane doze koreliraju sa povećanom učestalošću neželjenih efekata. Sa ovim rečima, napredne doze testosterona Cypionate nikada ne bi trebale zahtijevati povećanje iznad srednjeg raspona, ali se mogu vidjeti kod nekih naprednih korisnika čak do 700-1000mg tjedno ili više.\nSpecifikacija testosterona Cypionate\nITEM ANALIZE STANDARD REZULTAT ANALIZE\nIZGLED Beli prah Beli prah\nIDENTIFIKACIJA Uv Conforms\nTAČKA TOPLJENJA 302.0 ~ 303.0ºC 302.3 ~ 302.8ºC\nGUBITAK SUŠENJA ≤0.5% \_ t 0.45% \_ t\nTEŠKI METAL ≤10ppm Conforms\nSPECIJALNA OPTIČKA ROTACIJA [α] D20 = + 70 ° ~ + 74 ° [α] D20 = + 71 °\nRELATIVE SUBSTANCE ≤0.5% \_ t\nUkupna nečistoća: ≤0.5% \_ t 0.32% \_ t\nRESIDUE ON IGNITION ≤0.1% \_ t 0.06% \_ t\nIspitivanje (na osušenoj osnovi) ≥99% \_ t 99.60% \_ t\nOstali proizvodi za prodaju na veliko\nHot Tags: Steroidni prah testosteron Cypionate, Kina, proizvođači, dobavljači, fabrika, veleprodaja


Incident na mađarsko-srpskoj granici - 17.06.2022, Sputnik Srbija\nIncident na mađarsko-srpskoj granici\nNa mađarsko-srpskoj granici kod mesta Kunbaja danas se dogodio incident kada su migranti kamenom u glavu pogodili jednog graničnog policajca, saopštila je... 17.06.2022, Sputnik Srbija\nU mađarskoj policiji navode da je njihov službenik zadobio lakše telesne povrede i da je pokrenuta istraga zbog nasilja nad službenim licem.Migranti su takođe oštetili i službeno vozilo, kao i kontejner za odmor, prenosi RTS.Od početka godine zabeleženo je 238 napada na graničare u županijama Čongrad-Čanad i Bač-Kiškun, koje se graniče sa Srbijom, kažu u mađarskoj policiji.Bacanje kamenja, cigli, kočeva, štapova, pa i peska na uniformisana lica postalo je uobičajeno, a do sada je povređeno 28 policajaca. Nasilnim postupcima migranata oštećeno je 120 vozila i 19 nadžornih kamera, a brave na zaštitnoj ogradi polomljene su u 33 slučaja.Broj ilegalnih prelazaka granice je u porastu, a migranti se sve agresivnije ponašaju, konstatuju u policiji susedne zemlje.Policajci i vojnici koji brane granicu i dalje će preduzimati odlučne mere prema prekršiocima, ističu u mađarskoj policiji.Samo tokom jučerašnjeg dana mađarski policajci i vojnici priveli su 610 ilegalaca, a 234 osobe su sprečene da nelegalno uđu u zemlju.Mađarske vlasti ove godine uhapsile su oko 97.000 osoba koje su ilegalno boravile na teritoriji Mađarske, što je duplo više nego u isto vreme prošle godine.\nregion, hronika, region (šire)\n19:12 17.06.2022 (Osveženo: 19:27 17.06.2022)\nU mađarskoj policiji navode da je njihov službenik zadobio lakše telesne povrede i da je pokrenuta istraga zbog nasilja nad službenim licem.\nMigranti su takođe oštetili i službeno vozilo, kao i kontejner za odmor, prenosi RTS.\nOd početka godine zabeleženo je 238 napada na graničare u županijama Čongrad-Čanad i Bač-Kiškun, koje se graniče sa Srbijom, kažu u mađarskoj policiji.\nBacanje kamenja, cigli, kočeva, štapova, pa i peska na uniformisana lica postalo je uobičajeno, a do sada je povređeno 28 policajaca. Nasilnim postupcima migranata oštećeno je 120 vozila i 19 nadžornih kamera, a brave na zaštitnoj ogradi polomljene su u 33 slučaja.\nBroj ilegalnih prelazaka granice je u porastu, a migranti se sve agresivnije ponašaju, konstatuju u policiji susedne zemlje.\nPolicajci i vojnici koji brane granicu i dalje će preduzimati odlučne mere prema prekršiocima, ističu u mađarskoj policiji.\nSamo tokom jučerašnjeg dana mađarski policajci i vojnici priveli su 610 ilegalaca, a 234 osobe su sprečene da nelegalno uđu u zemlju.\nMađarske vlasti ove godine uhapsile su oko 97.000 osoba koje su ilegalno boravile na teritoriji Mađarske, što je duplo više nego u isto vreme prošle godine.


Trikovi Uz Koje Će Sjajilo Trajati Dulje - Fashion.Hr Style Community\nTrikovi uz koje će sjajilo trajati dulje\nSjajilo za usne je ljetni hit\nSjajila za usne su se ovog ljeta vratila na velika vrata! Dok su sezonama vladali ruževi, sjajila su nas ovog ljeta potpuno okupirala. Poznata Avonova vizažistica Irena Herceg otkriva sve trikove kako da sjajilo na usnama bude postojano!\nObožavamo sjajila, no često imamo problema s trajnosti na usnama. Kako se ovog ljeta ne biste brinuli je li vaše najdraže sjajilo na usnama ili ne, donosimo video tutorial s odličnim savjetima za postojanost vašeg make upa.\nTagovi: Make up, Avon, sjajilo, sjajilo za usne


"Novogodišnji koncerti u devet"\nMuzička kuća Metropolis (Makedonska 21) otvara novu 2018. godinu muzičkom manifestacijom "Novogodišnji koncerti u devet", u okviru koje će prvi nastupiti Magic Bush (01.01.2018.) i FISH IN OIL (02.01.2018.).\nU ponedeljak, 1. januara, u 21h nastupa bend Magic Bush orijentisan ka brit rock i power pop zvuku. Grupu su 2015. godine osnovali Damjan Dašić i Marko Ćalić koji su zajedno radili sa sastavima Bestbeat, Rubber Soul Project, Breeze i Vampiri. Damjan je, kao bubnjar, bio član grupa E-Play i Pressing, a radio je i kao muzički snimatelj i producent. Učestvujući na snimanju prva dva albuma grupe Sinestezija, počela je muzička saradnja sa Vladimirom Jevtićem, čijim će dolaskom, zajedno sa Ivanom Stankovićem, biti kompletirana sadašnja postava grupe.\nDebi album “First...”, izdanje Metropolis Music, sadrži 12 pesama i snimljen je u beogradskom Studiju O. Muzičari koji su činili prvu postavu i komponovali pesme za debi album su: Damjan Dašić, Marko Ćalić, Nikola Dundjerović i Vitomir Milićević. Kako je u pitanju postava sačinjena od multiinstrumentalista, na snimanju prvog albuma nisu bile jasno podeljene uloge, već je vokalna i instrumentalna podela izvršena prema onome šta je za snimanje određene pesme zvučalo najbolje. Album je sniman u periodu 2015-2016. godine, a muzički producenti izdanja su Damjan Dašić i Oliver Jovanović. Ceo album je otpevan na engleskom jeziku, a kao gosti se pojavljuju : Jamal Al Kiswani (sax), Branko Kosar (klavijature), Mirko Tomić (pedal steel), Vladimir Banovčanin i Ivan Kadelburg (prateći vokali). Od polovine 2016. godine, zbog obaveza prema drugim projektima, umesto Nikole i Vitomira, novu postavu upotpunjuju Vladimir Jevtić (bubnjevi) i Ivan Stanković (bas gitara). Magic Bush, trenutno, na koncertima promovišu svoj autorski rad, kao i muziku pod čijim uticajem komponuju, a u januaru 2017. godine su, ponovo, u Studiju O, otpočeli snimanje pesama koje će činiti drugi album.\nU utorak, 2. januara, u 21h nastupa FISH IN OIL grupa koja izvodi eklektičnu autorsku instrumentalnu muziku koja koketira sa različitim muzičkim stilovima, surf-om, filmskom muzikom, blues-om, free jazz-om, punk-om, slobodnom improvizacijom, rock'n'roll-om. Grupa u različitim postavama postoji od 1993. godine. Album “3 ključa” su objavili za Metropolis Jazz.\nFISH IN OIL trenutno nastupaju u sastavu:\nVeljko Nikolić - Papa Nik - perkusije\nTom Fedja Franklin - bubanj\nBranislav Radojković - kontrabas, bas gitara\nBratislav Radovanović - gitara\nCena ulaznice za veče je 500 dinara, a u nju je uključen koktel dobrodošlice!


https://forum.uzice.net Odštampaj stranicu - Nove cene komunalnih usluga u Užicu\nUŽICE => Lokalna samouprava => Temu započeo: Pedja 02.04.2009. 12:09:11\nNaslov: Nove cene komunalnih usluga u Užicu\nPoruka od: Pedja 02.04.2009. 12:09:11


Biopropolis tinktura sa ehinaceom 20 ml | Herbasana\nPočetna > Uho, grlo, nos > Biopropolis tinktura sa ehinaceom 20 ml\nBiopropolis tinktura sa ehinaceom 20 ml\nKategorije: Med i proizvodi od meda, Prirodni lekovi, Uho, grlo, nos, Matični mleč, polen, propolis Oznake: Biopropolis, biopropolis sa ehinaceom, biopropolis tinktura, Propolis, propolis cena, propolis kapi\nkod prehlada i gripa, kod bakterijskih infekcija gornjih disajnih puteva, kod sinuzitisa, pojačane sekrecije sluzokože nosa, kao imunostimulator\nBiopropolis tinktura sa ehinaceom – Echinaceae purpureae herba (ehinacea) poreklom je iz Severne Amerike i uspešno se koristi i u fitoterapiji i u homeopatiji. Delovanje biljke je zasnovano na njenim sastojcima koji pokazuju stimulirajuše efekte na naš imunološki sistem, što je i potvrdeno eksperimentima. Znacaj Ehinaceae je stimulacija sinteze interferona, koji je važan element odbrane organizma od virusnih infekcija. Medutim ova biljka se ne koristi preventivno zarad zaštite organizma u cilju sprecavanja pojave gripa ili prehlade, vec nju treba koristiti onda kada je infekcija nastupila, tacnije nakon pojave prvih simptoma. Samo pravilna upotreba u odgovarajucoj dozi dace željene efekte.\nUpotreba: Odrasle osobe 15-20 kapi 3x dnevno. U akutnoj fazi bolesti (prvi dan) 3-4 ml tinkture svaka 2 sata, zatim naredna dva dana 15-20 kapi 5-6 puta dnevno. Primenu nastaviti tri puta na dan po 15-20 kapi. Preparat koristiti dve nedelje.


Ideja za biznis - Domaćinska kuća\nKuća » Hortikultura » Ideja za biznis\nEngleski travnjak je prva asocijacija za lepo sređenu i podšišanu travnatu površinu. Kada su jednom prilikom upitali Britance da otkriju tajnu svojih travnjaka oni su to slikovito objasnili: „Posejete travu, zalivate, kosite, pa opet zalivate, kosite i tako jedno 100 godina dok ne dobijete engleski travnjak“. Šalu na stranu, ali nije lako imati travnjak poput tepiha pre svega zbog sastava zemljišta i klimatskih uslova. Tada se pribegava presađivanju busena, odnosno postavljanju tepih trave.\nPokušaji presađivanja trave sežu duboko u istoriju. Pioniri ove tehnologije bili su Arapi, Grci i Rimljani koji zbog tople klime nikako nisu mogli da imaju travnjake kakve su zamislili. Prvi pisani trag o presađivanju travnate površine s jednog na drugo mesto datira iz 17. veka u Velikoj Britaniji. Kako su u svojoj knjizi o baštovanstvu tada opisali J. Rea i J. Evelin “ busen trave debljine od 120 do 150 mm uzet je sa prirodnih pašnjaka i zasađen u dvorište. Krajem 19. veka, tačnije 1890. V. J. Beal, istraživač iz Mičigena objavio je prvu naučnu publikaciju o presađivanju trave, ali su tek 1917. Piper i Valkei u svojoj knjizi o golf travnjaku objavili prvu potpunu tehnologiju i opis uzgoja i presađivanja travnate površine. Prvi rasadnici za uzgoj trave otvaraju se posle Drugog svetskog rata. Ovaj biznis je procvetao šezdesetih godina prošlog veka u Velikoj Britaniji, Francuskoj, Nemačkoj i Holandiji, a nešto kasnije i u Italiji. U poređenju sa setvom, presađivanje busena trave ima velike prednosti – potpuno, trenutno i podjednako pokrivanje površine. Dobra strana je i to što korov retko može da se probije kroz gustu travu busena. S druge strane, troškovi postavljanja ovakvog travnjaka su znatno skuplji u odnosu na klasičnu setvu trave u dvorištu.\nUzgoj trave namenjene presađivanju obuhvata nekoliko faza, a ovako dobijena biljka sa busenom se može postavljati tokom cele godine. Ipak, po savetu stručnjaka najbolje je saditi i postavljati u proleće ili jesen pre prvih mrazeva kako bi biljka imala vremena da se ukoreni pre hladnog vremena. Ali, krenimo redom.\nTrava se u rasadnicima najčešće gaji na otvorenom polju. Poželjno je da zemljana podloga bude peskovita, jer pospešuje drenažu i rast trave, te omogućava olakšano i efikasnije uklanjanje busena kada za to dođe vreme. Površina na kojoj će se uzgajati trava mora da bude potpuno ravna. Na pripremljeno tlo se dodaje supstrat za uzgoj obogaćen sitnim peskom. Sama setva se vrši sejalicom trave, a ukoliko bi da se okušate u ovom biznisu, savet je da se pre setve konsultujete sa stručnjacima koji će vam preporučiti najbolju smešu semena u zavisnosti kakvu travnatu podlogu želite da proizvedete. Na tržištu danas postoji široka ponuda semena, uključujući i namensku proizvodnju trave za tačno određenu vrstu travnjaka kao što su, recimo, teniski i golf tereni. Uzgoj trave na njivi u proseku traje između 12 i 18 meseci. Tokom ovog perioda potrebna je posebna nega koja najčešće zahteva navodnjavanje, često košenje, đubrenje i odbrana zasada od korova i parazita.\nPored uzgoja na otvorenom polju moguće je travu gajiti i u specijalnim kontejnerima gde se kao podloga koristi fino samlevena kora bora uz odgovarajuću količinu piljevine čime se stvara fina drenažna struktura povoljna za razvoj korena biljke. Formiranje travnjaka spremnog za presađivanje na ovaj način se znatno skraćuje i traje oko 6 meseci. Postoje i višegodišnje sorte trave koje se razmnožavaju rizomima i preporučuju se za senovita područja bez mnogo sunčeve svetlosti.\nTrava za presađivanje se najčešće prodaje u pločama od oko 1 kvadrat ili u rolnama širine 40 santimetara i dužine 2,5 metara. Ukoliko je potrebno zatravniti veliku površinu koriste se veće rolne širine od pola do jednog metra, i dužine više od 10 metara. Žetva trave je potpuno mehanizovana i sprovodi se posebnim kosilicama koje automatski travu podižu na transportnu traku gde se slaže i pakuje u rolne. Sečivo prodire u zemlju do tačno određene dubine precizne u milimetar kako bi se trava odvojila od podloge, a da se pri tome ne ošteti korenov sistem samih biljaka. Rolne ili travnate ploče najčešće se pakuju u foliju ili mrežice kako bi se zaštitile prilikom transporta. Važno je proveri kvalitet busena od koga zavisi uspeh presađivanja. Ovako spakovana trava može da se čuva i hladnjačama između 38 i 48 sati od žetve do postavljanja.\nPre postavljanja trave sa busenom neophodno je pripremiti zemljište koje mora biti pođubreno i dobro drenirano. Rolne se postavljaju na zemlju pomoću mašina za odmotavanje ili ručno uz proveru da li busen dobro naleže na tlo. Travnjak formiran postavljanjem tepih trave se može odmah koristiti. Tokom prve nedelje od postavljanja potrebno je travnjak češće zalivati. Prvo košnje se obavlja 6 do 10 dana nakon sadnje. Cena trave u rolnama s postavkom kreće se oko 7,5 evra po kvadratnom metru.\nPrevPrethodnaZvonimir Ristić iz sela Rasnica pored Pirota, napravio je iskorak i 2018. započeo organski uzgoj ovaca\nSledećaOrganske aronije iz ŠiljakovcaSledeći


You are at:Home»Prethodna izdanja»2008»26»Trendovi: Naša globalna sudbina\nOmiljena parola nekih ljudi ovde je „Srbija je svet“. Neko pod tim podrazumeva da može da ide u inostranstvo bez viza, neko da prima platu po evropskim standardima, a neko da je deo jedne velike svetske porodice, pa ma šta god to značilo. Meni to znači pre svega jedno – da ćemo i mi uživati (trpeti) posledice globalnih promena u 21. veku, koje postaju sve očiglednije. Međutim, to nas ne ostavlja bez izbora: svi mi možemo da idemo već utabanom stazom, ali možemo i da pronađemo sopstvene staze, ako smo dovoljno kreativni.\nPored svih neizvesnosti, jedno je sigurno – u 21. veku ništa neće biti kao što je bilo u dvadesetom. Promene se dešavaju neverovatno brzo i to što u nekoj oblasti zaostajemo za nekima deset ili dvadeset godina ne znači da će nam trebati deset, odnosno dvadeset godina da stignemo tamo gde su oni sada. Samo moramo da budemo pametni i ne ponovimo sudbinu istraživača koji su tražeći kraći put za Aziju pošli preko Severnog ledenog mora, proveli dve godine okovani ledom i na kraju svi pomrli. Ali da se pomerim s mesta i krenem sa pričom o prirodi promena.\nPromene u oblasti rada\nU 20. veku većina promena su bile linearne. Znali smo da šta god radili sledeće godine može biti bolje. Doduše, malo bolje, ali ipak bolje. Više neće biti tako. Raditi malo bolje ili „svakog dana u svakom pogledu sve više napredovati“ više nije dovoljno da bi se izdržala globalna konkurencija. Potrebno je raditi drugačije.\nTo su radikalne promene u oblasti rada. Generacije pre nas vaspitavane su da pola života ideš negde na posao i, ako si dobar u tome šta radiš, niko te ne dira, imaš priliku da se dokazuješ i napreduješ u karijeri. Naravno, uvek je postojala mogućnost da se nađe još bolji posao i svojevoljno napusti firma. Ali tako se valjda i gradi karijera?\nU 20. veku znanje je ponovo postalo trend. Mladi ljudi su polako postajali svesni da su u svetu „na vlasti“ odlikaši. Svojih pet minuta dočekali su oni koji su se kao srednjoškolci sapletali o loptu ili stajali po strani dok su devojke gledale momke iz košarkaškog tima. Uspostavilo se pravilo: uči i ostatak života ćeš raditi u dobroj kompaniji. Ili još bolje: stekni znanje, pa ćeš moći da otvoriš sopstvenu kompaniju. I mladi ljudi su svesno ulagali mnogo u obrazovanje, a neki od njih su još na fakultetima bili „vrbovani“ od bogatih kompanija… I tako bi valjda trebalo da izgleda ta „Božija pravda“, ali dunuše neki novi vetrovi. Izgleda da je isuviše veliki broj ljudi došao na istu ideju – da „završi dobru školu i radi u dobroj kompaniji“. Razočaranje mnogih svršenih studenata dobrih fakulteta sve više podseća na razočaranje ljudi iz priče sa početka teksta – tražili su „severozapadni put“, za koji su im rekli da postoji, a na kraju su se našli okovani ledom. U prevodu, širom sveta neki mladi ljudi su došli do fakultetskih diploma i sada jedni drugima spuštaju cenu. To se zove konkurencija ili, ako tako lepše zvuči, svi smo deo jednog velikog sistema.\nU „svetu“, koji je nama ovde ideal, u poslednjih deset godina broj izgubljenih radnih mesta se meri desetinama miliona. A o globalnom svetu „čiji smo deo“, i da ne govorim. Ni mi ovde toga nismo pošteđeni. Neko bi mogao da kaže: „Normalno je da je sada tako. To je tranzicija. Kada tranzicija prođe onda će sve biti normalno”. Apsolutno se slažem. Pogotovo sa prvim delom. Ono što se dešava je apsolutno normalno. A kada prođu sve te promene doći će nove, pa će i to biti „normalno“. Na kraju puta koji možemo nazvati tranzicijom ili kako god želimo ne čeka nas dvadeseti, već 21. vek i sve ono šta će tada biti normalno. I siguran sam da znam kako će to izgledati – kao neprekidna promena.\nPromene u strukturi kompanija\nDirektorima je jako važna i promena u strukturama kompanija. One neprekidno redukuju svoje sektore. Postaju manje i pokretljivije. Na taj način se mogu izboriti sa konkurencijom na svetskom nivou. Velike korporacije se smanjuju i stvara se veliki broj malih. Zašto se to dešava i kakav uticaj ima na naše kompanije i na naše živote? U ovom trenutku ove promene odgovaraju mojoj firmi. Kada neki direktor kaže: „Zašto bismo mi zapošljavali ljude u sektoru ljudskih resursa kada možemo da angažujemo Srmu i da nam oni završe sve što je potrebno? Nećemo ni da primamo nove ljude; neka ih primi Srma, a mi ćemo njima plaćati za tu uslugu“, to znači više posla. A globalno, biće sve više poslodavaca. Ljudi će istovremeno raditi za više njih. Naravno ne u stalnom radnom odnosu. Siguran sam da ćemo i u tom delu i mi deliti globalnu sudbinu i u tom delu „biti svet“. Znam da lepše zvuče parole da ćemo u sledećih godinu ili dve otvoriti sto, dvesta ili trista hiljada radnih mesta (u zavisnosti od političke orijentacije), ali ako smo deo sveta onda će se broj stalno zaposlenih smanjivati. To jeste frustrirajuće, ali što pre se prihvati realnost, to bolje. A i oni koji imaju sopstveni posao, bolje da znaju da će primanje i otpuštanje ljudi neverovatnom brzinom biti „normalno“.\nTehnologija i konkurencija\nNa našu globalnu sudbinu utiče nekoliko faktora, od kojih bih izdvojio tehnologiju i konkurenciju.\nKompanije su shvatile da se primenom savremene tehnologijom posao može završiti daleko brže i uz daleko manje ljudi. Ko god je upoznao nekog prodavca iz IT industrije može da se priseti dela njegovog prodajnog govora: „U buduće taj posao će moći da obavlja samo nekoliko ljudi“. Sva ta tehnologija je promenila i način poslovanja. Danas se životni ciklus proizvoda sveo na šest meseci. To znači da tržište zahteva stalno inoviranje, a na kraju i promenu proizvoda. I ne samo to, neprekidno se menja i način na koji se radi. U sve više branši dolazi se do zaključka da prisustvo zaposlenih i nije potrebno. Potreban je rezultat njihovog rada, a oni to mogu da obavljaju i od kuće. I to je šansa za Srbiju, način da pokažemo da smo deo globalnog društva, odnosno da smo svet. Jer, ako će se dobar deo savremenog poslovanja svesti na manipulaciju slikama, zvucima i podacima, onda je savršeno svejedno odakle će se to raditi.\nA što se tiče konkurencije, nju ćemo imati apsolutno svi. Toliko puno ljudi pravi proizvode i pruža usluge da je to napravilo totalnu disproporciju između ponude i potražnje. Kupovina je sada sasvim drugačija. Ako želite da kupite foto-aparat na primer, vi prosto ne znate šta da izaberete. Mogli ste da birate i pre trideset godina, ali ovo danas je neverovatno. Nekada ste znali šta je svetski brend i znali ste da za kvalitet morate da platite. Govorilo se: „Ako ne znaš šta je dobro, uzmi šta je skupo“. Danas se, međutim, podrazumevaju i dobar kvalitet i pristupačna cena. Veliki broj firmi koristi skoro identične komponente. A i po pitanju cene margine su sve uže. Svi u prodaji to dobro znaju A i sve to utiče na smanjenje broja zaposlenih. Čak i kod nas u prodaji broj ljudi se smanjuje. Ideal je da se sve prodaje putem interneta. Na sreću nas koji radimo u prodaji to se neće desiti tokom našeg života. Još uvek ćemo mi biti onaj presudni „faktor“ koji treba da uveri kupca da je uradio pravu stvar opredelivši se za naš proizvod, a ne za konkurentski.


- Ugovor su potpisali urednik AA servisa na BHS jezicima Hakan Celik, direktor HO Merhamet MDD Kenan Vrbanjac i generalni sekretar Merhameta Sidik Aždahić\nSARAJEVO (AA) - U Sarajevu je potpisan ugovor o saradnji Anadolu Agency (AA) i Muslimanskog dobrotvornog društva "Merhamet".\nDirektor Merhameta MDD Kenan Vrbanjac izrazio je zadovoljstvo zbog potpisanog ugovora te se ovom prilikom zahvalio novinskoj agenciji koja, kako je rekao, od početka u svojim vijestima daje prostor za aktivnosti ove humanitarne organizacije.\n"Anadolija je uvijek bila uz Merhamet. Smatramo je jednom od najznačajnijih agencija, kako u BiH, tako i u Turskoj. Obzirom da Merhamet realizira velike projekte u saradnji s organizacijama iz Republike Turske, građani će posredstvom Anadolije imati priliku da iz prve ruke dobiju tačne i precizne informacije o svim našim aktivnostima", kazao je Vrbanjac.\nNaveo je također kako je ovaj ugovor od velikog značaja za Merhamet, jer, kako je istakao, humanitarna organizacija na čijem je čelu želi da što više izađe u javnost, da bude što više bliska ljudima, ali u isto vrijeme da zaštiti krajnjeg korisnika.\n"Dakle, da ne eksponiramo ljude koji su u stanju potrebe. Možda je i primjetno da mi u BiH zaista nemamo veliko eksponiranje i reklamiranje, mada smo organizacija koja ima 106 godina dugu tradiciju. To je taj duh, bošnjački, muslimanski, koji se njeguje u ovoj organizaciji i njegovat će se i u budućnosti", podvukao je Vrbanjac.\nNaglasio je kako Merhamet ima fantastičnu saradnju s Crvenim polumjesecom Turske (Kizilay), a ovom prilikom je zahvalio predsjedniku Crvenog polumjeseca Turske Keremu Kiniku, dodavši kako očekuju i veću podršku na području BiH.\nVrbanjac se također dotakao i Merhametove akcije "Australijski kurban", a riječ je o kurbanskom mesu iz Australije koje će uskoro biti distribuirano sirijskim izbjeglicama na granici između Sirije i Turske.\n"Obzirom da Merhamet nema predstavništvo u Turskoj i ove godine ćemo u saradnji s turskim Crvenim polumjesecom (Kizilay) i AFAD-om, uručiti preko 100 tona kurbanskog mesa sirijskim izbjeglicama u kampovima. Dakle, govorimo o cca 35.000 sirijskih porodica koje borave u Siriji, odnosno u pograničnom dijelu s Turskom. Do sada je Merhamet već uručio 600 tona kurbanskog mesa, ove godine očekujemo blizu 115 tona, jer je u ovoj akciji uplaćeno preko 5.600 kurbana", pojasnio je Vrbanjac.\nDodao je kako će kontejneri s kurbanskim mesom iz Australije 2. oktobra stići luku Mersin, odakle će biti dalje transportovano kamionima u izbjegličke kampove. Vrbanjac je naglasio kako su kurbani u okviru pomenute akcije klani u halal klaonicama u Australiji, uz prisustvo imama iz BiH, da je sve proteklo po propisima, pregledano veterinanski i spakovano.\nKenan Vrbanjac Merhamet


Svileni damast tkača iz Sombora krasi ambasade, elitne hotele i restorane - Sombor portal\nПочетна Сомбор Svileni damast tkača iz Sombora krasi ambasade, elitne hotele i restorane\nРТВ (Весна Милановић Симичић)\nUdruženje „Suveniri Podunavlja” iz Sombora, koje broji oko tridesetak članova, neguje tradiciju žakard tkanja svilenog damasta, a u radionici su za brojne delegacije godinama unazad prezentovane tehnike žakard tkanja na starim razbojima sa galerijom proizvoda i rukotvorina, kao i drugih suvenira. Rukotovrine iz ove radionice neretko su protokolarni poklon stranih ambasada, a važan su detalj u mnogim elitnim hotelima i restoranima.\nPrilikom rada na razbojima žakard tkanja se u svaki predmet od svilenog damasta, poput stolnjaka, salveta i navlaka za posteljinu utka istorija ovog vrednog umeća i od zaborava sačuvanog zanata, kaže Davor Asan koji je veštine savladao u somborskoj tkačkoj radionici “Suveniri Podunavlja”.\n“Mene je zainteresovao sve ono što sam gledao kako je naša stara majstorica radila. Mislio sam da ću pronaći sebe u tome, pa sam ipak u tome i uspeo. Interesantno je, jer ima dosta toga koje tek kada naučiš i dalje nešto novo saznaš, nije lako. Jedna salveta da bi se istkala treba oko sat vremena, a za veštinu tkanja bitno je sve, jer se treba znati uklopiti tempo strpljenja sa radom ruku i nogu”, rekao je Davor Asan, tkač.\n“Uglavnom su to protokolarni pokloni, setovi za dvoje, koji su izuzetno zanimljivi, ali i setovi za više osoba.Trenutno sarađujemo najviše sa ambasadom Indonezije u Srbiji, koja naše proizvode deli kao svoje protokolarne pokolne, a sarađujemo i sa ambasadom Egipta. Voleli bi da tu saradnju proširimo sa drugim ambasadama”, izjavio je Željko Trbojević, član udruženja “Suveniri Podunavlja”.\n“Iz Indije se uvozi pamuk, koji se prerađuje u Italiji, kao i svila. Plavi voz, koji i danas funkcioniše ima naše garniture koje su otkane 1956. godine. Uglavnom su to cvetni motivi, kale, ruže, pahuljice, a ako pričamo o postavkama za hotele onda su to lav, jelen. Uglavnom su to kupci koji imaju neki zahtev”, dodao je Željko Trbojević.\nПретходниPOČELA IZRADA PROJEKTA BRZE SAOBRAĆAJNICE SOMBOR-KIKINDA\nСледећиNovak i Nadal igraju pred publikom u Adelejdu