Kolašin: Radnici Impregnacije okupili se na 14-ogodišnjicu uvođenja stečaja\nBivšim radnicima Impregnacije nisu isplaćene otpremnine\n“O tome kako je Brković realizovao investicioni program govori ova pustoš u krugu i halama fabrike, a ni socijalni program prema nama nikada nije ni počeo da relizuje. Iza nas je 13 godina uzaludne borbe borbe da dobijemo otpremnine, koje su nas sledovale kao i bivše radnike svih preduzeća u koja je uveden stečaj”- kazao je bivši radnik Impregnacije Slavko Krgović\n1621 pregleda\t2 komentar(a)\nRadnici impregnacije, Foto: Dragana Šćepanović\n13.02.2020. 15:54h Ažurirano: 13.02.2020. 20:01h\nNa 14-u godišnjicu od uvođenja stečaja u nekadašnje kolašinsko preduzeće Impregnacije predstavici 34 bivša radnika, okupili su se ispred kapije fabrike i, još jednom, ukazali na, kako tvde, nepravdu koja im je učinjena. Sa njima su bili i predstavnici 25 zaposlenih u firmi „Vektra nord“, koja je nastala nakon što je Dragan Brković, 2007. godine, kupio Impregnaciju. Brkovićeva firma od pretprošle godine je, takođe, u stečaju. Podršku nekad zaposlenim u tim drvoprerađivačikm preduzećim pružili su I predstavici manjinskih akcionara bivšeg Ski centra Bjelasica, takođe, privatizovanog nakon stečaja, 2007 godine.\nBivšim radnicima Impregnacije, koji su nakon privatizacije proglašeni tehnološkim viškom, Brković je ostao dužan otpremnine. Onima koji su radili u firmi „Vektra nord“ duguje čak 60 zarada I poreze I doprinose za osam godina.\nOkupljeni radnici su još jednom podsjetili kak je Brković imao obavezu da relizuje socijalni i investicioni program.\n“O tome kako je realizovao investicioni program govori ova pustoš u krugu i halama fabrike, a ni socijalni program prema nama nikada nije ni počeo da relizuje. Iza nas je 13 godina uzaludne borbe borbe da dobijemo otpremnine, koje su nas sledovale kao i bivše radnike svih preduzeća u koja je uveden stečaj”- kazao je bivši radnik Impregnacije Slavko Krgović.\nProstor nekadašnje fabrike(Foto: Dragana Šćepanović)\nOn je okupljanje radnika nazvao “pomenom Impregaciji”.\nPrema zvaničnim podacima, „Impregnacija“ je Brkoviću prodata za oko 2,83 milona eura. U aneksu ugovora između stečajnog dužnika i „Vektre Montenegro“ iz avgusta 2008.godine piše da je kupoprodajna cijena umanjena za 1,07 milona eura, u skladu sa zaključkom Vlade od 28. decembra 2007. godine.\nBivši radnik Raško Bulatović kaže da je, nakon uvođenja stečaja tadašji i sadašnji ministar pljoprivrede Milutin Simović insistirao kod stečajnog upravnika da se prvi oglas o prodaji Impregnacije umanji za skoro milion eura, kako bi se, navodno, omogućio kvalitetan socijalni program.\n“Pitam Simovića da li je cilj zaista bio socijalni program ili umanjivanje vrijednosti Impregnacije. Svih ovih godina pokušavamo da ostvarimo svoja prava i da natjeramo kupca Impregnacije da završi svoje obaveze iz kupoprodajog ugvora. Tražili smo prijem kod ministra poljoprivrede tri puta. Tražili smo prijem i u ministarstvu ekonomije i kod premijera Duška Markovića. Nikad niko nam nije odgovorio”- kazao je Bulatović.\nPredstavnik radnika Vektra nord Branko Šekularac rekao je da je krajem prošle godine u Službenom lisu oglašena prodaja imovine Impregnacije.\n“To se dešava nakon 12 godina od kako je Impregnacija prodata Brkoviću. Vektra nord nema ništa, pa nemamo od koga i pored pored sudske presude da naplatimo svoja potraživaja. Nama poslodavac duguje ok 400.000 eura, ne računajući poreze i doprinose. “- objasnio je on.\nBivši radnici Impregnacije nedavno su ponudili pomoć Specijalnom državnom tužilaštvu (SDT) u predmetu formiranom u slučaju tog preduzeća. Nakon što su iz medija saznali da SDT ispituje da li je tokom stečajnog postupka u Impregnaciji bilo nezakonitosti, bivši zaposleni smatraju da imaju dokumentaciju , koja će doprinijeti efikasnosti istrage.\nBivši radnici podsjećaju i da je da je vlasnički udio radnika u nekadašnjoj fabrici bio 49 odsto.\nViše od 350 radnika koji su upisali akcije ostali bez ikakve koristi\nPredstavnik manjiskih akcionara bivšeg Ski centra Bjelasica Boško Vlahović, podsjetio je na način privatizacije tog preduzeća i, kako je rekao, grubo kršenje vlasnika manjiskog dijela akcija\n„Privredni sud je 2007 godine uveo je stečaj rješenjem na koje su manjinski akcionari podijeli žalbu. Vrhovni sud je ukinuo rješenje Privrednog suda. Ni do dana današnjeg nije donešeno novo, več je na osnovu ukinutog rješenja prodat hotel Bjelasica, a poslije i Ski centar sa zemljištem. Više od 350 radnika , koji su upisali svoje akcije, do dana današnjeg od toga nijesu imali ikave koristi niti su im ikada isplaćuvane dividende“- objasnio je Vlahović.\nKako je podsjetio Ski centar, zajedno sa hotelom Bjelasica, prodat je firmi Bepler i Džejkobson sa Kipra za nešto više od pola milona eura, a u kupoprodajnom ugovoru stoji da su radnici vlasnici 13, 62 odsto akcija.\nBranko ŠekularacRaško BulatovićDuško MarkovićVektra NordStečajImpregnacijaDragan Brković\n25.01. 06:15 h\t540\t91312\n25.01. 11:38 h\t508\t84231\n25.01. 11:31 h\t207\t80217\n25.01. 14:33 h\t422\t69759\n24.01. 18:18 h\t75\t51061\t5


NC operater za rad na horizontalnom obradnom… | Promaschinen d.o.o. | Nova Pazova | Poslovi Infostud\nPreduzeće Promaschinen d.o.o. objavljuje konkurs za radno mesto:\nNC OPERATER ZA RAD NA HORIZONTALNOM OBRADNOM CENTRU\nZavršena mašinska tehnička škola ili škola za metaloglodače ili metalostrugare\nIskustvo u radu na NC-glodalici ili NC-strugu\nNudimo odlične radne uslove i mogućnost stručnog napredovanja.\nProizvodnja za izvoz se vrši u našim savremeno opremljenim novim pogonima u Industrijskoj zoni u Novoj Pazovi.\nPrijave sa radnom biografijom poslati elektronskim putem i javiti se na prikaži telefon ili na prikaži telefon\nKako biste videli o kom oglasu je reč, kliknite na: NC operater za rad na horizontalnom obradnom centru\nUpoznaj poslodavca Promaschinen d.o.o.\nPROMASCHINEN d.o.o. - srpsko-nemačko joint-venture preduzeće, osnovano 2005. godine – organizovano je tako da omogući realizaciju najviših tehničkih zahteva u proizvodnji i montaži preciznih mehaničkih sklopova. Proizvodni deo preduzeća – pogon LASER nalazi se u Industrijskoj zoni u Novoj Pazovi, u blizini Beograda. Kupci naših proizvoda su preko 250 preduzeća iz Srbije, Nemačke, Švajcarske, Engleske, Kanade, Švedske, Grčke, Rusije, Belorusije i Austrije.


Ugovor o koncesiji beogradskog aerodroma, uprkos obećanjima, nije objavljen do kraja godine | Insajder\nUgovor o koncesiji beogradskog aerodroma, uprkos obećanjima, nije objavljen do kraja godine\nUgovor o koncesiji kojim je francuskoj korporaciji „Vansi erports“ na 25 godina dat beogradski aerodrom "Nikola Tesla", potpisan je pre devet meseci, ali njegovi detalji do danas nisu dostupni javnosti. Najviši predstavnici vlasti su više puta najavljivali njegovo objavljivanje, a među poslednjima je to učinio ministar finansija Siniša Mali. Uprkos njegovoj tvrdnji da će ugovor biti objavljen do kraja godine, do kada bi koncesionar trebalo da uplati naknadu, to se do danas nije desilo. Predviđena suma legla je na račun, ali Ugovora još nema.\nUgovor o koncesiji beogradskog aerodroma predstavnici Vlade Srbije i francuska korporacija "Vansi erports" potpisali su 22. marta. Svi detalji ovog ugovora, u šta svakako spadaju i obaveze države, do danas međutim nisu poznati.\nOdmah nakon potpisivanja, pre devet meseci javnost je od Vlade Srbije zatražila informaciju kada će Ugovor o koncesiji sa svim detaljima biti objavljen. Predsednica Vlade Ana Brnabić tada je najavila da će ceo ugovor biti objavljen kada bude zatvorena finansijska konstrukcija, a to je, tvrdila je tada, kraj septembra.\nU međuvremenu, 24. aprila, na Portalu javnih nabavki, objavljena je Odluka o opozivu stepena tajnosti „strogo poverljivo“ na delu podataka iz ugovora. Donošenje takve odluke, međutim, ništa nije promenilo.\nO završetku procesa preuzimanja aerodroma, ali i objavljivanju ugovora koji je država sa francuskim investitorom potpisala u septembru, kasnije je govorila i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\nOna je krajem juna rekla da se očekuje da Ugovor o koncesiji za beogradski aerodrom bude završen krajem avgusta i da u septembru koncesionar preuzme upravljanje Aerodromom „Nikola Tesla“.\nU septembru međutim, u javnost nije izašao Ugovor već ministar finansija Siniša Mali, koji je najavio da će Ugovor biti objavljen do kraja godine kada će biti uplaćena i naknada za koncesiju francuske kompanije.\nJavnost upoznata samo s onim što su izneli najviši zvaničnici\nJavnosti su za sada poznati samo osnovni detalji ovog ugovora koje su najviši zvaničnici više puta izneli.\nPrilikom posete Narodnom muzeju Srbije 6. januara prošle godine premijerka Srbije Ana Brnabić je saopštila da je najbolju ponudu za koncesiju na 25 godina za aerodrom "Nikola Tesla" dala francuska korporacija "Vansi erports" (Vinci Airports) i to po sva tri kriterijuma - finansijskom, tehničkom i pravnom.\nS detaljima koncesije bio je upoznat i predsednik Srbije Aleksandar Vučić koji je tom prilikom rekao da je cena od 501 milion evra viša od prvobitnih očekivanja.\n„Očekivao sam prvo između 300 i 350 miliona evra. Kada sam shvatio da nam kreditni rejting raste, povećao sam na 400, a dobili smo 501 milion evra“, naveo je tada Vučić.\nNa pitanje novinara Insajdera da li je i kakve finansijske obaveze ugovorom preuzela država, Vučić je naveo da država obaveze nema.\nKako je dodao, od toga 417 miliona evra je budžetskih prihoda, a 84 miliona dobijaju mali akcionari.\nOno što jeste takođe poznato je da Ugovor o koncesiji na 25 godina obuhvata finansiranje, upravljanje infrastrukturom aerodroma, održavanje, razvoj kroz izgradnju i rekonstrukciju i dalju modernizaciju aerodroma.\nKada se saberu svi elementi iz izjava predstavnika vlasti, očekuje se da Srbija u narednih 25 godina dobije oko 1.5 milijardi evra, pri čemu će prvih 501 milion evra biti uplaćeno odmah kao jednokratna koncesiona naknada.\nTokom perioda trajanja koncesije predviđeno je plaćanje godišnje koncesione naknade, a najavljuje se ukupno 220 miliona evra tokom 25 godina. Koncesionari su se obavezali i da će tokom istog perioda investirati 732 miliona evra na samom aerodromu.\nUveravanja da je koncesija sjajan posao, dok je Ugovor tajna\nPredstavnici vlasti, međutim, nisu tako transparentni kada se govori o tome čega se koncesijom država odriče. Kako je otkrio Insajder, Grad Beograd se zbog koncesije bez ikakve naknade odrekao parkinga i garaže na Aerodromu Nikola Tesla.\nTako su samo neka od pitanja koje su se prethodnih meseci postavila i ta da li je i koliko uvećavana imovina beogradskog aerodroma neposredno pre davanja pod koncesiju. Istovremeno, čule su se tvrdnje da će koncesija za beogradski aerodrom ograničavati razvoj ostalih aerodroma u zemlji, a predstavnici vlasti davali su kontradiktorne izjave u vezi ovih tvrdnji.\nJedno od pitanja koje je takođe ostalo bez odgovora je i da li je koncesija zaista najbolji način da se dalje razvija beogradski aerodrom, a odgovor na ovo pitanje mogla bi da da studija koja bi pokazala da li je upravo koncesija najbolji način za postizanje željenog cilja. Studiju, zajedno sa ostalom dokumentacijom, od nadležnih je tražila Transparentnost Srbija ali im podaci nikada nisu dostavljeni. Upravo zbog nedostavljanja ovih informacija Vladu Srbije Upravnom sudu tužila organizacija Transparentnost Srbije.


DUGOROČNA KORONA PROGNOZA! Za Vaskrs prošle godine na snazi je bio POLICIJSKI ČAS, a kako ćemo ga proslaviti ove godine? - Informer\nBlic | 30. 03. 2021.\nEpidemiolog i član Kriznog štaba prof. dr Branislav Tiodorović ocenio je da bi ovogodišnji Vaskrs mogao da bude dočekan i proslavljen samo uz osnovne epidemiološke mere - maske, distancu i dezinfekciju, uz uslov da se do tada poštuju sve propisane mere. Da li je to realna situacija, sada, kada je samo mesec dana pred Vaskrs preko 5.000 zaraženih?\n- Sledeći veliki praznik koji je pred nama je Vaskrs, koji je dan posle prvog maja, a ukoliko se budemo pridržavali svih mera do tada i imali dobar obuhvat vakcinacije protiv korona virusa, najveći hrišćanski praznik bismo mogli da proslavimo "otvoreni", samo uz maske, držanje distance i dezinfekciju - rekao je Tiodorović.\nIspovest hrvatske kovid-turistkinje: VAKCINISALA SAM SE U SRBIJI! Prijavila sam se i već za dva dana bila na redu! sledeća vest\nSituacija u vreme prošlogodišnjeg Vaskrsa je bila znatno bolja nego trenutna, ali tada je sve bilo zatvoreno, a za uvođenje policijskog časa za vreme Vaskršnjih praznika, prof. dr Tiodorović je rekao:\n"Bilo je neophodno da se uvede policijski čas. Tu nema dileme. Ovo nije pitanje demokratije, ovo je pitanje civilizacije. Treba biti svestan situacije da štitite i svoje zdravlje i zdravlje drugih".\nPodsetimo, prošlog Vaskrsa je bilo 250 pozitivnih na korona virus (od testiranih 1.913), na respiratu je bilo 146 pacijenata, dok je broj preminulih tog dana bio šest.\nSRBIJA JE TO ODLIČNO OBAVILA! Rade Šerbedžija primio vakcinu u Beogradu i pozvao sve u regionu: NEMA ČEKANJA, KO MOŽE NEKA URADI ISTO!\nŠto se tiče situacije uoči katoličkog Uskrsa, očekuje se veliki broj naših ljudi koji žive u inostranstvu da dođe u Srbiju.\nProfesor Tiodorović podseća da će krajem nedelje veliki broj naših ljudi doći u zemlju zbog katoličkog Uskrsa, što može predstavljati svojevrsni rizik, te apeluje na mere opreza u danima koji slede, jer nas nakon toga očekuje novi talas.\n- Apel je da se ponašamo svi racionalno i odgovorno. Virus se brzo širi i toga moramo biti svesni. Stiže lepo vreme, pravo proleće, biće više druženja, zato apelujem na sve da ne zaborave koliko dnevno imamo novoobolelih, da su bolnice pune i da se uzdrže od svakog vida zabave i okupljanja. Nedelju dana posle katoličkog Uskrsa možemo očekivati jedan talas, a posle ćemo videti kako će se dalje odvijati - naglašava Tiodorović.\nŠta će precizno od mera važiti za one koji dolaze biće poznato u toku nedelje.\nKolege imaju suprotan stav od Tiodorovića\nEpidemiolog Radmilo Petrović kaže da se mere moraju pooštriti na duži period kako bi se otvorio prostor za bržu vakcinaciju. I dodaje da su mere efikasne u trajanju od nekoliko nedelja, a ne dana.\n- To nije dovoljno vremena da se suzbije virus, ali bi mogla da se ubrza vakcinacija i do tri puta - smatra Petrović.\nDr Srđa Janković rekao je da u ovom trenutku ne vidi uslove za popuštanje mera, te da bi i oštrije bile opravdane, jer je epidemiološka situacija u Srbiji u ovom trenutku teška.\n- O tome je sada neprimereno diskutovati. Bolnice su i dalje pune, dokle god imamo više onih koji su primljeni od onih koji su otpušteni ne možemo govoriti o poboljšanju situacije. Očekujemo pad brojki, ali kada će to biti nemamo odgovor. Mi smo predlagali još oštrije mere. Na kraju smo dobili ove, koje su sprečile katastrofu. Ne mogu da naglasim koliko je situacija ozbiljna. Sada je teža nego u decembru, preopterećenje sistema je došlo na alarmantan nivo - izjavio je dr Janković.\nTatjana Adžić Vukićević, direktorka kodvid bolnice u Batajnici objasnila je da osoblje ulaže nadljudske napore, ali da je pritisak na bolnicu ogorman i da su kapaciteti popunjeni gotovo do poslednjeg mesta.\n- Uočen je rast prijema bolesnika sa teškom kliničkom slikom, kupovalo se vreme tako što su primani u poluintenzivnu negu, a zahtevaju nemehničku ili čak mehaničku ventilaciju - rekla je Tatjana Adžić Vukićević.\nDanijele Vasiljević, portparolka Zdravstvenog centra Užice ističe da sistem trenutno funkcioniše što se tiče zbrinjavanja pacijenata, ali da pada po pitanju medicinskog osoblja.\n- Lekari, sestre i ostalo osoblje daju sve od sebe, bukvalno poslednje atome snage da izdrže u ovoj bici - kaže Danijela Vasiljević.\nPrognoza kao zimus\nMeđutim, sadašnja situacija podseća na stanja iz novembra. Ovaj talas (koji je krenuo sredinom februara), ponaša se prema brojkama, odnosno prema matematičkom proračunu gotovo identično kao prethodni novembarsko-decembarski talas. A ako je verovati grafikonima koje je postavio profesor informacionih tehnologija Petar Kočović, već ove nedelje se očekuje pad broja zaraženih na dnevnom nivou.\n- Evidentno je toliko kršenje mera da praznici neće imati poseban uticaj na broj zaraženih. Mere se ne poštuju svakako, pa je pitanje koliko će zaraze da donesu praznici. Mi smo jako zaraženi, te će i uticaj praznika zbog toga biti manji - ističe profesor Kočović.\nDr Mirsad Đerlek, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja objašnjava da, iako smo zabeležili pad, procenat pozitivnosti je i dalje visok kao prethodnih dana (broj pozitivnih je manji, ali je manje i testiranih) i, generalno, situacija je vrlo ozbiljna.\n- Zdravstveni sistem trpi ogroman pritisak u poslednjih dva-tri meseca, i ne mogu da kažem da je pitanje dana koliko ćemo izdržati, ali mogu da kažem da je situacija izuzetno ozbiljna, i u ovom trenutku nam treba velika solidarnost – kaže Đerlek.\nSve u svemu, prošlog proleća epidemiolozi su nas uveravali da će rastom temperatura virus oslabiti. Međutim, temperature su skočile, ali je skočio i broj zaraženih. Ipak, stručnjaci i sada uveravaju da toplo vreme slabi širenje virusa.\n- Tačno je da na osetljivost virusa utiče temperatura. Viša temperatura i manja vlažnost utiču da infektivnost virusa bude manja. Sa druge strane, u virusologiji je poznato da ultravioletno zračenje ubija viruse, tako da nam to ide na ruku – kaže dr Nada Kuljić Kapulica, virusolog, koja se s korona virusima prvi put srela još početkom osamdesetih godina prošlog veka.\nU kakvoj ćemo situaciji dočekati odmore, a i samo leto još uvek je izvesno, za sada, samo jedna stvar je izvesna - svi članovi Kriznog štaba slažu se da je jedino trajno rešenje kolektivna imunizacija.\nTanjug/Informer | Ponedeljak, 29. 03. 2021.\nSAMO U OVIM SLUČAJEVIMA TREBA PRIČEKATI SA VAKCINOM Doktor Lalić: Pacijenti sa dijabetesom su u prvom redu potrebe za vakcinacijom\nrts | Subota, 27. 03. 2021.\nOD JESENI POČINJE VAKCINACIJA DECE STARIJE OD 12 GODINA?! Đerlek: Bićemo vrlo obazrivi pri donošenju odluka kada je reč o imunizaciji najmlađih\n17:50 Društvo 2\nNIJE BROJ ZARAŽENIH PROBLEM, OVO JE BROJKA KOJA JE LEKARIMA NAJBITNIJA! Doktor Radmilo Janković: Ne tražimo zatvaranje kafića, nego...\nBRITANSKI SOJ KORONE HARA SRBIJOM, čak 80 odsto pozitivnih je zaraženo ovim oblikom virusa! Evo šta znamo o njemu i koji su SIMPTOMI!\nBlic | Nedelja, 21. 03. 2021.\n16:22 Politika 4\nNJUJORK TAJMS: Srbija sada uživa u sjaju uspeha jednog dobrog rata, pobeđuje u borbi da vakciniše svoje ljude!\nSrbija Vakcinacija vakcina Korona vakcinisanje Vaskr Uskrs Branislav Tiodorović\nOD 1.OKTOBRA VAKCINACIJA PROTIV GRIPA! Tiodorović: BILO BI STRAŠNO UKOLIKO DOĐE DO SUDARA DVA VIRUSA, moramo da izbegnemo ITALIJANSKI SCENARIO!\n/UŽIVO/ SJAJAN POČETAK SRBIJE! Orlovi VODE protiv Italije!


Drežnički zid u obnovu ide uskoro, zatim izgradnja nasipa na Korani – Trend.com.hr\nDrežnički zid u obnovu ide uskoro, zatim izgradnja nasipa na Korani\nO sustavu obrane od poplave u Karlovcu se priča gotovo svakodnevno, iako nas je prošle sezone priroda poštedjela i nije bilo visokih vodostaja niti velike štete od izljevanje rijeka, radi se o problemu koji muči brojne stanovnike grada i županije.\nRazgovori gradske vlasti i Hrvatskih voda nastavljaju se i tijekom ljetnih mjeseci. Cilj je što prije krenuti u realizaciju dijela projekta Sustava kako bi se zaštitio dio građana koji su prošlih godina imali velike štete zbog poplava. Direktor Hrvatskih voda Zoran Đurković kaže kako se intenzivno radi na projektu.\nNedavno su se s ovim projektom upoznali i predstavnici tehničke misije Europske unije “Jaspers”. Oni ponovo dolaze u srpnju i uvjereni smo da ćemo ubrzo dobiti njihov pristanak za aplikaciju toga projekta, rekao je Đuroković.\nUskoro će se krenuti u obnovu drežničkog zida, a iduće godine krenut će se u gradnju nasipa na Korani. Prvih 300 metara projekta ide ove godine i oni će također doprinijeti povećanju sigurnosti obrane od poplava. U idućoj godini kreće se s izgradnjom nasipa za potrebe zaštite područja Logorišta od Korane i Mrežnice, kaže Đuroković.\nPodsjetimo kako su iz Hrvatskih voda poručili kako bi se osim pregrade Brodarci sustav obrane od poplave sastojao od nasipa uz Kupu od Brodaraca do želejzničkog mosta, te s druge strane do pivovare. Izgrađen bi bio i nasip uzvodno i nizvodno od Vukelićevog mosta, zemljani nasipi u u Logorištu, Maloj Švarči i na Turnju, nasip uz Kupu od Selca do Rečice te prokop Korana – Kupa sa ustavama. Vrijednost ovih projekata je 670 milijuna kuna, a njima bi se smanjile štete na karlovačkom području za 85 posto. Plan je cijeli projekt završiti do 2023. godine.\nBanijanci i Gažani marljivo odrađuju zadnje radove na izgradnji krijesova


Drama, luda završnica i mnogo dobrih poteza. Ove dve reprezentacije su odigrale sjajan meč. U prvom planu našao se Lauri Markanen! Novi igrač Čikago Bulsa odigrao je sjajan meč, postigao je 27 poena i pokazao da je pred njim blistava budućnost. Imao je i devet skokova Markanen, dok mu je na drugoj strani parirao Sloter. Amerikanac u redovima Poljske je postigao 18 poena, pogađao je kada je bilo važno, ali nije mogao sam. Stao je u završnici, a sa njim i njegova ekipa.\nPublika u Helsiniju je bila u transu, a jedno je sigurno - navijači su mogli da gledaju rađanje nove velike zvezde evropske košarke.


Foto: Milena Žikić/Facebook / Facebook\nZbog kifoskolioze velikog stepena ova umilna devojčica još ne može samostalno ni da sedi, stoji, a kamoli da hoda, a krivi kičmeni stub ugrozio je njen mentalni razvoj i funkcionisanje inutrašnjih organa, zbog čega je ona prvi put operisana prošle jeseni na klinici u Turskoj. Uz kičmu ugrađeni su joj implanti koji su je držali pravom. Međutim, devojčica je imala tu nesreću da se inficira virusom korona, a kao posledica preležanog kovida pojavila joj se cista duž kičme, zbog čega je pre mesec dana ponovo hitno operisana i implanti su izvađeni kako bi se izlečila infekcija, pišu Novosti.\n- Posle poslednje operacije Mia na glavi nosi takozvanu halotrakciju – metalni obruč sa tegovima koji joj izdužuju kičmu i ne dozvoljavaju da se ona vrati u staro stanje sad, kad nema implanta. Njeno stanje se stabilizovalo i sada treba novom operacijom da se implanti vrate i kičma ponovo ispravi, kako bi se nastavilo se lečenjem prekinutim zbog kovida – rekla je ranije njena majka Milena.\nZa finansijsku pomoć ovoj porodici za lečenje deteta otvoreni su još ranije računi preko Fondacije "Budi human", na koje su moguće uplate, kao i putem sms. U humanitarnu akciju uključila se i lokalna zajednica uz koordinaciju Doma omladine i animiranje kulturno-umetničkih i sportskih društava. Novca, nažalost, još nema dovoljno, pa je akciju potrebno nastaviti.


OTKRIVAMO: Zašto je u prekršajnom postupku drugostepeno odlučivanje u sednici veća „tajno“!? - Naša Borba\nOTKRIVAMO: Zašto je u prekršajnom postupku drugostepeno odlučivanje u sednici veća „tajno“!?\nAdvokat Goran Karadžić je poslao saopštenje za javnost u vezi postupanju prekršajnih sudova povodom izjavljene žalbe na presudu, o čemu ovih dana raspravi, kako stručna javnost, tako i građansko javno mnjenje jer se tiče svih građana koji žive u Srbiji.\nOvim putem bih približio javnosti postupanje prekršajnih sudova povodom izjavljene žalbe na presudu. Naime, o čemu je reč? Kazneni postupci u našem pravnom sistemu su prihvatili načelo dvostepenosti. Šta to znači? To znači da nezadovoljne stranke u postupku (podnosilac zahteva za pokretanje prekršajnog postupka i okrivljeni) imaju pravo, u slučaju da su nezadovoljni odlukom prvostepenog suda, da ulože redovan pravni lek (žalbu) na prvostepenu odluku.\nDakle, u slučaju da je prvostepeni sud oslobodio okrivljenog prekršajne odgovornosti, pravo na žalbu ima podnosilac zahteva za pokretanje prekršajnog postupka, a to je u velikom broju slučajeva MUP, dok u slučaju da je sud okrivljenog oglasio odgovornim za učinjeni prekršaj pravo na žalbu ima okrivljeni, kao i njegov branilac.\nU tom smislu odredbama od čl. 268-279 Zakona o prekršajima je regulisan postupak po žalbi, dakle drugostepeni postupak. Sa druge strane Zakonom o prekršajima je propisano da sve što nije regulisano prekršajnim postupkom shodno se primenjuju odredbe Zakonika o krivičnom postupku. U tom smislu, odredbama Zakonika o krivičnom postupku i to od čl 442-462 je regulisan instancioni postupak u krivičnom postupku. Kao što je gore navedeno, stranke u prekršajnom postupku su podnosilac zahteva za pokretanje prekršajnog postupka i okrivljeni, isto tako stranke u krivičnom postupku su ovlašćeni tužilac i okrivljeni.\nU krivčnom postupku koji je regulisan Zakonikom o krivičnom postupku, a koji se shodno primenjuje i u prekršajnom postupku, žalbu mogu da ulože kako ovlašćeni tužilac, tako i okrivljeni, a svako shodno svom pravnom interesu. Povodom žalbe ovlašćenog tužioca i okrivljenog u krivičnom postupku, drugostepeni ( žalbeni) sud zakazuje sednicu veća i obaveštava stranke o istoj a shodno čl. 446-447 Zakonika o krivičnom postupku, a kako bi mogli da istoj prisustvuju.\nDakle, stranke u krivičnom postupku imaju pravo da prisustvuju sednici drugostepenog veća, dok stranke u prekršajnom postupku na to nemaju pravo, obzirom da nije zabeležen slučaj u našoj prekršajno-procesnoj praksi da je stranka ikada prisustvovala sednici veća pred žalbenim sudom, sudom drugog stepena.\nZašto je to tako? Da li je to sednica veća u prekršajnom postupku „inkvizitorska“ „ tajna“???\nOvaj članak predstavlja poziv vladavini prava u Republici Srbiji da iskorači u tom smislu, da prestane u 21 veku da i dalje sprovodi tekovine komunizma, a u formalnom smislu reši kolizionu anarhiju Zakona o Prekršajima i Zakonika o krivičnom postupku.\nAdv. Goran Karadžić , Novi Sad\nPrethodni tekstKREĆE OKRŠAJ: Hrkalović uništila video sa sastanka na kojem je bio otac Nebojše Stefanovića!\nSledeći tekstGORAN MARKOVIĆ: Kada bih pravio film o Vučiću, morao bih da povraćam!


Icepeak ELECTRA je ženska zimska jakna. Funkcionalna i udobna, grejaće vas tokom svih vaših aktivnosti na otvorenom. Izrađena je od vodootpornog materijala, a ujedno vas štiti i od vetra. Rastegljivi materijal vam daje maksimalnu slobodu pokreta. Kapuljača sa veštačkim krznom vas dodatno štiti od nepovoljnih vremenskih uslova. Rub možete podesiti prema svojoj meri.\nICEPEAK ICEPEAK ICEPEAK ELECTRA


9 suludih automobila za koje niko nikada nije očekivao da će biti napravljeni - Telegraf.rs\n30/08/19 | 10:58\n9 suludih automobila za koje niko nikada nije očekivao da će biti napravljeni\nNe bi trebalo da postoje, ali ovi modeli su uspeli da pobede logiku\nFoto: Profimedia/Cultura RM/RF\nJedna od najzanimljvijih stvari koje mogu da se dese u svetu autombila jeste kada proizvođači odluče da urade nešto sasvim neočkeivano i netipično, samo kako bi svetu i sebi dokazali nešto.\nA ovi automobili su najbolji pokazatelj toga.\nMožda najbolji primer ovoga jeste Fordov srednji prst Encu Ferariju. U vreme kada je ovaj automobil predstavljen, trkama izdržljivosti dominirale su evropske kompanije, ali i prepotstavke da su američki automobili jedino dobri za kratke trke po pravoj liniji.\nKada je Ferrari iznervirao Henrija Forda II time što je sprečio dogovor po kom bi Ford bio njegov vlasnik, kompanije je iz inata odlučila da pobedi Ferrari u njegovoj igri.\nKada se termini kao što je "koncept" i "mobilnost" spoje zajedno, to neizbežno rezultuje nefunkcionišućim automobilom.\nTakvi koncepti uglavnom jednostavno nestanu preko noći, ali BMW je uspeo da napravi mali i praktični električni automobil.\nNe samo da ga je kompanija napravila, već je on postigao uspeh i pokazao se kao jedan od najvažnijih automobila koje je BMW predstavio od 2002. godine.\nKada je Cadillac odlučio da se ozbiljnije suprotstavi gospodarima premijum segmenta kao što su BMW i Mercedes, nije imao drugog izbora nego da napravi brzi sedan koji će biti odličan i na stazi.\nOno što nije morao da uradi jeste da napravi suludo brz karavan.\nAli Cadillac je to ipak uradio i osvojio srca automoto entuzijasta širom sveta.\nMalo ko je bio spremna da se opkladi da će luksuzna britanska marka odlučiti da se pridruži nekom trendu, pogotovo kada je trend u pitanju vezan za SUV vozila.\nDobili smo Rolly Royce svih SUV vozila.\nKrajem 80-ih godina prošlog veka, Honda je eksperimentisala sa ekonomičnim sedanima sa pogonom na prednjim točkovima i u isto vreme pravila motore za Formula 1 timove kao što su Williams, Lotus i McLaren.\nNiko nije očekivao da će Honda odlučiti da uskoči na Ferrari teritoriju sa putnim automobilom, ali cilj je bio da se premaše mogućnosti Ferrarijevih V8 modela.\nI tako je legenda rođena.\nKrajnji rezultat je bio pristupačan i veoma sposoban superautomobil na čijem razvoju je učestovao čak i Ajrton Sena.\nFoto: Wikimedia / IFCAR\nI dok FF nije tipičan automobil za Ferrari, ono što definitivno jeste je 6.3-litarski V12 motor sa 650 konjskih snaga.\nAudi koji pravi superautomobil baziran na italijanskom motoru jer bilo prilično iznenađenje. Ali pravljenje vozila sa pogonom na zadnjim točkovima i ignorisanje Quattro sistema je bilo još veće iznenađenje.\nLjudi su Lexus gledal ina dva načina. Ili su u pitanju bile odlično napravljene Toyote za ljude koji znaju da će ih auto nadživeti, ili alternative za BMW 3 seriju koje su kupovali ljudi koji ma nije bilo preterano bitno upravljanje automobilom.\nA osveta za ovo nepoznavanje materije je bio V10 ludilo pod nazivom LFA.\nPorsche pravi SUV? To definitivno nije imalo smisla za snobove i elitiste. Ali Porsche je to spasilo sudbine da dizajnira za druge kompanije.na kraju, ovo je dovelo do toga da je Porsche dobio priliku da nastavi da razvija 911 i investira u Le Mans trke i napravi nešto ludo kao što je Carrera GT.


Hotel za Macchia (Италија) : 680 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Macchia Poređati prema :\nHotel Lachea Hotel sa 3 zvezdice\nOvaj hoteli je najbliži: Macchia Nalazi se u ulici Via Dusmet 4, pozicija mu je severoistok za grad Aci Castello, a od centra je udaljen samo 6 minuta kolima.Hotel ima 36 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa DOUBLE ROOM TW...Još informacija\nMarina Palace Hotel sa 4 zvezdice\nMarina Palace je u blizini Macchia Marina Palace ima 96 soba/e/u. Cene se kreću od 6 338 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Single Room do soba tipa 1 Quadruple.Na 5 minuta k...Još informacija\nB&B Stella Marina Hotel sa 0 zvezdice\nNa 10 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Litteri 48, a pozicija mu je sever za grad Acitrezza. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela...Još informacija\nGalatea Sea Palace Residence Hotel sa 4 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Acitrezza. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klima...Još informacija\nHotel Eden Riviera Hotel sa 3 zvezdice\nHotel ima 29 soba/e/u, i to od soba tipa DBLST do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hotel Eden Riviera kreću se od 3 802 dinar - Srbija . U hotelu Hotel Eden Riviera pronaći ćete sve us...Još informacija\nVilla delle Palme Hotel sa 0 zvezdice\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Acitrezza, a nalazi se u ulici Via Livorno 143, na samo 4 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Villa delle Palme je Povoljan, a pruža pun komfor i uslu...Još informacija\nPark Hotel Capomulini Hotel sa 4 zvezdice\nU hotelu Park Hotel Capomulini pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano, Sa...Još informacija\nStil ovog hotela za grad Catania je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Bar, Poslovni centar, Perionica.Na 22 minuta kolima udaljenosti od cen...Još informacija\nMalavoglia Inn Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Acitrezza. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Perionica, ...Još informacija\nPresident Park Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Vampolieri 49, a pozicija mu je severoistok za grad Aci Castello. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline...Još informacija\nMarina Palace Hotel & Congress Hall Hotel sa 4 zvezdice\nU hotelu Marina Palace Hotel & Congress Hall pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Acitrezza: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novi...Još informacija\nAntica Conceria Hotel sa 3 zvezdice\nNa 7 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Capomulini, 32, a pozicija mu je jug za grad Acireale. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu A...Još informacija\nU hotelu Antica Conceria pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Na 23 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Cap...Još informacija\nall seasons Catania Acireale (prossimamente ibis Styles) Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu all seasons Catania Acireale (prossimamente ibis Styles) pronaći ćete sve usluge, a posebno: Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjav...Još informacija\nB&B Villa Etelka Hotel sa 0 zvezdice\nNa 4 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Via Prof. Enrico Sagone 5 sa pozicijom severoistok za grad Valverde, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete s...Još informacija\nExcelsior Palace Terme Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nVia Delle Terme, 103 -\nStil ovog hotela za grad Acireale je Sa plažom, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače...Još informacija\nApeiron Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nNa 12 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Via Antonello Da Messina 2 sa pozicijom severoistok za grad Catania, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete...Još informacija\nGrand Hotel Baia Verde Hotel sa 4 zvezdice\nGrand Hotel Baia Verde ima 162 soba/e/u. Cene se kreću od 6 676 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Suite do soba tipa Sea View Room.Stil ov...Još informacija\nHotel Delle Terme Hotel sa 3 zvezdice\nvia Alcide de Gasperi, 29 -\nStil ovog hotela za grad Santa Tecla je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 8 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici via Alcide de...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Macchia (Италија) : 680 pronađenih hotela


Uništava se kaldrma Starog grada u Mostaru - Klix.ba\nNemar i bahatost\nUništava se kaldrma Starog grada u Mostaru\n26.1.2010. u 10:59\nUništavanje stare jezgre grada Mostara koja se nalazi na UNESCO-voj listi svjetske kulturne baštine nastavlja se uprkos negativnom izvještaju ekspertske komisije ICCOMOS-a iz 2008. godine, nakon čega je tom gradu prijetilo skidanje sa liste.\nNa fotografijama kaldrme u Starom gradu koje su redakciji Sarajevo-x.com proslijedile kolege sa Radio Mostar, jasno se vidi da se nemar mostarskih građana i odgovornih vlasti nastavio.\nVezivni materijal je popucao, kameni oblutak doslovno ispada, a pješacima je sve teže hodati. Najteže je roditeljima sa dječjim kolicima i invalidima kojima je gotovo nemoguće proći ovim djelom Mostara.\n"Led, posipanje soli, te ulazak automobila u Stari grad glavni su faktori ispadanja oblutaka. Prije je stajala ograda koje sada je nema. Izvadili su je oni kojima treba ulaz u Stari grad", rekao je likovni umjetnik Đani Jakirović, komentirajući ova dešavanja u Mostaru.\nNakon obnove, kameni obluci su postavljeni neuobičajno visoko iznad vezivnog materijala, što onemogućava normalno hodanje.\n"Ne treba mnogo govoriti o ovom problemu, tehnološki nije dobro urađeno i to je to. Ovako se nešto nije moglo desiti ranije. Pogledajmo kaldrmu na drugim mjestima gdje se nije mijenjala, traje stotinama godina. Evo ispred džamija, na primjer", kazao je primjenjeni umjetnik Ismet Kurt.\nOvo je još jedan primjer nemarnog odnosa građana prema vlastitom kulturnom i historijskom naslijeđu koje propada zbog nedostatka minimuma svijesti o očuvanju vlastitih vrijednosti.\nSigurno je da nastala šteta neće promaći odgovornim osobama iz UNESCO-a koje su zaduženi za provjeru provođenja preporuka ekspertskih komisija i odluka Komiteta za svjetsku baštinu, koji su već jednom prijetili Mostaru skidanjem sa liste svjetske kulturne baštine.\nPodsjećamo da je Odbor za svjetsku baštinu upisao područje Starog mosta grada Mostara na UNESCO-ovu listu svjetske baštine na 29. sjednici održanoj u Durbanu, Južnoafrička republika 17. jula 2005. godine.


Severna Koreja ispalila dve "neidentifikovane rakete" | N1 Srbija\nSeverna Koreja ispalila dve "neidentifikovane rakete"\n10.08.2019. |08.43 >08.51 |\nSeverna Koreja je ispalila dve "neidentifikovane rakete", javila je južnokorejska agencija Jonhap, podsećajući da su u toku zajedničke vojne vežbe snaga Južne Koreje i SAD koje obično osuđuje Pjongjang.\nRakete su ispaljene iz okoline grada Hamhung na severu Severne Koreje i bile su usmerene ka Japanskom moru, dodao je Jonhap.\n"Vojska nadgleda situaciju u slučaju da budu ispaljene još neke rakete", naveo je Generalštab južnokorejske vojske.\nTo je peta serija ispaljivanja raketa za manje od dve nedelje. Najnovije rakete ispaljene su nekoliko sati pošto je američki predsednik Donald Tramp izjavio da je dobio "sjajno pismo" od lidera Severne Koreje Kim Džong Una.\nSeverna Koreja svake godine kritikuje zajedničke vojne vežbe Južne Koreje i SAD, ocenjujući da predstavljaju pripremu za enventualnu invaziju njene teritorije, i kao prepreku za nastavak pregovora o njenom nuklearnom programu.\n"On (Kim) nije zadovoljan zbog zajedničke vežbe. A znate da ih ni ja nisam nikada voleo", rekao je Tramp insistirajući da se dobro slaže sa liderom Severne Koreje.\nSeverna Koreja Južna Koreja Donald Tramp rakete


Neobično prijateljstvo: Mačka i papagaj se obožavaju (VIDEO) | Pet Magazin\nHome Mačka Neobično prijateljstvo: Mačka i papagaj se obožavaju (VIDEO)\nNeobično prijateljstvo: Mačka i papagaj se obožavaju (VIDEO)\nIvana LabovićSep 26, 2017Mačka, Zanimljivosti, Zanimljivosti0\nIako se obično misli (i to s razlogom) da nije baš zgodno u domu imati mačku i papagaja, ovaj dvojac potpuno je pobio tu teoriju i pokazao da priroda pobeđuje sve predrasude!\nOva žuta mačka i papagaj tigrica najbolji su drugari koji se neprestano jure i igraju, i obasipaju jedno drugo poljupcima. Maca najviše voli kad je papagaj nežno gricka i čupka joj dlaku, a potpuno je neverovatno i da dele činiju s vodom! 🙂\nDok maca uživa na prozoru ili gricka svoju travu, papagaj je uvek na njenim leđima – to je pravo prijateljstvo! Pogledajte kako izgleda ovaj neobični par najboljih drugara i ulepšajte sebi dan 🙂\nTAGmacka i papagaj macka i papagaj se vole najbolji drugari\nPrethodni članakNauka: Mačke su se same pripitomile Sledeći članakRecepti: Poslastice koje će vaš pas obožavati!\nNajbolji drugari: Oni su nova internet senzacija\nĐurađ NikodijevićApr 29, 2017\nIguana i buldog su najbolji drugari (VIDEO)\nIvana LabovićMar 10, 2017


DNS: SNSD nema patriotske motive | Banjaluka.net\nDemokratski narodni savez pozdravlja činjenicu da je zaustavljen prenos nadležnosti, ali je zabrinut što delegati SNSD-a nisu amandmanski popravili zakon i omogućili nadležnim institucijama da direktno od proizvođača kupuju vakcine. Zato se plašimo da motivi delegata SNSD-a nisu bili patriotske nego ”tal-posredničke” prirode, posebno jer se pojedini delegati dovode u vezu sa dobavljačima.\nNetačne su juče izrečene tvrdnje delegata SNSD-a da Zakon nije prepreka za bržu i efikasniju nabavku većeg broja vakcina. Građani treba da znaju da pojedini proizvođači vakcina poput „Pfizera” ne žele da razgovaraju i\nvakcine prodaju posrednicima, nego isključivo državama i vladama, što postojeći Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima ne dozvoljava.


okoliš – SARAJEVO.co.ba\nDatum objave 17. 09. 2018\nPredsjednik Međunarodnog centra za mir Ibrahim Spahić je najavio da će narednih šest mjeseci, od 21. septembra 2018. godine do 21. marta 2019. godine, Bijela tabija i olimpijske planine te grad Sarajevo, posebno Austrijska kuća i Kvadrant B, biti mjesta za vrhunske događaje koji će se valorizirati na Okruglom stolu vitezova umjetnosti. ‘Na Međunarodni dan […]\nOznake Austrijska kuća, Bijela tabija, Bjelašnica (planina), ekologija, Ibrahim Spahić, Igman, Jahorina, Kvadrant B, okoliš, Trebević (planina)\nNema komentara na Smeće u centru Sarajeva odlazi u podzemlje\nAdekvatno odlaganje smeća je jedno od nerješenih pitanja u glavnom gradu Bosne i Hercegovine, a zahvaljujući pilot-projektu odlaganja smeća u podzemne kontejnere, do kraja septembra 2016. godine ovaj bi problem mogao biti znatno ublažen. Kantonalno javno komunalno preduzeće Rad će rasporediti dvadeset kontejnera, od čega jedanaest podzemnih i devet polupodzemnih, zapremine tri kubika, namijenjenih za […]\nOznake KJKP Rad, okoliš, Sarajevo, zdravlje\nFoto: Osvježen Merhemića trg\nNema komentara na Foto: Osvježen Merhemića trg\nMehremića trg (Sarajevo, juli 2016)\nU okviru programa uređenja manjih javnih i zelenih površina na području centralne sarajevske opštine, radnici KJKP PARK su rekonstruisali i uredili zelene površine na Merhemića trgu u Mjesnoj zajednici CIGLANE-GORICA. Parkovi i parkovski mobilijar su nerijetko meta vandala koji nakon izgradnje i obnove javnih površina bivaju uništeni. S ciljem stvaranja što kvalitetnijih uslova za život […]\nOznake Centar (opština), Ciglane, KJKP Park, Mehremića trg, MZ Ciglane-Gorica, okoliš\nDatum objave 29. 04. 2016\nNema komentara na Održana šesta Čista i lijepa Vogošća 2016\nProšlog vikenda je u Vogošći šesti put održana manifestacija ČISTA I LIJEPA VOGOŠĆA 2016, a okupila je preko hiljadu učesnika iz sportskih, boračkih i ostalih udruženja, javnih ustanova i preduzeća, osnovnih i srednjih škola. Manifestacija je počela smotrom učesnika na stadionu Hakija Mršo, nakon čega su učesnici krenuli na dvanaest lokacija odabranih za čišćenje u […]\nOznake Budišić (Vogošća), djeca, ekologija, Ekološki pokret gorana FBiH, okoliš, Srednja škola za okoliš i drvni dizajn Sarajevo, Vogošća (opština), zdravlje\nDatum objave 10. 03. 2016\nNema komentara na Solarna energija stigla u Sarajevo\nU sarajevskom naselju Miljacka,u Ulici Džemala Bijedića iza RTV Doma, na jednoj od novoizgrađenih zgrada postavljeni su solarni paneli pomoću kojih svi stanovi na zadnjoj etaži imaju besplatnu toplu sanitarnu vodu. Uvođenjem sistema solarnog zagrijavanja sanitarne vode u zgradi svim stanarima na 13. spratu omogućeno je da imaju vlastiti solarni kolektor koji zagrijava vodu. U […]\nOznake ekologija, energija, Miljacka (naselje), okoliš, Sarajevo, solarna energija\nMože li Miljacka postati park prirode?\nDatum objave 07. 11. 2015\nNema komentara na Može li Miljacka postati park prirode?\nMiljacka je duga 36 kilometera.\nLjubav prema prirodi vodilja je članovima sarajevskog Udruženja ‘Miljacka’ u namjeri da od rijeke po kojoj nose ime naprave park prirode. Krenuli su od Aleje ambasadora u općini Stari Grad, a cilj im je da Miljacka čitavim tokom bude čista i s uređenim obalama. Član Udruženja Vjekoslav Zekušić kaže da žele za stanovnike Sarajeva i […]\nOznake BiH, ekologija, Miljacka (rijeka), okoliš, Sarajevo, Vjekoslav Zekušić


Rock’N’Roll spektakl sinoć u Zvezdara teatru! | Stari Rock Majstori... Otrgnuto od zaborava...\nBeograd je sinoć doživeo pravi rock prasak! Heroji zlatnih šezdesetih okupljeni u bend „Stari Rock Majstori“ pred publikom Zvezdara teatra održali su koncert „Euridika ponovo radi!“ i još jednom pokazali da duh koji je nekada vladao prestonicom nije nestao!\nFotograf: Vojislav Vujanić\nMilutin Trninić, Vlada Džet, Ivan Vanča Mladenović, Božidar Lari Plesničar, jedina dama među rokerima Zorica Janković i dvadesetorica drugih, na scenu su istrčali sa prvim mrakom. Zasvirali su uvodni rif, a publika je, kao po komandi, podigla mobilne telefone da ovekoveči istorijski momenat. Osnivač benda „Stari Rock Majstori“ i večiti dečak, Milutin Trninić, prisetio se „Euridike“ – nekadašnjeg hrama kulturnog stvaralaštva mladih Beograđana zlatnih šezdesetih. Uz prepoznatljiv ritam električne gitare otvorena su vrata jednog vremena kada je rokenrol revolucija harala Jugoslavijom, a potom je usledilo nekoliko numera uz koje su najhrabriji u sali napravili prve plesne korake. Majstori su 14. februar dočekali spremno.\nNizali su se hitovi: „Mustang Sally“, „Hanky Panky“ „Words“, Silence Is Golden“, „House Of The Rising Sun“ i mnogi drugi, da bi sa izlaskom Ivana Mladenovića Vanče na scenu publika doživela pravi delirijum. Kultni „Satisfaction“ podigao je na noge čitavu salu. Usledila je gotovo metafizička razmena energije u kojoj je prestalo da bude važno šta će se i kako svirati. Nakon dva i po sata čistog rokenrola publika ih je skandiranjem ponovo okupila na sceni, a oni su joj ponovo neumorno uzvratili.\nAko su želeli da se prisetimo drugačijih vremena – godina kada su zvuci električne gitare prvi put odjeknuli obodima “gvozdene zavese”, a Jugoslavija se u velikom stilu upisala na muzičku mapu sveta – uspelo im je. Doterani i raspoloženi, uz grljenje i jedno “Ništa se nisi promenio/la”, zapevali su i zaigrali rokenrol, kao nekada!\nPodsetimo: da je duh neuništiv i da rokenrol nema rok trajanja – Stari Rock Majstori pokazaće Vam zajedno na sceni na novom koncertu u subotu, 20. februara!\nMilutin Trninić; fotograf Vojislav Vujanić\nZorica Janković; fotograf Vojislav Vujanić\nDušan Kilibarda i Vlada Janković Džet; fotograf Vojislav Vujanić\nSala Zvezdara teatra bila je ispunjena do poslednjeg mesta! Fotograf Vojislav Vujanić


Art magazin - Srđan Dimić Demon - Slike i skulpture u Galeriji Meander\nSrđan Dimić Demon - Slike i skulpture u Galeriji Meander\nAPATIN. Galerija Meander predstavlja od 1. do 14. novembra 2019. izložbu Srđana Dimića Demona (1981, Zemun). Obrazovanje je stekao na Akademiji lepih umetnosti, u Beogradu, u klasi profesora Ljiljane Dragović i Dijane Macure. Srđan Dimić je slikar, skulptor i 3D grafiti umetnik. Njegov rad istražuje potencijal skulpturalno predstavljenih slova, kako u slikarstvu tako i u skulpturi, i na taj način manifestuje sopstveni ego te slika autoportret.\nDimić je pionir beogradske grafiti scene i pripada staroj školi crtača. U prvim godinama rada su usledile mnoge faze iscrtavanja što je tada podrazumevalo izvestan faktor rizika jer su prvi crteži nastajali na vagonima, mostovima, zidovima grada… pretežno ilegalno.\nIako je Dimićevo stvaralaštvo upravo avangarda tog vremena, sasvim neočekivano, 2001. godine uzima učešće u 42. Oktobarskom salonu (u selekciji Ere Milivojevića), pri čemu biva prvi i (još uvek) jedini grafiti umetnik koji je izlagao u okviru salona. Pod radnim naslovom Umetnost viđena očima umetnika, bio je to prvi Oktobarski salon u trećem milenijumu i 21. veku, prvi koji je u celosti pripreman i ostvaren u postmiloševićevskoj Srbiji, i prvi na kom su radove birali isključivo umetnici. Ipak, Dimić je predstavljen kao ”nepoznati autor” te nastavlja da radi ilegalno.\nProdukcije legalno oslikanih zidova počinje da radi 2004. godine. Paralelno s tim razvija i modelovanje u plastici, crtanje i slikanje različitim tehnikama te projektovanje i dizajniranje figura Transformersa. Radovi Srđana Dimića Demona su prepoznatljivi kroz kompulzivnu preciznost i perverznu pedanteriju. Umetnik inspiraciju pronalazi u konstruktivizmu, robotici s posebnim naglaskom na industrijsku robotiku i kibernetiku, te realizmu. Sve skice izrađuje u vidu minijatura, isključivo ručno, bez pripreme na papiru ili kompjuterski. Opus izvedenih radova broji preko 2000.\nU likovnom stvaralaštvu Dimića skulpturalni pristup i percepcija čine osnovu i polaznu tačku za dalje stvaranje. On se trudi da stvori skulpturalni kvalitet pojedinih slova i tako ispiše svoje ime. Nijanse boja, oblici, volumeni, fiksne tačke gledišta, vizuelni trikovi… percepcija samih slova predstavlja volju autora da ispolji sopstveni ego i na svojevrstan način delovanja pokuša da naslika autoportret. Umetnik Srđan Dimić Demon posredstvom svojih slika, želi da predoči sopstveni razvoj, razmenu ideja i uticaja na sopstveni stvaralački proces. Izložena dela prikazuju ostvarenja i delatnost autora, odnosno, negov suštinski razvoj u proteklih 20 godina rada pri čemu je konstantno u saglasnosti sa estetikom forme i sadržaja.\nPomenuti razvoj se sastoji iz nekoliko segmenata koji se po svom karakteru razlikuju u zavisnosti od perioda nastanka dela i/ili ličnog senzibiliteta autora. Kao ključni segment razvoja valja izdvojiti, upravo, nastanak tipografskih skulptura tj. autoportreta. Ovaj eksperiment, koji na prvom mestu istražuje formu, identitet i prostor, je rezultirao stvaranjem jedinstvene vrste tipografskog prikaza autoportreta stvorenog delovima konusne, cilindrične i uvijene površine. Slova su predstavljena drugačije od njihove standardne i generičke štamparske forme. Skulptura ovde dobija osnovnu ulogu i njena svrha je direktan kontakt sa trodimenzionalnim, kako bi se što kvalitetnije razumela pravila i odnosi svetlosti i senki.\nZa razliku od svih logičnih shvatanja izrade skica i priprema za nastanak samog likovnog dela Dimić se, svojim razvojem, postepeno okreće skulpturi u pokušaju da svoje radove dovede do savršenstva. U ovom delu stvaralačkog procesa, on odbacuje papir i olovku i prepušta se masi plastike koja ga dalje vodi. Plastiku iseca i prekraja, oblikuje do određenih granica, bez prethodnih proračuna i priprema, a zatim sledi kontrolisano slaganje ‘’komadića’’ plastike. Skulpture su stvorene, u potpunosti bez prethodnih skica, linija, vektora već direktno iz mase kao osnove. One, kao takve, u vidu studije, dalje služe za nastanak likovnog dela na platnu ili zidu.


Stomatolog Banja Luka - Usluge Cjenovnik | Dentalis zubar\nImplantati. Keramičke krunice i mostovi. Rentgen slikanje zuba. Sve na jednom mjestu.\nBezmetalne ili metalo-keramičke krunice i mostovi\nZubni Implantati / Implanti\nImplantat je šraf koji se ugrađuje u viličnu kost i kao takav služi kao temelj na koji se pričvršćuje krunica tj umjetni zub. Iz različitih razloga (karijesa, parodontalnih bolesti ili nezgoda) mogu nedostajati zubi jedne ili obe vilice. S jedne strane, ovo znatno ograničava vašu sposobnost žvakanja, a sa druge strane, estetski izgled vašeg lica je znatno narušen. Zbog toga je neophodno nadomještanje izgubljenih zuba uz pomoć implantata koji vraćaju funkciju žvakanja, pravilne probave hrane i poboljšavaju estetiku i formu usta, usana i lica. Pri ugradnji implantata je pacijent u svjesnom stanju i procedura se izvodi u lokalnoj anesteziji. Procedura je bezbolna i traje relativno kratko. U fazi zarastanja implantata(2-6 mjeseci) pacijent ima privremenu krunicu ili protezu dok kost urasta uz površinu implantata (oseointegracija), što rezultira učvršćivanju implantata u koštanom tkivu vilice. Nakon toga na ove "vještačke korijene" stomatolog pričvršćuje definitivne krunice, mostove ili proteze. U normalnim slučajevima, ukoliko je pacijent u dobrom opštom stanju, starost pacijenta ne igra ulogu pri ugradnji implantata. Izuzetak su osobe mladje od 18-2o godina kod kojih rast kostiju nije okončan.\nAll-on-4 ili All-on-6 je u prevodu - svi zubi na 4 ili 6 implantata i predstavlja koncept gdje se pomoću 4 implantata, rehabilituje cijeli zubni niz u gornjoj ili u donjoj vilici. Nakon odličnih dugogodišnjih rezultata sa takvom protetskom nadoknadom kao i brojnih studija koje to u svijetu dokazuju, all on 4 metoda predstavlja rješenje koje pacijentu uz minimalani broj dolazaka i sa samo jednom hirurškom procedurom, pruža doživotnu sigurnost, vrlo dobru estetiku kao i funkciju žvakanja bilo koje vrste hrane. Pacijent zube dobija isti dan kada se postavljaju implantati i napušta ordinaciju sa novim fiksnim zubima.\nStomatološki pregled Prva pomoć (drenaža zuba) Extrakcija (vađenje) zuba sa anestezijom Extrakcija (vađenje) zaostalih korjenova Komplikovano vađenje zuba Kompozit bijeli ispun jednoslojni Kompozit bijeli ispun višeslojni Amalgamski ispun jednoslojni Amalgamski ispun višeslojni Nadogradnja više od 1/2 zuba (bijelim ili amalgamskim ispunom) Glasionomer ispun (jednoslojni) / privremeni Glasionomer ispun (višeslojni) / privremeni Ispun mliječnog zuba Privremeni ispun cavit Privremeni ispun fermit Indirektno prekrivanje pulpe Direktno prekrivanje pulpe Parapulparni kočić (prilikom nadogradnje zuba) Konfekcijski kočić (prilikom nadogradnje zuba) Liveni kočić (prilikom nadogradnje zuba) Vađenje mliječnog zuba Hirurško vađenje zuba Glasfaser kočić (prilikom nadogradnje zuba) Fluoridizacija zuba (po vilici) Zalijevanje fisura (po zubu)\nVadjenje nerva jednokanalno /ekstirpacija Vadjenje nerva dvokanalno /ekstirpacija Vadjenje nerva trokanalno /ekstirpacija Stavljanje lijeka Amputacija komore pulpe Liječenje jednokorijenog zuba Liječenje dvokorijenog zuba Liječenje trokorijenog zuba Revizija endodontskog lijecenja (po kanalu) Vađenje stranog tijela iz kanala\nProfesionalno čišćenje zuba 1 vilica Profesionalno čišćenje zuba 2 vilice Profesionalno čišćenje zuba i pjeskarenje Profesionalno čišćenje, pjeskarenje i impregnacija zuba Inicijalna parodontološka terapija Inicijalna parodontološka terapija uz aplikaciju hlorhexidin gela Kiretaža džepova zuba uz aplikaciju hlorhexidin gela (po zubu) Kiretaža džepova zuba uz aplikaciju antibiotika (po zubu) Nadogradnja kosti sa membranom "Flap operacija" (po zubu) Uklanjanje recesija zuba operativnom ¨tunel¨ tehnikom po zubu\nParcijalna proteza sa 1 ili 2 zuba tkz. Žabica Parcijalna akrilatna proteza Parcijalna akrilatna proteza (subtotalna) Totalna akrilatna proteza Valplast proteza bez kukica Parcijalna skeletirana proteza Parcijalna proteza sa "atachmenima" Parcijalna proteza MK1 Fiberglas nadogradnja Jednodjelna livena navlaka Akrilatna krunica ili clan u mostu Metalokeramička krunica ili član u mostu-standard Metalokeramička krunica ili član u mostu-premium Privremena krunica E max krunica Bezmetalna krunica ili član u mostu Krunica bezmetalna litium disilikat press Ojačanje proteze Podlaganje proteze Udlaga kod pacijenata sa bruksizmom Zaštitna udlaga za sportiste Udlaga za izbjeljivanje (po vilici) Reparatura proteze Dodatak zuba u protezi (po zubu) Dodatak kukice u protezi Zamjena gumice u attachmenu po članu Ponovno cementiranje krunice Skidanje mosta (rasjecanje i skidanje krunice nosača po zubu)\nIzbjeljivanje zuba jednoseansno ¨Zoom metoda¨ Izbjeljivanje zuba sa udlagama Izbjeljivanje avitalnog zuba Zubni nakit - cirkoni Kompozitni veeners (kompozitna faseta na prednjim zubima) Veneers (CAD-CAM frezani keramički) Veneers Ljuspice Inlay, onlay, Overlay (CAD-CAM)\nIncizija abscesa intraoralno Revizija incizije Ekstrakcija zaostalog korijena zuba operativno Hirurško odstranjivanje impaktiranog ili reteniranog zuba Tretman otvorenog sinusa u toku ekstrakcije zuba Modelacija alveolarnog grebena Redukcija alveolarnog grebena Repozicija luksiranog viličnog zgloba Frenulektomija Fenestracija retiniranog zuba Operativna resekcija korijena zuba - Apikoektomija (apikotomija)\nImplantat Nadogradnja implantata - abatmen Totalna proteza na 2 implantata – Locator Totalna proteza na 4 implantata - Locator Prečke za protezu na implantatima Hibridna proteza na šrafljenje na implantatima Metalokeramički most na šrafljenje na implantatima Cirkonski most na šrafljenje na implantatima Nadogradnja viličnog grebena vještačkom košću sa membranom Sinus lift Augmentacija alveole\nPonedjeljak 10:00 - 20:00 Utorak 10:00 - 20:00 Srijeda 10:00 - 20:00 Četvrtak 10:00 - 20:00 Petak 10:00 - 20:00 Subota 10:00 - 15:00 ... kao i po dogovoru\nDr. Vojislava Đede Kecmanoviċa 2c Banja Luka, BIH\n+387 66 533 942 (Viber, WhatsApp)\ndentalis © 2017\nDr. med. dent. Miroslav Marinković


UHAPŠEN NIKŠIĆANIN, NA DRUŠTVENIM MREŽAMA NAPISAO ‘BIĆE RATA’ | Hayat.ba\nUHAPŠEN NIKŠIĆANIN, NA DRUŠTVENIM MREŽAMA NAPISAO ‘BIĆE RATA’\nCrnogorska policija uhapsila je Nikšićanina čiji su inicijali V.P. (40) zbog sumnje da je počinio krivično djelo izazivanje panike i nereda, objavom "Biće rata" na društvenoj mreži.\nOvo lice je, sumnja se, objavom pod naslovom Biće rata na jednoj društvenoj mreži izazvalo uznemirenje građana”, saopšteno je večeras iz crnogorske Uprave policije.


MINIMALYSM | The fusion by Alex\nKako postajem stariji, ljubav prema muzici se konstantno povećava, dok se iluzije polako raspršuju, tako da glavni razlog bavljenja ovom profesijom nije ni slava, ni lagodan život, već nezadrživa potreba da se izrazim kroz muzičku misao, kao i da što dublje proučim muzičke stilove i pravce.\nOvako na pitanje o razlozima zbog kojih je muziku izabrao za svoju životnu profesiju odgovara dvadesetjednogodišnji novosadski kompozitor i pijanista, Dimitrije Beljanski. Ovaj mladi umetnik, čija se kreativnost i inovativnost posebno ističe u oblasti nove muzike, minimalizma i postminimalizma druge polovine XX i prve decenije XXI veka, dobitnik je velikog broja nagrada i priznanja, među kojima se ističu one osvojene na ovogodišnjim takmičenjima u oblasti uporednog klavira, klavirskog dua i najbolje autorske kompozicije.\nNajviše mi znači specijalna nagrada za najbolje autorsko delo, jer sam je kao student Muzičke pedagogije u konkurenciji sa studentima kompozicije osvojio sa kompozicijom “Rondo koji to nije”. Činjenica da sam pored jake konkurencije osvojio prvo mesto, dala mi je dodatan podstrek, tako da sam nekoliko meseci kasnije uspeo da upišem studije Kompozicije. Pored toga, veoma mi je draga i nagrada koju sam osvojio u Banja Luci, sa koleginicom Aleksandrom Marković na Bijenalu, u kategoriji klavirskog dua.\nDobiti jedno takvo priznanje za klasičarsko-minimalistički repertoar kakav niko u istoriji Bijenala nije izveo, bilo je potpuno neočekivano, zar ne?\nNaravno! Imali smo repertoar koji je pored Mocarta (Wolfgan Amadeus Mozart), obuhvatao i dela poznatih minimalista: Erika Satia (Erik Satie), Arvo Parta (Arvo Part) i Vim Mertensa (Wim Mertens). Čak smo bili spremni na to da se vratimo kući sa oštrim kritikama, ali dogodilo se upravo suprotno.\nŽiri je bio oduševljen, osvojili smo prvu nagradu i dobili poziv da sviramo na završnom gala koncertu sa kompozicijama Himna velikog grada (Hymn to the Great City) Arvo Parta i Četiri ruke (4 Mains) Vim Mertensa.\nBeljanski, koji je student Akademije umetnosti u Novom Sadu, kaže da trenutno nema uzore u klasičnom smislu te reči, jer ceni svakog umetnika koji se iskreno bavi svojom profesijom. Smatra da je poniranje u suštinu i dubinu muzičkog izraza jedinstvena prilika za unapređenje tehnike i metoda rada.\nImao si priliku da sarađuješ sa dvojicom avangardnih Britanaca, Katlerom i Baretom. Kakvo je bilo to iskustvo, možeš da nam preneseš bar delić atmosfere sa radionica i šta si uspeo da naučiš?\nKris Katler (Chris Cutler) i Ričard Baret (Richard Barrett) su neverovatni umetnici i profesionalci sa potpuno drugačijim pristupom radu u muzici. Sa Katlerom sam imao priliku da sarađujem u martu, gde sam kao učesnik radionice “Neumorna Rezidencija” upoznao deo muzičke istorije Velike Britanije i učestvovao u izvođenju Kornelijusovog dela “Treatise”, dok sam na Baretovoj radionici zajedno sa grupom od petnaest umetnika učestvovao u izvođenju četvoročasovnog dela “Veliko učenje” (The Great Learning).\nRičardov fokus bio je na samoj kompoziciji, a čitava koncert-radionica održana u Kino sali Železničke stanice u Novom Sadu. Imali smo priliku da se u toku koncerta krećemo salom i prolazimo kroz publiku. Neverovatan osećaj! Kada nisi na sceni, počneš da obraćaš pažnju na mnoštvo drugih detalja, osluškuješ vibracije i akustiku, posmatraš reakciju publike…\nNaučio sam mnogo interesantnih stvari o korišćenju studija, britanskim bendovima poput Henri Kava (Henry Cow) i Art Birsa (Art Bears), avangardnom kompozitoru Kornelijusu Kardjuu (Cornelius Cardew), organizaciji turneje… U svakom slučaju, krajnje neobična, interesantna koncepcija i iskustvo za pamćenje.\nIzvodeći dela renomiranih svetskih kompozitora, Beljanski nastoji da upotpuni doživljaj muzike kao umetnosti čistog zvuka, bez eksponencijalne dramatske strukture, te stoga u svojim autorskim kompozicijama krajnje modernistički pristupa obradi tematskog materijala i kombinovanju elemenata različitih muzičkih pravaca.\nU poslednje vreme dosta se fokusiraš na minimalistički pristup umetničkom delu. Šta je to što te fascinira?\nU svetu gde se muzika dvadesetog veka doživljava kao nešto neprijatno, neslušljivo, elitno i intelektualno, pravo je otkrovenje čuti muziku autora kao što su Satie (Erik Satie), Glas (Filip Glass), Rajh (Steve Reich) i Part (Arvo Part).\nMinimalizam kao pravac ima dosta estetskih kvaliteta, među kojima me najviše privlače jednostavnost i tonalnost. Redovno ih koristim u mnogim svojim kompozicijama, ali do te mere da ostanem prepoznatljiv i dosledan sopstvenom stilu i upotrebim onoliko minimalističkih elemenata koliko je neophodno da bih ostvario svoju idejnu zamisao.\nKoliko je eksperimentalna muzička scena uopšte popularna u Srbiji?\nS obzirom na to da ne postoji nikakva institucionalna podrška, sve se svodi na entuzijazam pojedinaca. “Improsto” je u Novom Sadu realizovao svoj 83. koncert, što je zaista impresivna brojka. Nažalost, nisam siguran kakvo je stanje u ostalim gradovima i koliko često se organizuju takvi koncerti, ali jedno je sigurno – eksperimentalna muzika se sve više populariše na našoj domaćoj sceni.\nTekst je napisan u okviru projekta „Mladi novinari za odgovornu profesiju“ koji uz podršku Ministarstva kulture i informisanja sprovodi Šumadijski centar za građanski aktivizam „Res Publika“:


HRA: PROTEST ZBOG GUŠENJA SATIRE I HAPŠENJA SATIRIČARA – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Društvo / HRA: PROTEST ZBOG GUŠENJA SATIRE I HAPŠENJA SATIRIČARA\nPljevaljske Novine maj 7, 2020\tDruštvo Ostavite komentar 1,153 Pregledi\n Izvještaj Evropske komisije o napretku Crne Gore za 2019. godinu, str. 39: „Crna Gora ostaje mjesto ulaska narkotika i tranzitna zemlja za njihov dalji put ka evropskom tržištu. Trgovina drogom nadaleko je najznačajnija i najprofitabilnija kriminalna aktivnost lokalnih organizovanih kriminalni grupa i pokretač je mnogih drugih kriminalnih aktivnosti kao što su ubistva, ubistva vezana za kriminalne klanove i trgovinu oružjem. Organizovane kriminalne grupe iz Crne Gore aktivne su u trgovini kanabisom, heroinom i kokainom, a imaju direktne veze sa kriminalnim grupama u Južnoj Americi, što im daje dominantan položaj u nabavci kokaina za Evropu. Oni uglavnom rade van Crne Gore, rade i u zemljama EU, iako postoji lokalna trgovina i konzumiranje.“\nSaopštenje za javnost HRA\nHRA represija na slobodu izražavanja satirična obrada himne Velimir Čabarkapa\t2020-05-07\nKljučne rečiHRA represija na slobodu izražavanja satirična obrada himne Velimir Čabarkapa\nPrethodna PENDREKOM NA SVETOG GEORGIJA\nSledeća Rotary klub, Rudnik uglja i Telekom donirali 40 telefona i interneta za djecu sa seoskog područja\nPotvrđen još jedan slučaj koronavirusa u CG, zaraženi boravio u BiH


Nezadovoljstvo nacrtom zakona o porezu\nHome / Magazin / Nezadovoljstvo nacrtom zakona o porezu\nPrivrednici poručuju kako ih ovi prijedlozi ograničavaju, a neki su zaprijetili i preseljenjem u Federaciju BiH.\nNacrt zakona o porezu na dobit izazvao je nezadovoljstvo kompanija u bh. entitetu Republika Srpska. Dio je to paketa poreznih zakona, usvojenih kako bi se – tvrde u Vladi – rasteretila ekonomija.\nS druge strane, privrednici poručuju kako ih ovi prijedlozi ograničavaju, a neki su zaprijetili i preseljenjem u Federaciju BiH.\nBanjalučka pivara jedina je u bh entitetu Republika Srpska. Privatizovana je prije deset godina.\nDirektor, Nikolas Peni, kaže da godišnje ulože do 3,5 miliona eura u proizvodnju. Planiraju širenje tržišta, ali brine ih poreska politika entitetske Vlade. Nacrtom Zakona o porezu na dobit organičen je i iznos za marketing.\nNicholas Penny, generalni direktor Banjalučke pivare, kaže:\n“Mi prodajemo pivo i garantujem vam da svake godine sve više ulažemo u marketing da bismo prodali naš proizvod. Ako imamo ograničenja kroz poreze, to je također dodatni trošak, dodatni teret našoj kompaniji i čini nas manje konkurentnim.”\nTaj Nacrt zakona izazvao je nezadovoljstvo i zbog prijedloga za ograničavanje rabata na 3 posto. Neke firme su zaprijetile i preseljenjem u drugi entitet, Federaciju BiH.\nU Privrednoj komori ne vjeruju u takav ishod. Priznaju da je ranije bilo takvih slučajeva, ali sada su organizovali nekoliko sastanaka kako bi privrednici prenijeli svoje zamjerke Ministarstvu.\nKažu kako su trenutno najveći problemi privrede RS nelikvidnost, visina poreza i doprinosa i naplata potraživanja, naročito na domaćem tržištu.\nPonovili su i svoje prijedloge. Vladimir Blagojević iz Privredne komore RS-a, kaže:\n“Smanjenje poreza i doprinosa na nivo od prije izbijanja svjetske ekonomske krize. Dakle, negdje iz 2008. kada su oni iznosili 52 odsto i povećanje neoporezivog dijela plate..”\nU Vladi također nisu zabrinuti da bi nezadovoljstvo zbog seta poreskih zakona moglo da izazove seobe firmi u Federaciju. Kažu da su čuli primjedbe privrednika i mnoge će uvažiti. Već su odustali od ograničenja rabata.


SAVETNIK PACOLIJA: Sasvim je nevažno šta kaže Dačić – Balkanekspresrb.rs\nJetljir Zuberaj, savetnik kosovskog ministra spoljnjih poslova Bedžeta Pacolija demantuje Ivicu Dačića, ministra spoljnih poslova u vladi Srbije. Kaže da je vest o povlačenju priznanja Kosova od strane Centralnoafričke Republike propaganda srpska države.\nJetljir Zuberaj je ovo izjavio nakon što je srpski šef diplomatije, gostujući jutros u Jutarnjem programu RTS-s, saopštio da je zvanično primio notu Centralnoafričke Republike u kojoj se objašnjava da ova zemlja nije priznala Kosovo i da ova država neće zastupati poziciju koja je različita od međunarodnog prava i da će se zalagati za dijalog i podržavati suverenitet Srbije i vladavinu prava.\n„Sasvim je nevažno šta kaže Dačić. Videli smo kako su u prošlosti prošle njegove prevare. U stalnom smo kontaktu sa svim zemljama koje su priznale Kosovo ali i onima koje će ga na kraju sasvim sigurno priznati. Dačićeva propaganda nema mnogo uticaja na razvoje u međunarodnoj areni“, navodi Zumberaj a prenosi Gazeta Express.\nInače, Dačić je jutros najavio i da je još jedna zemlja povukla priznanje Kosova ali da mesec – dva neće da objavljuje koja da „ne bi iritirao predstavnike međunarodne zajednice“(KosSev – foto rts).♦\nTagsIvica Dačić Jetljir Zuberaj


Porast vrednosti nekretnina u CIE - Gradjevinarstvo.rs\n29.09.2010. | Ekonomija\nPreuzimanje je i dalje u modi: finansijski zdrave kompanije su i dalje zanimljive mete, druge se preuzimaju da bi bile likvidirane, a Investitori u nekretnine trebalo bi da bolje prođu od developera, pošto je još uvek veliki procenat neiznajmljenih prostora.\n"Analiza tržišta nekretnina u CIE pokazuje da ćemo najverovatnije ući u period kontinualnog rasta vrednosti nekretnina. Na taj trend će se jasno odraziti kompresija prinosa. S obzirom na prilično visoke stope neiznajmljenih prostora širom regiona i privođenje kraju značajnog broja projekata izgradnje, značajno povećanje vrednosti nekretnina zbog rasta zakupnina još uvek nije realno očekivati u narednih 4-6 kvartala", kaže Günther Artner, jedan od rukovodilaca Sektora za istraživanje vlasničkih instrumenata iz CIE.\nEvropsko tržište investicija je zabeležilo povećanje obima transakcija od skoro 70% na 43,8 milijardi evra u prvoj polovini 2010. godine u poređenju sa istim periodom prošle godine. Akcenat je uglavnom na kvalitetnim sredstvima uglavnom zbog zabrinutosti u pogledu krize suverenog duga u regionu. 62% ukupnog obima transakcija se odnosi na britansko, nemačko i francusko tržište.\nU pogledu vrsta nekretnina, na poslovni prostor se odnosilo 55% ukupnog obima u Austriji i 45% u CIE, gde je skoro 97% plasirano u Poljsku, Rusiju i Češku Republiku, za kojima slede tržišta Bugarske i Rumunije. U 2. kvartalu 2010. godine, prinosi na prvoklasne nekretnine su opali u Austriji u segmentu maloprodajnog i poslovnog prostora za po 5 baznih poena na međukvartalnom nivou. Kompresija prinosa kod prvoklasnih nekretnina u većim zapadnoevropskim zemljama se proširila na region CIE. Prinosi kod tržnih centara su opali već u 1. kvartalu, a prinosi kod kancelarijskog prostora su im se pridružili u 2. kvartalu. U kombinaciji sa generalno stabilnim zakupninama za prvoklasne nekretnine, ovaj efekat se pozitivno odrazio na vrednosti kapitala na ključnim tržištima centralne i istočne Evrope. S druge strane, u nekim gradovima u JIE je došlo do pada zakupnina kod prvoklasnih nekretnina, dok su prinosi za prvoklasne nekretnine bili stabilni, što je dovelo do smanjenja kapitalne vrednosti u ovom segmentu.\nEkonomski oporavak počinje pozitivno da se odražava na kupovinu i iznajmljivanje poslovnog prostora sa 38% na međugodišnjem nivou u prvoj polovini 2010. godine zbog povećane potražnje u zapadnoj Evropi i CIE. Stopa neiznajmljenog prostora se zadržala na 10,2% kao pre tog kvartala. Međutim, i dalje postoje velike razlike u stopama neiznajmljenog prostora širom Evrope, od samo 6,8% u Parizu do preko 15% u gradovima kao što su Amsterdam, Dablin, Budimpešta i Moskva. Potražnja za poslovnim prostorom u CIE je zabeležila porast od 36% na međugodišnjem nivou na 1,38 miliona m2, uz daleko najbrži rast u Moskvi, gde je take-up u 1. polovini 2010. godine skoro dostigao nivo pre 2008. godine. “Ukoliko se CIE posmatra kao celina, stopa neiznajmljenog poslovnog prostora je po prvi put opala za 30bp na 15,5% in 2. kvartalu, nakon perioda porasta od 2. polovine 2007. godine. Međutim ukoliko se posmatraju tri podregiona, uočavaju se različiti trendovi. Dok su stope u CE i JIE beležile blag porast, stope u IE su opale za skoro 200bp na 16,3% u poređenju sa 2. polovinom 2009. godine, što je čak ispod nivoa u JIE od 17,1%”, objašnjava Artner.\nEU27- Maloprodaja skoro na istom nivou međugodišnje u 1. polovini 2010; na HU, PL, RO i RUS se odnosio najveći deo investicionih aktivnosti\nObim investicija na evropskom tržištu maloprodajnog prostora se više nego udvostručio na međugodišnjem nivou tokom 1. polovine 2010. godine i dostigao 10,6 milijardi evra, ukazujući na povećanje poverenja. Na nivou potrošača, potencijalno povećanje poreza i neizvesnost u pogledu efekata državnih mera štednje smanjuju potrošnju. U 1. polovini 2010. godine, investicije u maloprodajni prostor in CIE su iznosile 633 miliona evra, što predstavlja rast od 5% u odnosu na prethodno polugodište i izuzetnih 190% u poređenju sa niskim nivoima u 1. polovini 2009. godine.\nKada se radi o geografskim tržištima, na Mađarsku, Poljsku, Rumuniju i Rusiju se odnosio najveći deo investicionih aktivnosti. U pogledu oblasti investiranja, tržni centri su i dalje bili najatraktivniji segment. “U aktuelnom okruženju, veća je verovatnoća da će jaki konkurenti investirati u novi maloprodajni prostor, eventualno kupujući slabije igrače na tržištu. Stoga, u centru pažnje ostaju prvoklasne lokacije i visokoposećene šoping oblasti”.\nCeo tekst možete pročitati na http://www.economy.rs/vesti/12972/Porast-vrednosti-nekretnina-u-CIE.html


Uzemljenje | Ladan Oblog\nPosted by Slavica Sabo Tripković | Nov 17, 2016 | Avanture iz Norveške | 4 |\n..Devet meseci kasnije…\nPre devet meseci, tačno pred pred ponoć sletele smo u Oslo, uzbuđene, umorne i dezorijentisane. Deca su bila nervozna od puta, neizvesnosti, nespavanja, želje da vide oca posle više od pola godine, stresa zbog prvog leta, svađe koja će sedeti do prozora… Ja sam bila živa preparirana, spolja mrtva a sa mozgom kojem je pretilo da pregori – da nešto ne zaboravim, da ne pokidam žice od Iskrine gitare, da hrabrim decu, da ne pomešam sendviče, da ne mislim, da ne kažem šta mislim, da ne osećam, da ne pokažem šta osećam… Stigla sam u Oslo onakva kakve druge ne podnosim da vidim – kao kuvana noga, bez refleksa i emocija!\nI kuvana noga danima se ponašala kao da je potpuno normalno spakovati ceo život u nekoliko kofera, isčupati sebe i sve oko sebe iz korena i nastaviti hiljadama kilometara dalje, u potpuno drugačijim ne samo životnim već i klimatskim okolnostima, kao da se ništa nije promenilo. Baš sam bila smešna i nepripremljena. Mada, čovek koliko god da se priprema, lično iskustvo je jedino ono što se doživi. Naravno, onda je brana popustila donevši mi najteži period u životu za koji se nikako ne može reći da je bio lak, jer sam do 27-me ne samo prošla kroz kolektivno srpsko ludilo već izgubila i oba roditelja. Taj cunami preskačem za sada i vraćam se na ovaj slatki deveti mesec mog boravka u Norveškoj, kad su svi moji Mađari uveliko Norvežani, koji idu na svoje radne zadatke na norveškom sa drugim Norvežanima, kupaju se u Severnom moru i izlaze napolje mokre glave.\nŠto bi govorila moja baba ”ustala sam, još se nije bilo razdanilo”, što u Norveškoj nije problem s obzirom da nam se bliži polarna noć, ispratila decu u školu, a goste u dnevnu sobu, obukla se, stavila pink karmin i s Čovekom pravac u Politi prepunim autobusom koji kasni jer mašinovođe štrajkuju. Autobus putuje kao da smo u Indiji, a ne u jednoj od najbogatijih država na svetu i gradu koji nosi neslavnu titulu najskuplje svetske prestonice. Nisam u stanju da mislim pozitivno, pa se trudim da ne mislim!\nU Politiu, tačno na vreme izgovaraju: Šlavika Šabo, ma možeš me zvati kako god hoćeš, mislim se, hoćete li da pričamo na engleskom ili norveškom, na engleskom, kažem, kao da je bitno jer od suženja svesti zbog nervoze i neizvesnosti ne razumem ništa. Preljubazna plavuša mi daje uputstva kako da se slikam, uzima mi otisak prsta, a meni samo zvoni ”do kada viza važi”. Osmehujući se plavušasto oko glave kaže nešto što ja prevodim kao vaša permanentna kartica stići će na kućnu adresu za 10 radnih dana. Ne verujem, pa kažem Čoveku da i on pita te Čovek, i on napet, pravi dramski zamajac toliki kao da ulazi u kostim a ne samo u ulogu opuštenog pored mene tempirane bombe, udiše duboko te na nekom jeziku koji u tom trenutku zujanja u glavi i ne prepoznajem, priča… Nasmejano lice sa crvenim karminom potvrđuje da moja kartica važi narednih pet godina, kada valjda stičem pravo da skončam kao Vikinškinja.\nZa zelenu granu prva se uhvatila Iskra, što ne čudi jer je bila prvo dete ne samo meni i Čoveku, već i u našem društvu i bližoj familiji, te je njeno prirodno stanje da je onako kako njoj odgovara. Odmah po dolasku dobila je poziv za školu koja joj je organizovala testiranje i obezbedila prevodioca, da bi razumela šta se od nje očekuje i da se ne bi stresirala od nepoznatog. S obzirom da joj je pripadajuća škola bila podaleko, a ona dete u novoj sredini, dodeljen joj je i taksi da dolazi po nju u osam i da je vraća do pola tri, opet da se dete ne bi sresiralo. Sve o trošku Kraljevine Norveške. S druge strane, Petra, Čovek i ja smo i dalje bili u kandžama naše karme, pogrešnih uverenja, vaspitanja, uslovnih refleksa, navika… napaćeni i prezabrinuti. Čovek je uspeo, ni on ne zna kako, da se u sred Osla zaposli kod gazde Indijca koji je praotac svih gazda prevaranata i mučitelja. Dok je Čovek bivao sve mršaviji a neka mu žlezda na vratu sve očiglednija, Petra je dubila na glavi i smrtno se dosađivala čekajući Iskru da se vrati iz škole kako bi se igrale. Čekala je i norveški personalni broj kako bi krenula u vrtić sa arapskom decom, jer smo živeli u arapskom naselju, a u kom je (vrtiću) trebalo da uči norveški, na arapskom valjda?! Za to vreme ja sam imala dve fantastične šanse, što bi opet rekla moja baba (više citiram babu nego latinske citate!) – da ne zevnem, odnosno da više ne ustanem.\nNije bilo znaka ni pored puta ni na putu koji bi nam potvrdio da smo ne samo na pravom životnom putu, već da smo na bilo čemu što je ucrtano na mapu. Jedino što mi nije dozvolilo da skroz potonem bila je vera da mi, kao roditelji, nismo imali drugo rešenje za našu decu i da moramo biti strpljivi. A učiti se strpljenju u Norveškoj je kao da izvučete Cern za proučavanje kvantne fizike! Nema dalje, Norveška je totalni zen, kakvi drugi gurui, stari mudraci i budisti, oni su male mace za Norvežane. I oni bi izgubili živce u Norveškoj! Norvežani, ne samo da nigde ne žure, oni kao da nemaju deo mozga koji bi im omogućio spoznaju kako izgleda kad nekom gori pod nogama. Daleko od toga da ne pokazuju saosećanje, vide oni da čovek pati, da je zabrinut, i samo što te ne zagrle kad ti od srca kažu: ikke stress! Bare hyggelig! Ama, šta bez stresa, samo veselo!? Alo ljudi, lako je vama da budete veseli, budite vi higeli da nemate od čega da platite kiriju! I oni kao to potpuno razumeju, klimaju glavom, ponavljaju svoje udišuće ”ja, ja”, i zakažu vam neki termin za recimo sledeći mesec…\nU tih devet meseci, da sažmem i ovo, nakon što je prošla skraćeni pripremni program u školi za decu doseljenika, preskočila pola četvrtog i ceo peti, Iskra je krenula u redovan, šesti razred. Petra je pošla u prvi razred sa šestogodišnjacima, što joj generacijski sleduje. Čovek je ubrzo po našem dolasku, a po mojoj preporuci, napisao sebi i izvršio zadatak ”naći belog gazdu” ne zbog rasizma već zbog opstanka u ovoj zemlji sulude skupoće. U međuvremenu smo se i preselili iz Kandahara u jedan šumovito-morski, norveški kraj. Na posletku, ja sam konačno dobila personalni broj i vizu, te sad mogu kao fikus, da se razbaškarim u svojoj saksiji i puštam korenje.\nNextZima, detinjstvo i Norveška\nAleksandra\ton November 17, 2016 at 10:51 pm\nKonačno. Vredelo je čekati na novi Ladan Oblog. Bravo draga, za sva postignuća u Severnoj Zemlji. Posebno veliki poljubac našoj Iskričavoj drugarici 🙂\nSrdjan\ton November 21, 2016 at 7:37 pm\nSjajno! Ljudima se u životu događaju uglavnom slične stvari, to svi znamo. Ali isuviše često to zaboravimo, pa padnemo u zabludu da je nama, i samo nama, najgore! Zato je dobro čitati blogove poput ovoga, podsetiš se da nisi jedini, i da svi prolaze kroz manje-više isto, i bude ti toplije oko srca, dok uzdišući izgovaraš ja, ja. 🙂\nWhy\ton November 24, 2016 at 7:34 pm\nvaljda si dosad primetila da u Oslu nema polarne noci….\nAna\ton December 1, 2016 at 7:50 pm\nPONOSNA NA PORODICU NEUSTRAŠIVIĆ ! Veliki pozdrav od Ane Dacić ex Koldžić !


Vesti online / Svet / / Slogom do boljeg položaja dijaspore\nNemanja Damnjanović, poslanik srpskog porekla u bečkoj skupštini istakao je, u razgovoru sa članovima Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Skupštine Srbije da bi sloga, tolerancija i političko angažovanje naših građana mogli da poboljšaju položaj naših ljudi u Austriji.\nDamnjanović sa članovima Odbora za dijasporu\nU Beču, prema njegovim rečima, živi oko 250.000 ljudi koji su poreklom iz Srbije, od kojih je oko 90.000 već dobilo austrijsko državljanstvo.\n"U svakoj zemlji politika odlučuje o različitim stvarima. Neshvatljivo je da pored toliko Srba do sada niko na političkom planu nije isplivao", rekao je poslanik Slobodarske partije Austrije.\nDamnjanović je ocenio da je saradnja dijaspore sa maticom danas pozitivna, te navodi da već treći put dolazi u Skupštinu Srbije.\n"Sigurno je od velikog značaja što srpska dijaspora ima svog predstavnika. Ja sam austrijski političar, to ne bismo smeli da pomešamo, ali sam i neko ko je rođen u Srbiji i imam moralnu obavezu da svoj narod predstavim najbolje i pomognem tamo gde je moguće", rekao je Damnjanović.\nPredsednik skupštinskog odbora za dijasporu Ivan Kostić čestitao je Damnjanoviću uspeh na izborima, jer je partija kojoj pripada sada deo vladajuće većine. Kostić kaže da je jedan od glavnih problema što srpski jezik nije priznat i deca srpskog porekla trenutno uče mešavinu bosansko-hrvatsko-srpskog jezika.\n- Bio bi veliki iskorak kada bi austrijsko Ministarstvo prosvete priznalo i kodiralo srpski jezik - naveo je Kostić.\nBašta spas od vrućine\nHarmonika spaja Srbiju i Bavarsku\nAUSTRIJA Ćerke krstili na mestu venčanja\nAUSTRIJA Dijaspora želi nove koncerte\nAUSTRIJA Dan ćevapa na Donauparku\nAUSTRIJA Diplome pojcima\nStiže savitljivi telefon s dva ekrana? (VIDEO)\nTrikovi kako da izgledate dobro i bez šminke\nOni sprečavaju rak i bolesti creva, a najviše...\nSpremite se na svakakve ishode. Iako ste prilično sigurni u određene poslovne aktivnosti, može vas iznenaditi negativan stav radne sredine.\nPremoreni ste i neraspoloženi. To vam donose trenutni planetarni aspekti. Osim toga, situacija na nebu ukazuje i na spoznaju nečega što će vas razočarati.